# Europos Sąjungos L 220/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 220 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. rugpjūčio 15d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 220

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. rugpjūčio 15d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 812/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 954/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Rusijos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno importui | 1 |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 813/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 74/2004, nustatantį galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui | 6 |
| | | 2008 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 814/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 9 |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 815/2008, kuriuo dėl bendrojoje lengvatų sistemoje taikomos produktų kilmės sąvokos apibrėžties leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Žaliojo Kyšulio padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Bendriją | 11 |
| | | 2008 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 816/2008, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1109/2007 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2007/2008 prekybos metams | 14 |
| | | 2008 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 817/2008, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2008 m. rugpjūčio 16 d. | 16 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. rugpjūčio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 812/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 954/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Rusijos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno importui

inter alia

1

*

2008 m. rugpjūčio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 813/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 74/2004, nustatantį galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui

6

2008 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 814/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

9

*

2008 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 815/2008, kuriuo dėl bendrojoje lengvatų sistemoje taikomos produktų kilmės sąvokos apibrėžties leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Žaliojo Kyšulio padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Bendriją

11

2008 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 816/2008, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1109/2007 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2007/2008 prekybos metams

14

2008 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 817/2008, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2008 m. rugpjūčio 16 d.

16

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Taryba |
| | | 2008/670/TVR |
| | * | 2008 m. liepos 24 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 2000/265/EB dėl finansinio reglamento, reglamentuojančio Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojo vardu tam tikrų valstybių narių naudai sudarytų sutarčių, susijusių su Šengeno aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros SISNET įrengimu ir veikimu, valdymo biudžetinius aspektus, nustatymo | 19 |
| | | Komisija |
| | | 2008/671/EB |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos sprendimas dėl suderinto naudojimosi radijo spektru 5875–5905 MHz dažnių juostoje saugumą užtikrinančiomis intelektinėmis transporto valdymo sistemomis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4145)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2008/672/EB |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto VI priedo priedėlio nuostatos, taikomos tam tikroms Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4269)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/673/EB |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/928/EB dėl 169,4–169,8125 MHz dažnių juostos naudojimo suderinimo Bendrijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4311)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2008/674/EB |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/683/EB, patvirtinantis laukinių kiaulių populiacijos klasikinio kiaulių maro likvidavimo tam tikrose Vengrijos teritorijose planą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4321) | 30 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

2008/670/TVR

*

2008 m. liepos 24 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 2000/265/EB dėl finansinio reglamento, reglamentuojančio Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojo vardu tam tikrų valstybių narių naudai sudarytų sutarčių, susijusių su Šengeno aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros SISNET įrengimu ir veikimu, valdymo biudžetinius aspektus, nustatymo

19

Komisija

2008/671/EB

*

2008 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos sprendimas dėl suderinto naudojimosi radijo spektru 5875–5905 MHz dažnių juostoje saugumą užtikrinančiomis intelektinėmis transporto valdymo sistemomis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4145)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4145)

1

24

2008/672/EB

*

2008 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto VI priedo priedėlio nuostatos, taikomos tam tikroms Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4269)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4269)

1

27

2008/673/EB

*

2008 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/928/EB dėl 169,4–169,8125 MHz dažnių juostos naudojimo suderinimo Bendrijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4311)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4311)

1

29

2008/674/EB

*

2008 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/683/EB, patvirtinantis laukinių kiaulių populiacijos klasikinio kiaulių maro likvidavimo tam tikrose Vengrijos teritorijose planą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4321)

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4321)

30

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES VI ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2008 m. liepos 24 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/675/TVR dėl atsižvelgimo į apkaltinamuosius nuosprendžius Europos Sąjungos valstybėse narėse naujose baudžiamosiose bylose | 32 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES VI ANTRAŠTINE DALIMI

*

2008 m. liepos 24 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/675/TVR dėl atsižvelgimo į apkaltinamuosius nuosprendžius Europos Sąjungos valstybėse narėse naujose baudžiamosiose bylose

32

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2008 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo, iš dalies keičiančio reglamentus (EB) Nr. 1493/1999, (EB) Nr. 1782/2003, (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 3/2008 ir panaikinančio reglamentus (EEB) Nr. 2392/86 bei (EB) Nr. 1493/1999, klaidų ištaisymas (OL L 148, 2008 6 6) | 35 |

Klaidų ištaisymas

*

2008 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo, iš dalies keičiančio reglamentus (EB) Nr. 1493/1999, (EB) Nr. 1782/2003, (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 3/2008 ir panaikinančio reglamentus (EEB) Nr. 2392/86 bei (EB) Nr. 1493/1999, klaidų ištaisymas (OL L 148, 2008 6 6)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 812/2008

2008 m. rugpjūčio 11 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 954/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Rusijos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno importui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 954/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Rusijos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno importui (2),

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Atlikus tyrimą (toliau – pirminis tyrimas), Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą, inter alia, Rusijos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno (toliau – BVV) importui. |
| --- | --- |

(1)

Atlikus tyrimą (toliau – pirminis tyrimas), Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą, inter alia, Rusijos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno (toliau – BVV) importui.

2.   Speciali stebėsena

| (2) | Įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 954/2006, Komisija, apie tai pranešusi Patariamajam komitetui, ypač atidžiai stebėjo BVV importo iš visų su priemonėmis susijusių šalių raidą. Ši stebėsena parodė, kad Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės OAO TMK (OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant, OAO Seversky Tube Works ir su jomis susijusios bendrovės) (toliau – TMK, bendrovė arba grupė) eksportas į Bendriją per pirmuosius šešis mėnesius po priemonių nustatymo itin sumažėjo. Stebėsena taip pat parodė, kad TMK taikomo muito dydį reikėtų pakartotinai išnagrinėti. Iš tiesų, TMK stebėsenos klausimyne pateikta informacija apie sąnaudas ir kainas parodė, kad grupės dempingo skirtumas būtų mažesnis nei šiuo metu esantis 35,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 954/2006, Komisija, apie tai pranešusi Patariamajam komitetui, ypač atidžiai stebėjo BVV importo iš visų su priemonėmis susijusių šalių raidą. Ši stebėsena parodė, kad Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės OAO TMK (OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant, OAO Seversky Tube Works ir su jomis susijusios bendrovės) (toliau – TMK, bendrovė arba grupė) eksportas į Bendriją per pirmuosius šešis mėnesius po priemonių nustatymo itin sumažėjo. Stebėsena taip pat parodė, kad TMK taikomo muito dydį reikėtų pakartotinai išnagrinėti. Iš tiesų, TMK stebėsenos klausimyne pateikta informacija apie sąnaudas ir kainas parodė, kad grupės dempingo skirtumas būtų mažesnis nei šiuo metu esantis 35,8 %.

3.   Tarpinės peržiūros inicijavimas

| (3) | Komisijos iniciatyva buvo pradėta dalinė tarpinė minėto reglamento peržiūra, susijusi su TMK, remiantis įrodymais, kuriuos Komisija gavo iš šio eksportuotojo. Bendrovė teigė, kad aplinkybės, dėl kurių buvo nustatytos galiojančios priemonės, pasikeitė ir šių pasikeitimų pobūdis yra ilgalaikis. Primenama, kad TMK pirminiame tyrime bendradarbiavo nevisapusiškai, todėl jos dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis turimais faktais, t. y., normaliąja kitos Rusijos gamintojų grupės, kuri bendradarbiavo atliekant tyrimą verte ir Eurostato duomenimis. TMK teigimu, per pirminį tyrimą ji nebendradarbiavo daugiausia dėl didelių vidinių permainų, kurios pirminio tyrimo laikotarpiu jau buvo prasidėjusios. Dėl šių ypatingų aplinkybių, kurios turėjo poveikį grupės valdymui ir apskaitos bei audito metodams, per pirminį tyrimą TMK negalėjo pateikti tinkamų kainų ir sąnaudų įrodymų. Bendrovės teigimu po struktūrinių pokyčių, vykusių per pirminį tyrimą, bendrovės struktūra tapo paprastesnė, pagerėjo valdymas ir buvo pereita prie IFRS apskaitos, todėl ji galėtų bendradarbiauti. Ji taip pat pateikė prima facie įrodymų, kad palyginus normaliąją vertę, apskaičiuotą pagal jos pačios kainas vidaus rinkoje arba sąnaudas, ir eksporto į Bendriją kainas, dempingas taptų daug mažesnis už galiojančios priemonės lygį. Todėl ji teigė, kad nebėra būtinybės toliau taikyti galiojančią priemonę, kurios dydis buvo pagrįstas anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos iniciatyva buvo pradėta dalinė tarpinė minėto reglamento peržiūra, susijusi su TMK, remiantis įrodymais, kuriuos Komisija gavo iš šio eksportuotojo. Bendrovė teigė, kad aplinkybės, dėl kurių buvo nustatytos galiojančios priemonės, pasikeitė ir šių pasikeitimų pobūdis yra ilgalaikis. Primenama, kad TMK pirminiame tyrime bendradarbiavo nevisapusiškai, todėl jos dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis turimais faktais, t. y., normaliąja kitos Rusijos gamintojų grupės, kuri bendradarbiavo atliekant tyrimą verte ir Eurostato duomenimis. TMK teigimu, per pirminį tyrimą ji nebendradarbiavo daugiausia dėl didelių vidinių permainų, kurios pirminio tyrimo laikotarpiu jau buvo prasidėjusios. Dėl šių ypatingų aplinkybių, kurios turėjo poveikį grupės valdymui ir apskaitos bei audito metodams, per pirminį tyrimą TMK negalėjo pateikti tinkamų kainų ir sąnaudų įrodymų. Bendrovės teigimu po struktūrinių pokyčių, vykusių per pirminį tyrimą, bendrovės struktūra tapo paprastesnė, pagerėjo valdymas ir buvo pereita prie IFRS apskaitos, todėl ji galėtų bendradarbiauti. Ji taip pat pateikė prima facie įrodymų, kad palyginus normaliąją vertę, apskaičiuotą pagal jos pačios kainas vidaus rinkoje arba sąnaudas, ir eksporto į Bendriją kainas, dempingas taptų daug mažesnis už galiojančios priemonės lygį. Todėl ji teigė, kad nebėra būtinybės toliau taikyti galiojančią priemonę, kurios dydis buvo pagrįstas anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.

| (4) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, kuriais remiantis būtų galima inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, Komisija nusprendė savo iniciatyva pradėti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant būtų tiriamas tik TMK grupės eksportuojančių gamintojų ir (arba) narių dempingo dydis. 2007 m. birželio 22 d. Komisija paskelbė pranešimą apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) ir pradėjo tyrimą. |
| --- | --- |

(4)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, kuriais remiantis būtų galima inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, Komisija nusprendė savo iniciatyva pradėti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant būtų tiriamas tik TMK grupės eksportuojančių gamintojų ir (arba) narių dempingo dydis. 2007 m. birželio 22 d. Komisija paskelbė pranešimą apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) ir pradėjo tyrimą.

| (5) | Komisija oficialiai pranešė TMK ir jos susijusioms bendrovėms bei eksportuojančios šalies atstovams apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija oficialiai pranešė TMK ir jos susijusioms bendrovėms bei eksportuojančios šalies atstovams apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (6) | Komisija taip pat išsiuntė klausimynus TMK ir jos susijusioms bendrovėms ir iki tuo tikslu nustatyto termino gavo atsakymus. Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant būtiną dempingui nustatyti ir surengė tikrinamuosius vizitus tokių bendrovių patalpose:






  — | OAO Volzhsky Pipe Plant, Rusija |
| --- | --- | --- |

(6)

Komisija taip pat išsiuntė klausimynus TMK ir jos susijusioms bendrovėms ir iki tuo tikslu nustatyto termino gavo atsakymus. Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant būtiną dempingui nustatyti ir surengė tikrinamuosius vizitus tokių bendrovių patalpose:

—

OAO Volzhsky Pipe Plant, Rusija

| — | OAO Taganrog Metallurgical Works, Rusija |
| --- | --- |

—

OAO Taganrog Metallurgical Works, Rusija

| — | OAO Sinarsky Pipe Plant, Rusija |
| --- | --- |

—

OAO Sinarsky Pipe Plant, Rusija

| — | OAO Seversky Tube Works, Rusija |
| --- | --- |

—

OAO Seversky Tube Works, Rusija

| — | ZAO TMK Trade House, Rusija |
| --- | --- |

—

ZAO TMK Trade House, Rusija

| — | TMK Europe GmbH, Vokietija |
| --- | --- |

—

TMK Europe GmbH, Vokietija

| — | TMK Global AG, Šveicarija |
| --- | --- |

—

TMK Global AG, Šveicarija

| — | TMK Italia s.r.l., Italija |
| --- | --- |

—

TMK Italia s.r.l., Italija

4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis

| (7) | Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2006 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(7)

Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2006 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

B.   PERŽIŪROS TYRIMAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (8) | Atliekant dabartinę peržiūrą nagrinėjamas tas pats produktas, kaip ir atliekant pirminį tyrimą, t. y. tam tikri geležiniai arba plieniniai besiūliai apskritimo formos skerspjūvio Rusijos kilmės vamzdžiai ir vamzdeliai, kurių išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI, angl. International Institute of Welding) formule ir chemine analize (4), yra ne didesnis kaip 0,86 (toliau – nagrinėjamasis produktas), šiuo metu klasifikuojami KN kodais ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (5). |
| --- | --- |

(8)

Atliekant dabartinę peržiūrą nagrinėjamas tas pats produktas, kaip ir atliekant pirminį tyrimą, t. y. tam tikri geležiniai arba plieniniai besiūliai apskritimo formos skerspjūvio Rusijos kilmės vamzdžiai ir vamzdeliai, kurių išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI, angl. International Institute of Welding) formule ir chemine analize (4), yra ne didesnis kaip 0,86 (toliau – nagrinėjamasis produktas), šiuo metu klasifikuojami KN kodais ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (5).

2.   Panašus produktas

| (9) | Rusijoje pagamintas bei šalies vidaus rinkoje parduotas produktas ir į Bendriją eksportuotas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis bei yra naudojamas tiems patiems tikslams, todėl šie produktai laikomi panašiais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(9)

Rusijoje pagamintas bei šalies vidaus rinkoje parduotas produktas ir į Bendriją eksportuotas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis bei yra naudojamas tiems patiems tikslams, todėl šie produktai laikomi panašiais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį.

C.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Normalioji vertė

| (10) | Pardavimas vidaus rinkoje vykdomas per susijusią bendrovę, ZAO TMK Trade House, kuri toliau perparduoda nagrinėjamąjį produktą nepriklausomiems pirkėjams Rusijoje. |
| --- | --- |

(10)

Pardavimas vidaus rinkoje vykdomas per susijusią bendrovę, ZAO TMK Trade House, kuri toliau perparduoda nagrinėjamąjį produktą nepriklausomiems pirkėjams Rusijoje.

| (11) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pirmiausia patikrinta, ar keturių bendradarbiaujančių grupės eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y., ar visas toks pardavimas sudarė 5 % ar daugiau viso atitinkamo pardavimo eksportui į Bendriją. Nustatyta, kad visas panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis buvo tipiškas. Vėliau Komisija nustatė tas vidaus rinkoje parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra identiškos į Bendriją eksportuojamoms rūšims arba tiesiogiai palyginamos su jomis. |
| --- | --- |

(11)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pirmiausia patikrinta, ar keturių bendradarbiaujančių grupės eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y., ar visas toks pardavimas sudarė 5 % ar daugiau viso atitinkamo pardavimo eksportui į Bendriją. Nustatyta, kad visas panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis buvo tipiškas. Vėliau Komisija nustatė tas vidaus rinkoje parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra identiškos į Bendriją eksportuojamoms rūšims arba tiesiogiai palyginamos su jomis.

| (12) | Buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies, kurią eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su į Bendriją eksportuojama nagrinėjamojo produkto rūšimi, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Tam tikros rūšies pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jei visas tos rūšies vidaus rinkoje parduotas kiekis per TL sudarė 5 % ar daugiau viso palyginamos į Bendriją eksportuojamos nagrinėjamojo produkto rūšies parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(12)

Buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies, kurią eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su į Bendriją eksportuojama nagrinėjamojo produkto rūšimi, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Tam tikros rūšies pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jei visas tos rūšies vidaus rinkoje parduotas kiekis per TL sudarė 5 % ar daugiau viso palyginamos į Bendriją eksportuojamos nagrinėjamojo produkto rūšies parduoto kiekio.

| (13) | Vėliau buvo nagrinėjama, ar kiekvienos nagrinėjamojo produkto rūšies pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį, nustatant atitinkamos produkto rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje dalį. |
| --- | --- |

(13)

Vėliau buvo nagrinėjama, ar kiekvienos nagrinėjamojo produkto rūšies pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį, nustatant atitinkamos produkto rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje dalį.

| (14) | Tais atvejais, kai atitinkamos produkto rūšies, parduotos grynąja pardavimo kaina, kuri yra ne mažesnė už apskaičiuotas gamybos sąnaudas, parduotas kiekis buvo didesnis nei 80 % tos rūšies viso parduoto kiekio, ir kai tos rūšies svertinis kainos vidurkis buvo ne mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip viso tos rūšies pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, nepaisant to, ar pardavimas buvo pelningas ar ne. Tais atvejais, kai produkto rūšies pelningai parduotas kiekis buvo ne didesnis kaip 80 % viso tos rūšies parduoto kiekio arba tos rūšies svertinis kainos vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip svertinis tik tos rūšies pelningo pardavimo vidurkis, su sąlyga, kad šis pardavimas buvo ne mažesnis nei 10 % viso tos rūšies parduoto kiekio. Tais atvejais, kai bet kurios produkto rūšies pelningai parduotas kiekis buvo mažesnis nei 10 % viso parduoto kiekio, buvo laikoma, jog už vidaus kainą buvo parduotas nepakankamas šios rūšies kiekis, kad ja būtų galima remtis nustatant normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(14)

Tais atvejais, kai atitinkamos produkto rūšies, parduotos grynąja pardavimo kaina, kuri yra ne mažesnė už apskaičiuotas gamybos sąnaudas, parduotas kiekis buvo didesnis nei 80 % tos rūšies viso parduoto kiekio, ir kai tos rūšies svertinis kainos vidurkis buvo ne mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip viso tos rūšies pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, nepaisant to, ar pardavimas buvo pelningas ar ne. Tais atvejais, kai produkto rūšies pelningai parduotas kiekis buvo ne didesnis kaip 80 % viso tos rūšies parduoto kiekio arba tos rūšies svertinis kainos vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip svertinis tik tos rūšies pelningo pardavimo vidurkis, su sąlyga, kad šis pardavimas buvo ne mažesnis nei 10 % viso tos rūšies parduoto kiekio. Tais atvejais, kai bet kurios produkto rūšies pelningai parduotas kiekis buvo mažesnis nei 10 % viso parduoto kiekio, buvo laikoma, jog už vidaus kainą buvo parduotas nepakankamas šios rūšies kiekis, kad ja būtų galima remtis nustatant normaliąją vertę.

| (15) | Kai nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudoti eksportuojančio gamintojo parduodamo konkrečios rūšies produkto kainos šalies vidaus rinkoje, reikėjo taikyti kitą metodą. Tuomet Komisija naudojo apskaičiuotą normaliąją vertę. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuojančio gamintojo eksportuotos rūšies gamybos sąnaudų, kai reikia – pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA) dalį procentais bei pagrįstą pelno skirtumą. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį PBA dalis procentais ir pelno skirtumas buvo pagrįsti panašaus produkto pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis PBA vidurkiu ir pelno skirtumu. |
| --- | --- |

(15)

Kai nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudoti eksportuojančio gamintojo parduodamo konkrečios rūšies produkto kainos šalies vidaus rinkoje, reikėjo taikyti kitą metodą. Tuomet Komisija naudojo apskaičiuotą normaliąją vertę. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuojančio gamintojo eksportuotos rūšies gamybos sąnaudų, kai reikia – pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA) dalį procentais bei pagrįstą pelno skirtumą. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį PBA dalis procentais ir pelno skirtumas buvo pagrįsti panašaus produkto pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis PBA vidurkiu ir pelno skirtumu.

| (16) | Atsižvelgiant į gamybos sąnaudas, ypač energijos sąnaudas, buvo nagrinėjama, ar dujų kainos, kurias sumokėjo eksportuojantys gamintojai, tinkamai parodė dujų gamybos ir paskirstymo sąnaudas. |
| --- | --- |

(16)

Atsižvelgiant į gamybos sąnaudas, ypač energijos sąnaudas, buvo nagrinėjama, ar dujų kainos, kurias sumokėjo eksportuojantys gamintojai, tinkamai parodė dujų gamybos ir paskirstymo sąnaudas.

| (17) | Buvo nustatyta, kad dujų kaina vidaus rinkoje, kurią mokėjo eksportuojantys gamintojai, sudarė maždaug ketvirtadalį Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad dujų kainos Rusijos vidaus rinkoje yra reguliuojamos ir gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Todėl, kadangi dujų sąnaudos nebuvo tinkamai parodytos eksportuojančių gamintojų apskaitoje, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, jas reikėjo atitinkamai koreguoti. Kadangi pakankamai tipiškų, neiškreiptų dujų kainų Rusijos vidaus rinkoje nebuvo, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį dujų kainas reikėjo koreguoti remiantis informacija, gauta iš kitų tipiškų rinkų. Pakoreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos sienos (Vaidhauze) ir pakoregavus taip, kad būtų parodytos paskirstymo vietoje sąnaudos. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai parodo sąnaudas, todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(17)

Buvo nustatyta, kad dujų kaina vidaus rinkoje, kurią mokėjo eksportuojantys gamintojai, sudarė maždaug ketvirtadalį Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad dujų kainos Rusijos vidaus rinkoje yra reguliuojamos ir gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Todėl, kadangi dujų sąnaudos nebuvo tinkamai parodytos eksportuojančių gamintojų apskaitoje, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, jas reikėjo atitinkamai koreguoti. Kadangi pakankamai tipiškų, neiškreiptų dujų kainų Rusijos vidaus rinkoje nebuvo, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį dujų kainas reikėjo koreguoti remiantis informacija, gauta iš kitų tipiškų rinkų. Pakoreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos sienos (Vaidhauze) ir pakoregavus taip, kad būtų parodytos paskirstymo vietoje sąnaudos. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai parodo sąnaudas, todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje.

| (18) | Toms produkto rūšims, kurioms buvo apskaičiuota normalioji vertė, kaip pirmiau aprašyta, apskaičiavimas buvo pagrįstas eksportuotų rūšių gamybos sąnaudomis, pakoreguotomis atsižvelgiant į dujų sąnaudas. |
| --- | --- |

(18)

Toms produkto rūšims, kurioms buvo apskaičiuota normalioji vertė, kaip pirmiau aprašyta, apskaičiavimas buvo pagrįstas eksportuotų rūšių gamybos sąnaudomis, pakoreguotomis atsižvelgiant į dujų sąnaudas.

2.   Eksporto kaina

| (19) | Visas TMK eksportas vykdomas per susijusias bendroves Bendrijoje arba Šveicarijoje. Taigi, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, t. remiantis susijusiai bendrovei PTL pirmojo nepriklausomo pirkėjo Bendrijoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis perpardavimo kainomis, pakoreguotomis atsižvelgiant į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas bei pelną. |
| --- | --- |

(19)

Visas TMK eksportas vykdomas per susijusias bendroves Bendrijoje arba Šveicarijoje. Taigi, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, t. remiantis susijusiai bendrovei PTL pirmojo nepriklausomo pirkėjo Bendrijoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis perpardavimo kainomis, pakoreguotomis atsižvelgiant į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas bei pelną.

| (20) | Kalbant apie susijusios bendrovės Šveicarijoje, TMK Global AG, pirkėjams Bendrijoje nustatytas eksporto kainas, TMK tvirtino, kad būtų neteisėta iš eksporto kainos atimti pelną, PBA ir komisinius arba agentūros mokesčius, kadangi TMK Global veikia kaip visiškai integruotas eksporto pardavimo padalinys ne Bendrijoje. TMK teigimu, toks atėmimas būtų pateisinamas tik Bendrijoje esančioms bendrovėms, kurios sudaro grupės importo tinklo dalį, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje. |
| --- | --- |

(20)

Kalbant apie susijusios bendrovės Šveicarijoje, TMK Global AG, pirkėjams Bendrijoje nustatytas eksporto kainas, TMK tvirtino, kad būtų neteisėta iš eksporto kainos atimti pelną, PBA ir komisinius arba agentūros mokesčius, kadangi TMK Global veikia kaip visiškai integruotas eksporto pardavimo padalinys ne Bendrijoje. TMK teigimu, toks atėmimas būtų pateisinamas tik Bendrijoje esančioms bendrovėms, kurios sudaro grupės importo tinklo dalį, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje.

| (21) | Minėtas argumentas buvo priimtas, nes nustatyta, kad TMK Global po struktūrinių pokyčių grupėje tapo eksporto padaliniu, atsakingu už eksportą ne Bendrijoje ir už pardavimą eksportui į Bendriją, nors prieš PTL ir per PTL šio eksporto apimtis sumažėjo. Iš tiesų, TMK Global veikia kaip „pardavimo centras“, kas supaprastina pirkimo ir dokumentų rengimo procesus su klientais dirbantiems biurams, įsikūrusiems tiesiogiai pagrindinėse rinkose, t. y., TMK North America ir TMK Middle-East. Taip pat ji atlieka kitas eksporto padalinio funkcijas, susijusias su eksportu į savo pagrindines rinkas ir Bendriją, kaip antai, valdymo apskaita ir prekių atsekimo standartų įgyvendinimo užtikrinimas. Praeityje šias funkcijas vykdė kiekvienos gamyklos vietos eksporto padaliniai, tačiau, siekiant šias funkcijas centralizuoti ir užtikrinti jų nuoseklumą, šiuo metu jas atlieka TMK Global. |
| --- | --- |

(21)

Minėtas argumentas buvo priimtas, nes nustatyta, kad TMK Global po struktūrinių pokyčių grupėje tapo eksporto padaliniu, atsakingu už eksportą ne Bendrijoje ir už pardavimą eksportui į Bendriją, nors prieš PTL ir per PTL šio eksporto apimtis sumažėjo. Iš tiesų, TMK Global veikia kaip „pardavimo centras“, kas supaprastina pirkimo ir dokumentų rengimo procesus su klientais dirbantiems biurams, įsikūrusiems tiesiogiai pagrindinėse rinkose, t. y., TMK North America ir TMK Middle-East. Taip pat ji atlieka kitas eksporto padalinio funkcijas, susijusias su eksportu į savo pagrindines rinkas ir Bendriją, kaip antai, valdymo apskaita ir prekių atsekimo standartų įgyvendinimo užtikrinimas. Praeityje šias funkcijas vykdė kiekvienos gamyklos vietos eksporto padaliniai, tačiau, siekiant šias funkcijas centralizuoti ir užtikrinti jų nuoseklumą, šiuo metu jas atlieka TMK Global.

3.   Palyginimas

| (22) | Svertinė normalioji vertė ir svertinė eksporto kaina buvo lyginamos gamintojų kainų pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip įrodyta, darė poveikį kainoms ir jų palyginamumui, skirtumus. Prireikus ir pagrįstais atvejais buvo atlikti koregavimai, atsižvelgiant į skirtingas fizines savybes, transporto, draudimo, tvarkymo, kredito išlaidas ir importo muitus. |
| --- | --- |

(22)

Svertinė normalioji vertė ir svertinė eksporto kaina buvo lyginamos gamintojų kainų pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip įrodyta, darė poveikį kainoms ir jų palyginamumui, skirtumus. Prireikus ir pagrįstais atvejais buvo atlikti koregavimai, atsižvelgiant į skirtingas fizines savybes, transporto, draudimo, tvarkymo, kredito išlaidas ir importo muitus.

4.   Dempingo skirtumas

| (23) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį normaliosios vertės svertinis vidurkis pagal rūšį buvo lyginamas su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto eksporto kainos svertiniu vidurkiu. Po šio palyginimo buvo nustatytas dempingas. |
| --- | --- |

(23)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį normaliosios vertės svertinis vidurkis pagal rūšį buvo lyginamas su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto eksporto kainos svertiniu vidurkiu. Po šio palyginimo buvo nustatytas dempingas.

| (24) | Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą TMK dempingo skirtumas buvo 27,2 %. |
| --- | --- |

(24)

Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą TMK dempingo skirtumas buvo 27,2 %.

D.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

| (25) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusių aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu. |
| --- | --- |

(25)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusių aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu.

| (26) | Šiuo atžvilgiu primenama, kad atliekant pirminį tyrimą TMK tinkamai nebendradarbiavo. Todėl jos dempingo skirtumas, kuriuo remiantis šiuo metu taikomas 35,8 % muitas, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį buvo nustatytas remiantis turimais faktais. Kaip turimus faktus Komisija naudojo normaliąją vertę, nustatytą kitai, bendradarbiaujančiai, Rusijos gamintojų grupei, ir Eurostato duomenis. |
| --- | --- |

(26)

Šiuo atžvilgiu primenama, kad atliekant pirminį tyrimą TMK tinkamai nebendradarbiavo. Todėl jos dempingo skirtumas, kuriuo remiantis šiuo metu taikomas 35,8 % muitas, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį buvo nustatytas remiantis turimais faktais. Kaip turimus faktus Komisija naudojo normaliąją vertę, nustatytą kitai, bendradarbiaujančiai, Rusijos gamintojų grupei, ir Eurostato duomenis.

| (27) | Pagrindinė nepakankamo bendradarbiavimo, dėl ko teko naudoti turimus faktus, priežastis buvo vidinės permainos grupėje, kurios pirminio tyrimo laikotarpiu jau buvo prasidėjusios. Dėl šių ypatingų aplinkybių, kurios turėjo poveikį grupės valdymui ir apskaitos bei audito metodams, per pirminį tyrimą TMK negalėjo pateikti tinkamų kainų ir sąnaudų įrodymų. |
| --- | --- |

(27)

Pagrindinė nepakankamo bendradarbiavimo, dėl ko teko naudoti turimus faktus, priežastis buvo vidinės permainos grupėje, kurios pirminio tyrimo laikotarpiu jau buvo prasidėjusios. Dėl šių ypatingų aplinkybių, kurios turėjo poveikį grupės valdymui ir apskaitos bei audito metodams, per pirminį tyrimą TMK negalėjo pateikti tinkamų kainų ir sąnaudų įrodymų.

| (28) | Dabartiniame tyrime TMK visapusiškai bendradarbiavo. Iš tiesų, priešingai nei pirminiame tyrime, kai grupėje vyko dideli pokyčiai, per dabartinį tyrimą atsakyme į klausimyną pateikti duomenys galėjo būti pakankamai patikrinti. Taigi, kadangi grupė pateikė patikimus normaliosios vertės ir eksporto kainos duomenis, dempingo skirtumas galėjo būti apskaičiuotas remiantis jos pačios duomenimis. |
| --- | --- |

(28)

Dabartiniame tyrime TMK visapusiškai bendradarbiavo. Iš tiesų, priešingai nei pirminiame tyrime, kai grupėje vyko dideli pokyčiai, per dabartinį tyrimą atsakyme į klausimyną pateikti duomenys galėjo būti pakankamai patikrinti. Taigi, kadangi grupė pateikė patikimus normaliosios vertės ir eksporto kainos duomenis, dempingo skirtumas galėjo būti apskaičiuotas remiantis jos pačios duomenimis.

| (29) | Tyrimo metu gauti įrodymai parodė, kad TMK struktūros ir apskaitos metodų pokyčiai, sudarę sąlygas grupei bendradarbiauti dabartiniame tyrime, laikytini ilgalaikiais, nes yra susiję su ilgalaike grupės struktūra. |
| --- | --- |

(29)

Tyrimo metu gauti įrodymai parodė, kad TMK struktūros ir apskaitos metodų pokyčiai, sudarę sąlygas grupei bendradarbiauti dabartiniame tyrime, laikytini ilgalaikiais, nes yra susiję su ilgalaike grupės struktūra.

| (30) | Todėl laikoma, kad šios peržiūros inicijavimą lėmusios aplinkybės artimoje ateityje nesikeis taip, kad turėtų poveikio per dabartinę peržiūrą nustatytiems faktams. Todėl pokyčiai laikomi ilgalaikiais. |
| --- | --- |

(30)

Todėl laikoma, kad šios peržiūros inicijavimą lėmusios aplinkybės artimoje ateityje nesikeis taip, kad turėtų poveikio per dabartinę peržiūrą nustatytiems faktams. Todėl pokyčiai laikomi ilgalaikiais.

E.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (31) | Atsižvelgiant į tyrimo rezultatus manoma, kad iš TMK importuojamam nagrinėjamajam produktui taikytinas antidempingo muitas gali būti pagrįstai iš dalies pakeistas į 27,2 %. Iš dalies pakeistas antidempingo muitas turėtų būti lygus nustatytam dempingo skirtumui, nes jis yra mažesnis už pirminiame tyrime nustatytą žalos skirtumą. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į tyrimo rezultatus manoma, kad iš TMK importuojamam nagrinėjamajam produktui taikytinas antidempingo muitas gali būti pagrįstai iš dalies pakeistas į 27,2 %. Iš dalies pakeistas antidempingo muitas turėtų būti lygus nustatytam dempingo skirtumui, nes jis yra mažesnis už pirminiame tyrime nustatytą žalos skirtumą.

| (32) | Suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 954/2006, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas. |
| --- | --- |

(32)

Suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 954/2006, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas.

F.   ĮSIPAREIGOJIMAS

| (33) | Atskleidus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti iš dalies pakeisti galutinį antidempingo muitą, taikomą iš TMK importuojamam nagrinėjamajam produktui, grupė pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį pasiūlė įsipareigojimą dėl kainos. TMK pasiūlytas įsipareigojimas nepakeitė pirminės Komisijos išvados, kad nagrinėjamasis produktas netinka įsipareigojimui, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 954/2006 248–250 konstatuojamosiose dalyse. Iš tiesų Komisija mano, kad dabartinis TMK pasiūlytas įsipareigojimas neišsprendžia su nagrinėjamuoju produktu susijusių techninių sunkumų, aprašytų minėto reglamento 248 konstatuojamojoje dalyje tiek, kad pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos padarytų tinkamu naudoti, |
| --- | --- |

(33)

Atskleidus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti iš dalies pakeisti galutinį antidempingo muitą, taikomą iš TMK importuojamam nagrinėjamajam produktui, grupė pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį pasiūlė įsipareigojimą dėl kainos. TMK pasiūlytas įsipareigojimas nepakeitė pirminės Komisijos išvados, kad nagrinėjamasis produktas netinka įsipareigojimui, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 954/2006 248–250 konstatuojamosiose dalyse. Iš tiesų Komisija mano, kad dabartinis TMK pasiūlytas įsipareigojimas neišsprendžia su nagrinėjamuoju produktu susijusių techninių sunkumų, aprašytų minėto reglamento 248 konstatuojamojoje dalyje tiek, kad pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos padarytų tinkamu naudoti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 954/2006 1 straipsnio 2 dalies lentelė papildoma šia informacija:

| Šalis | Bendrovė | Antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| „Rusija | OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works | 27,2 % | A859“ |

Šalis

Bendrovė

Antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

„Rusija

OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works

27,2 %

A859“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 175, 2006 6 29, p. 4.

2

(3)  OL C 138, 2007 6 22, p. 37.

3

(4)  Anglies ekvivalentas nustatomas remiantis Technine ataskaita, 1967, IIW dok. IX-535–67, kurią paskelbė Tarptautinis suvirinimo institutas (TSI, angl. IIW).

4

(5)  Kaip šiuo metu apibrėžta 2007 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1214/2007, iš dalies keičiančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės prekių nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą (OL L 286, 2007 10 31, p. 1). Produkto aprėptis nustatoma derinant reglamento (EB) Nr. 954/2006 1 straipsnio 1 dalyje pateikiamą produkto aprašymą ir pagal atitinkamus KN kodus pateikiamą produkto aprašymą.

5

---

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/6

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 813/2008

2008 m. rugpjūčio 11 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 74/2004, nustatantį galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1),

atsižvelgdama į 2004 m. sausio 13 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004, nustatančio galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui (2), 2 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   ANKSTESNĖ PROCEDŪRA

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 74/2004 (toliau – pradinis reglamentas) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės medvilninės patalynės, kuri klasifikuojama KN kodais ex 6302 21 00 (TARIC kodai 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (TARIC kodas 6302229019), ex 6302 31 00 (TARIC kodas 6302310090) ir ex 6302 32 90 (TARIC kodas 6302329019), importui į Bendriją. Atsižvelgiant į didelį bendradarbiaujančių eksportuojančių nagrinėjamojo produkto gamintojų Indijoje skaičių, atranka buvo atlikta pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 (toliau – pagrindinis reglamentas) 27 straipsnį, atrinktoms bendrovėms nustatyti individualūs muito dydžiai nuo 4,4 % iki 10,4 %, o bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms nustatytas 7,6 % muito dydis. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas 10,4 % muito dydis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 74/2004 (toliau – pradinis reglamentas) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės medvilninės patalynės, kuri klasifikuojama KN kodais ex 6302 21 00 (TARIC kodai 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (TARIC kodas 6302229019), ex 6302 31 00 (TARIC kodas 6302310090) ir ex 6302 32 90 (TARIC kodas 6302329019), importui į Bendriją. Atsižvelgiant į didelį bendradarbiaujančių eksportuojančių nagrinėjamojo produkto gamintojų Indijoje skaičių, atranka buvo atlikta pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 (toliau – pagrindinis reglamentas) 27 straipsnį, atrinktoms bendrovėms nustatyti individualūs muito dydžiai nuo 4,4 % iki 10,4 %, o bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms nustatytas 7,6 % muito dydis. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas 10,4 % muito dydis.

| (2) | Pradinio reglamento 2 straipsnyje nustatyta, kad jei kuris nors naujas Indijos eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d.) neeksportavo į Bendriją to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų produktų (pirmasis kriterijus), kad nėra susijęs nė su vienu Indijos eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos tuo reglamentu nustatytos apsaugos nuo subsidijavimo priemonės (antrasis kriterijus) ir kad jis faktiškai eksportavo nagrinėjamuosius produktus į Bendriją po tiriamojo laikotarpio, pagal kurį nustatytos priemonės, arba prisiėmė neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus eksportuoti į Bendriją didelį tų produktų kiekį (trečiasis kriterijus), tada gali būti iš dalies pakeista to reglamento 1 straipsnio 3 dalis, nustatant naujam eksportuojančiam gamintojui muito dydį, taikomą bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms, t. y. 7,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Pradinio reglamento 2 straipsnyje nustatyta, kad jei kuris nors naujas Indijos eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d.) neeksportavo į Bendriją to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų produktų (pirmasis kriterijus), kad nėra susijęs nė su vienu Indijos eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos tuo reglamentu nustatytos apsaugos nuo subsidijavimo priemonės (antrasis kriterijus) ir kad jis faktiškai eksportavo nagrinėjamuosius produktus į Bendriją po tiriamojo laikotarpio, pagal kurį nustatytos priemonės, arba prisiėmė neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus eksportuoti į Bendriją didelį tų produktų kiekį (trečiasis kriterijus), tada gali būti iš dalies pakeista to reglamento 1 straipsnio 3 dalis, nustatant naujam eksportuojančiam gamintojui muito dydį, taikomą bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms, t. y. 7,6 %.

| (3) | Pradinis reglamentas iš dalies buvo keičiamas tokiais reglamentais: Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2143/2004 (3), Tarybos reglamentu (EB) Nr. 122/2006 (4) ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1840/2006. Visuose trijuose reglamentuose pateiktų nagrinėjamąjį produktą eksportuojančių bendrovių, kurios atitiko pradiniame reglamente nustatytus kriterijus, pavadinimai įtraukti į priedą. |
| --- | --- |

(3)

Pradinis reglamentas iš dalies buvo keičiamas tokiais reglamentais: Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2143/2004 (3), Tarybos reglamentu (EB) Nr. 122/2006 (4) ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1840/2006. Visuose trijuose reglamentuose pateiktų nagrinėjamąjį produktą eksportuojančių bendrovių, kurios atitiko pradiniame reglamente nustatytus kriterijus, pavadinimai įtraukti į priedą.

B.   NAUJŲ EKSPORTUOTOJŲ IR (ARBA) GAMINTOJŲ PRAŠYMAI

| (4) | Dvidešimt Indijos bendrovių pateikė prašymą suteikti tą patį statusą, kuris yra suteiktas pradiniame tyrime bendradarbiavusioms, tačiau į atranką neįtrauktoms bendrovėms (toliau – naujojo importuotojo statusas), paskelbus ankstesnį iš dalies keičiantį reglamentą. |
| --- | --- |

(4)

Dvidešimt Indijos bendrovių pateikė prašymą suteikti tą patį statusą, kuris yra suteiktas pradiniame tyrime bendradarbiavusioms, tačiau į atranką neįtrauktoms bendrovėms (toliau – naujojo importuotojo statusas), paskelbus ankstesnį iš dalies keičiantį reglamentą.

| (5) | Toliau pateikiami 20 pareiškėjų:






  Bendrovė pareiškėja | Miestas |
| --- | --- | --- |
| K.K.P. Textiles Limited | Tamil Nadu |
| Kashmiri Lal Tarun Khanna PVT LTD | Amritsar |
| Premier Polyweaves Private Limited | Coimbatore |
| Home Fashions International | Kerala |
| Y.J. Enterprises | Mumbai |
| KaLaM Designs | Ahmedabad |
| Himatsingka Linens | Bangalore |
| S.K.T. Textile Mills | Coimbatore |
| Shetty Garments Private Ltd | Mumbai |
| TAVOY Workwear | Mumbai |
| Orient Craft Limited | Haryana |
| GHCL Limited | Gujarat |
| Indo Count Industries Limited | Mumbai |
| Vijayeswari Textiles Limited | Coimbatore |
| Nest Exim | Mumbai |
| Prakash Textiles | Coimbatore |
| Prakash Woven Private Limited | Coimbatore |
| Sotexpa Qualidis Textiles India Private Ltd | Coimbatore |
| BKS Textiles Pvt. Ltd | Coimbatore |
| JDA Textiles | Chennai |

(5)

Toliau pateikiami 20 pareiškėjų:

Bendrovė pareiškėja

Miestas

K.K.P. Textiles Limited

Tamil Nadu

Kashmiri Lal Tarun Khanna PVT LTD

Amritsar

Premier Polyweaves Private Limited

Coimbatore

Home Fashions International

Kerala

Y.J. Enterprises

Mumbai

KaLaM Designs

Ahmedabad

Himatsingka Linens

Bangalore

S.K.T. Textile Mills

Coimbatore

Shetty Garments Private Ltd

Mumbai

TAVOY Workwear

Mumbai

Orient Craft Limited

Haryana

GHCL Limited

Gujarat

Indo Count Industries Limited

Mumbai

Vijayeswari Textiles Limited

Coimbatore

Nest Exim

Mumbai

Prakash Textiles

Coimbatore

Prakash Woven Private Limited

Coimbatore

Sotexpa Qualidis Textiles India Private Ltd

Coimbatore

BKS Textiles Pvt. Ltd

Coimbatore

JDA Textiles

Chennai

| (6) | Vienuolika bendrovių neatsakė į klausimyno, kuriuo siekiama patikrinti, ar jos atitinka pradinio reglamento 2 straipsnyje nustatytas sąlygas, klausimus, todėl jų prašymus reikėjo atmesti. |
| --- | --- |

(6)

Vienuolika bendrovių neatsakė į klausimyno, kuriuo siekiama patikrinti, ar jos atitinka pradinio reglamento 2 straipsnyje nustatytas sąlygas, klausimus, todėl jų prašymus reikėjo atmesti.

| (7) | Likusios devynios bendrovės pateikė išsamius atsakymus į klausimyną, todėl buvo svarstoma, ar joms suteikti naujojo eksportuotojo statusą. |
| --- | --- |

(7)

Likusios devynios bendrovės pateikė išsamius atsakymus į klausimyną, todėl buvo svarstoma, ar joms suteikti naujojo eksportuotojo statusą.

| (8) | Įrodymai, kuriuos pateikė pirmiau minėti du Indijos eksportuotojai ir (arba) gamintojai, laikomi pakankamais parodyti, kad jie atitinka pradiniame reglamente nustatytus kriterijus, todėl šioms bendrovėms gali būti nustatyta muito norma, taikoma tyrimui neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (t. y. 7,6 %) ir kad jos būtų įtrauktos į eksportuojančių gamintojų sąrašą, pateiktą pradinio reglamento, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 2143/2004, Reglamentu (EB) Nr. 122/2006 ir Reglamentu (EB) Nr. 1840/2006 priede. |
| --- | --- |

(8)

Įrodymai, kuriuos pateikė pirmiau minėti du Indijos eksportuotojai ir (arba) gamintojai, laikomi pakankamais parodyti, kad jie atitinka pradiniame reglamente nustatytus kriterijus, todėl šioms bendrovėms gali būti nustatyta muito norma, taikoma tyrimui neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (t. y. 7,6 %) ir kad jos būtų įtrauktos į eksportuojančių gamintojų sąrašą, pateiktą pradinio reglamento, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 2143/2004, Reglamentu (EB) Nr. 122/2006 ir Reglamentu (EB) Nr. 1840/2006 priede.

| (9) | Likusių septynių bendrovių prašymai suteikti naujojo eksportuojančio gamintojo statusą buvo atmesti dėl šių priežasčių. |
| --- | --- |

(9)

Likusių septynių bendrovių prašymai suteikti naujojo eksportuojančio gamintojo statusą buvo atmesti dėl šių priežasčių.

| (10) | Dvi bendrovės nepateikė įrodymų, kad jos eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Bendriją po tiriamojo laikotarpio arba kad prisiėmė neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus eksportuoti į Bendriją didelį nagrinėjamųjų produktų kiekį. Todėl šie gamintojai neatitiko trečiojo kriterijaus. |
| --- | --- |

(10)

Dvi bendrovės nepateikė įrodymų, kad jos eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Bendriją po tiriamojo laikotarpio arba kad prisiėmė neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus eksportuoti į Bendriją didelį nagrinėjamųjų produktų kiekį. Todėl šie gamintojai neatitiko trečiojo kriterijaus.

| (11) | Viena bendrovė nepateikė nagrinėjamojo laikotarpio pardavimo sąskaitų knygos, todėl negalėjo parodyti, kad tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo nagrinėjamojo produkto. Nustatyta, kad kita bendrovė nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiriamuoju laikotarpiu. Todėl šios bendrovės neatitiko pirmojo kriterijaus. |
| --- | --- |

(11)

Viena bendrovė nepateikė nagrinėjamojo laikotarpio pardavimo sąskaitų knygos, todėl negalėjo parodyti, kad tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo nagrinėjamojo produkto. Nustatyta, kad kita bendrovė nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiriamuoju laikotarpiu. Todėl šios bendrovės neatitiko pirmojo kriterijaus.

| (12) | Viena bendrovė atsakymus į klausimyną atsiuntė pasibaigus nustatytam terminui, be to, prie prašymo nebuvo pridėti pagrindiniai dokumentai. Kita bendrovė neatsakė į raštą dėl trūkumų, kuriuo buvo prašoma pateikti daugiau informacijos. Todėl šios dvi bendrovės nepateikė pakankamai įrodymų, kad jos atitinka pradiniame reglamente nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(12)

Viena bendrovė atsakymus į klausimyną atsiuntė pasibaigus nustatytam terminui, be to, prie prašymo nebuvo pridėti pagrindiniai dokumentai. Kita bendrovė neatsakė į raštą dėl trūkumų, kuriuo buvo prašoma pateikti daugiau informacijos. Todėl šios dvi bendrovės nepateikė pakankamai įrodymų, kad jos atitinka pradiniame reglamente nustatytus kriterijus.

| (13) | Galiausiai buvo nustatyta, kad viena bendrovė yra susijusi su pradiniame reglamente paminėta kita bendrove, todėl jos prašymas suteikti naujojo importuotojo statusą buvo atmestas kaip neatitikęs antrojo kriterijaus. |
| --- | --- |

(13)

Galiausiai buvo nustatyta, kad viena bendrovė yra susijusi su pradiniame reglamente paminėta kita bendrove, todėl jos prašymas suteikti naujojo importuotojo statusą buvo atmestas kaip neatitikęs antrojo kriterijaus.

| (14) | Bendrovės, kurioms nebuvo suteiktas naujojo eksportuotojo statusas, buvo informuotos apie šio sprendimo priežastis ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu. |
| --- | --- |

(14)

Bendrovės, kurioms nebuvo suteiktas naujojo eksportuotojo statusas, buvo informuotos apie šio sprendimo priežastis ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu.

| (15) | Visi suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai ir pastabos buvo išnagrinėti ir į juos, prireikus, buvo tinkamai atsižvelgta, |
| --- | --- |

(15)

Visi suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai ir pastabos buvo išnagrinėti ir į juos, prireikus, buvo tinkamai atsižvelgta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Į Indijos gamintojų sąrašą, pateiktą Reglamento (EB) Nr. 74/2004 priede, įtraukiamos šios bendrovės:

| Bendrovė | Miestas |
| --- | --- |
| Home Fashions International | Kerala |
| GHCL Ltd | Gujarat |

Bendrovė

Miestas

Home Fashions International

Kerala

GHCL Ltd

Gujarat

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 12, 2004 1 17, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1840/2006 (OL L 355, 2006 12 15, p. 4).

2

(3)  OL L 370, 2004 12 17, p. 1.

3

(4)  OL L 22, 2006 1 26, p. 3.

4

---

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 814/2008

2008 m. rugpjūčio 14 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. rugpjūčio 15 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 14 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 590/2008 (OL L 163, 2008 6 24, p. 24).

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 28,3 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 28,1 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 72,3 |
| ZZ | 49,9 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,5 |
| UY | 59,6 |
| ZA | 86,6 |
| ZZ | 71,9 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 128,8 |
| MK | 68,7 |
| TR | 122,9 |
| ZZ | 100,6 |
| 0808 10 80 | AR | 66,9 |
| BR | 93,0 |
| CL | 96,5 |
| CN | 88,3 |
| NZ | 100,2 |
| US | 94,8 |
| ZA | 81,5 |
| ZZ | 88,7 |
| 0808 20 50 | AR | 126,0 |
| CL | 83,0 |
| TR | 148,5 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 111,2 |
| 0809 30 | TR | 151,2 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 40 05 | IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 90,9 |
| ZZ | 96,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

28,3

XS

27,8

ZZ

28,1

0707 00 05

MK

27,4

TR

72,3

ZZ

49,9

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,5

UY

59,6

ZA

86,6

ZZ

71,9

0806 10 10

CL

82,1

EG

128,8

MK

68,7

TR

122,9

ZZ

100,6

0808 10 80

AR

66,9

BR

93,0

CL

96,5

CN

88,3

NZ

100,2

US

94,8

ZA

81,5

ZZ

88,7

0808 20 50

AR

126,0

CL

83,0

TR

148,5

ZA

87,1

ZZ

111,2

0809 30

TR

151,2

ZZ

151,2

0809 40 05

IL

138,3

MK

59,0

TR

90,9

ZZ

96,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 815/2008

2008 m. rugpjūčio 14 d.

kuriuo dėl bendrojoje lengvatų sistemoje taikomos produktų kilmės sąvokos apibrėžties leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Žaliojo Kyšulio padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Bendriją

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (1), ypač į jo 247 straipsnį,

atsižvelgdama į 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (2), ypač į jo 76 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo (3) Bendrija suteikė bendrųjų tarifų lengvatas Žaliajam Kyšuliui. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo (3) Bendrija suteikė bendrųjų tarifų lengvatas Žaliajam Kyšuliui.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2454/93 nustatoma produktų kilmės sąvokos apibrėžtis, taikoma bendrųjų tarifų lengvatų sistemoje (toliau – BLS). Šio reglamento 76 straipsniu numatomos leidžiančios nukrypti nuo tos apibrėžties nuostatos, skirtos prašymą Bendrijai pateikusioms mažiausiai išsivysčiusioms šalims, kurioms taikomos lengvatos pagal BLS. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2454/93 nustatoma produktų kilmės sąvokos apibrėžtis, taikoma bendrųjų tarifų lengvatų sistemoje (toliau – BLS). Šio reglamento 76 straipsniu numatomos leidžiančios nukrypti nuo tos apibrėžties nuostatos, skirtos prašymą Bendrijai pateikusioms mažiausiai išsivysčiusioms šalims, kurioms taikomos lengvatos pagal BLS.

| (3) | Nuo 2005 m. kovo 1 d. Žaliajam Kyšuliui buvo taikomos lengvatos pagal AKR ir EB muitinių bendradarbiavimo komiteto sprendimą Nr. 2/2005, nukrypstantį nuo sąvokos „produktų kilmė“, siekiant atsižvelgti į ypatingą AKR valstybių padėtį dėl konservuotų tunų ir tunų nugarinės gamybos (SS ex 1604 pozicija) (4). |
| --- | --- |

(3)

Nuo 2005 m. kovo 1 d. Žaliajam Kyšuliui buvo taikomos lengvatos pagal AKR ir EB muitinių bendradarbiavimo komiteto sprendimą Nr. 2/2005, nukrypstantį nuo sąvokos „produktų kilmė“, siekiant atsižvelgti į ypatingą AKR valstybių padėtį dėl konservuotų tunų ir tunų nugarinės gamybos (SS ex 1604 pozicija) (4).

| (4) | Tačiau šios priemonės nebetaikomos nuo 2007 m. gruodžio 31 d., o Žaliasis Kyšulys dar nesudarė ekonominės partnerystės susitarimo su Bendrija. Todėl nuo 2008 m. sausio 1 d. vienintelė Žaliajam Kyšuliui likusi galima lengvatinė prekybos priemonė yra BLS. |
| --- | --- |

(4)

Tačiau šios priemonės nebetaikomos nuo 2007 m. gruodžio 31 d., o Žaliasis Kyšulys dar nesudarė ekonominės partnerystės susitarimo su Bendrija. Todėl nuo 2008 m. sausio 1 d. vienintelė Žaliajam Kyšuliui likusi galima lengvatinė prekybos priemonė yra BLS.

| (5) | 2007 m. lapkričio 27 d. raštu Žaliasis Kyšulys pateikė prašymą dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo BLS kilmės taisyklių, pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 76 straipsnį. Prie šio prašymo 2008 m. vasario 27 d. raštu jis pateikė šį prašymą papildančią informaciją. |
| --- | --- |

(5)

2007 m. lapkričio 27 d. raštu Žaliasis Kyšulys pateikė prašymą dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo BLS kilmės taisyklių, pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 76 straipsnį. Prie šio prašymo 2008 m. vasario 27 d. raštu jis pateikė šį prašymą papildančią informaciją.

| (6) | Prašymas dėl leidžiančios nukrypti nuostatos pateiktas dėl bendro paruoštos ir konservuotos trijų rūšių žuvies, iš kurių dvi nenumatytos pagal Sprendimą Nr. 2/2005 suteikta leidžiančia nukrypti nuostata – paprastasis skumbrinis tunas ar skersadryžinis skumbrinis tunas, skumbrė ir tunas, metinio 1 561 tonos kiekio. |
| --- | --- |

(6)

Prašymas dėl leidžiančios nukrypti nuostatos pateiktas dėl bendro paruoštos ir konservuotos trijų rūšių žuvies, iš kurių dvi nenumatytos pagal Sprendimą Nr. 2/2005 suteikta leidžiančia nukrypti nuostata – paprastasis skumbrinis tunas ar skersadryžinis skumbrinis tunas, skumbrė ir tunas, metinio 1 561 tonos kiekio.

| (7) | Komisija apsvarstė prašymą dėl leidžiančios nukrypti nuostatos ir nustatė, kad jis yra išsamus ir tinkamai pagrįstas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija apsvarstė prašymą dėl leidžiančios nukrypti nuostatos ir nustatė, kad jis yra išsamus ir tinkamai pagrįstas.

| (8) | Leidžianti nukrypti nuostata būtina tam, kad visus metus būtų užtikrintas nepertraukiamas tiekimas ir taip išsaugotos savo įsipareigojimus remti aptariamos veiklos plėtrą Žaliajame Kyšulyje patvirtinusios įmonės didelės investicijos. |
| --- | --- |

(8)

Leidžianti nukrypti nuostata būtina tam, kad visus metus būtų užtikrintas nepertraukiamas tiekimas ir taip išsaugotos savo įsipareigojimus remti aptariamos veiklos plėtrą Žaliajame Kyšulyje patvirtinusios įmonės didelės investicijos.

| (9) | Ši investicija turėtų ne tik tiesioginį poveikį Žaliojo Kyšulio žuvininkystės pramonei prašyme dėl leidžiančios nukrypti nuostatos numatytų rūšių atžvilgiu, bet ir apskritai didelį netiesioginį naudingą poveikį Žaliojo Kyšulio žvejybos laivyno veiklos pagyvinimui. Jei Žaliasis Kyšulys naudotų daugiau laivų, palaipsniui gerėtų galimybės tiekti kilmę turinčią žuvį. |
| --- | --- |

(9)

Ši investicija turėtų ne tik tiesioginį poveikį Žaliojo Kyšulio žuvininkystės pramonei prašyme dėl leidžiančios nukrypti nuostatos numatytų rūšių atžvilgiu, bet ir apskritai didelį netiesioginį naudingą poveikį Žaliojo Kyšulio žvejybos laivyno veiklos pagyvinimui. Jei Žaliasis Kyšulys naudotų daugiau laivų, palaipsniui gerėtų galimybės tiekti kilmę turinčią žuvį.

| (10) | Leidžianti nukrypti nuostata turėtų būti taikoma pakankamai ilgai, kad operatoriams būtų užtikrinti investicijos ir bendras nuspėjamumas, bet jokiu būdu ne ilgiau nei iki 2010 m. gruodžio 31 d., po kurios pagal BLS Žaliajam Kyšuliui nebebus taikoma specialioji priemonė, skirta mažiausiai išsivysčiusioms šalims. Vėliau Žaliojo Kyšulio konservų pramonės gyvybingumas turėtų būti užtikrinamas pagal ekonominės partnerystės susitarimą. |
| --- | --- |

(10)

Leidžianti nukrypti nuostata turėtų būti taikoma pakankamai ilgai, kad operatoriams būtų užtikrinti investicijos ir bendras nuspėjamumas, bet jokiu būdu ne ilgiau nei iki 2010 m. gruodžio 31 d., po kurios pagal BLS Žaliajam Kyšuliui nebebus taikoma specialioji priemonė, skirta mažiausiai išsivysčiusioms šalims. Vėliau Žaliojo Kyšulio konservų pramonės gyvybingumas turėtų būti užtikrinamas pagal ekonominės partnerystės susitarimą.

| (11) | Reglamente (EEB) Nr. 2454/93 nustatytos tarifinių kvotų administravimo taisyklės. Kad būtų užtikrintas veiksmingas administravimas, vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant Žaliojo Kyšulio valdžios institucijoms, Bendrijos muitinėms ir Komisijai, tos taisyklės turėtų būti taikomos mutatis mutandis pagal šiuo reglamentu suteikiamą leidžiančią nukrypti nuostatą importuojamų prekių kiekiui. |
| --- | --- |

(11)

Reglamente (EEB) Nr. 2454/93 nustatytos tarifinių kvotų administravimo taisyklės. Kad būtų užtikrintas veiksmingas administravimas, vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant Žaliojo Kyšulio valdžios institucijoms, Bendrijos muitinėms ir Komisijai, tos taisyklės turėtų būti taikomos mutatis mutandis pagal šiuo reglamentu suteikiamą leidžiančią nukrypti nuostatą importuojamų prekių kiekiui.

| (12) | Kad būtų galima veiksmingiau stebėti, kaip taikoma nukrypti leidžianti nuostata, Žaliojo Kyšulio institucijos turėtų nuolat pranešti Komisijai duomenis apie išduotus kilmės sertifikatus. |
| --- | --- |

(12)

Kad būtų galima veiksmingiau stebėti, kaip taikoma nukrypti leidžianti nuostata, Žaliojo Kyšulio institucijos turėtų nuolat pranešti Komisijai duomenis apie išduotus kilmės sertifikatus.

| (13) | Prašyme Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos nurodė, kad pirmaisiais taikymo metais po investicijų suinteresuotoji įmonė tikriausiai neturėtų gamybos pajėgumų visam prašomam kvotų kiekiui išnaudoti. Todėl 2009 ir 2010 metams reikėtų suteikti visą prašomų kvotų kiekį, o 2008 metų laikotarpiui, per kurį bus taikoma leidžianti nukrypti nuostata, kvotos turėtų būti sumažintos pro rata. |
| --- | --- |

(13)

Prašyme Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos nurodė, kad pirmaisiais taikymo metais po investicijų suinteresuotoji įmonė tikriausiai neturėtų gamybos pajėgumų visam prašomam kvotų kiekiui išnaudoti. Todėl 2009 ir 2010 metams reikėtų suteikti visą prašomų kvotų kiekį, o 2008 metų laikotarpiui, per kurį bus taikoma leidžianti nukrypti nuostata, kvotos turėtų būti sumažintos pro rata.

| (14) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 67 ir 97 straipsnių Žaliajame Kyšulyje iš kilmės neturinčios žuvies gaminami paruošti ar konservuoti skumbrė, paprastasis skumbrinis tunas, skersadryžinis skumbrinis tunas ir tunas, kurių KN kodai yra ex 1604 15, ex 1604 19 ir ex 1604 14, pagal 2, 3 ir 4 straipsniuose nustatytas sąlygas laikomi Žaliojo Kyšulio kilmės produktais.

2 straipsnis

1 straipsnyje numatyta leidžianti nukrypti nuostata taikoma tiesiogiai iš Žaliojo Kyšulio vežamoms ir į Bendriją importuojamoms prekėms nuo 2008 m. rugsėjo 1 d. iki 2010 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į didžiausią leidžiamą priede nurodytą kiekvienos prekės metinį kiekį.

3 straipsnis

Priede nustatytas kiekis administruojamas pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsnius.

4 straipsnis

1.   Žaliojo Kyšulio muitinė imasi 1 straipsnyje nurodytų eksportuojamų produktų kiekio patikrinimams atlikti būtinų priemonių.

2.   A formos kilmės sertifikato, išduoto Žaliojo Kyšulio kompetentingų institucijų remiantis šio reglamento nuostatomis, 4 langelyje įrašoma: „Derogation – Regulation (EC) No 815/2008“.

3.   Žaliojo Kyšulio kompetentingos institucijos kas ketvirtį Komisijai siunčia ataskaitą apie kiekį, kuriam pagal šį reglamentą buvo išduoti A formos kilmės sertifikatai, ir tų sertifikatų serijos numerius.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2008 m. rugsėjo 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 14 d.

Komisijos vardu

László KOVÁCS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

1

(2)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 214/2007 (OL L 62, 2007 3 1, p. 6).

2

(3)  OL L 169, 2005 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 55/2008 (OL L 20, 2008 1 24, p. 1).

3

(4)  OL L 61, 2005 3 8, p. 48.

4

---

PRIEDAS

| Eilės Nr. | KN kodas | Prekių aprašymas | Laikotarpis | Kiekis (tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1647 | ex 1604 15 11
  ex 1604 19 98 | Skumbrės (Scomber Colias, Scomber Japonicus, Scomber Scombrus) filė, gaminiai ar konservai | 2008 9 1–2008 12 31 | 333 |
| 2009 1 1–2009 12 31 | 1 000 |
| 2010 1 1–2010 12 31 | 1 000 |
| 09.1648 | ex 1604 19 98 | Paprastojo skumbrinio tuno ir skersadryžinio skumbrinio tuno (Auxis thazard, Auxis Rochei) filė, gaminiai ar konservai | 2008 9 1–2008 12 31 | 116 |
| 2009 1 1–2009 12 31 | 350 |
| 2010 1 1–2010 12 31 | 350 |
| 09.1649 | ex 1604 14 16
  ex 1604 14 18 | Gelsvauodegio tuno ir dryžuotojo tuno (Tunnus Albacares, Katsuwonus Pelamis) filė, gaminiai ir konservai | 2008 9 1–2008 12 31 | 70 |
| 2009 1 1–2009 12 31 | 211 |
| 2010 1 1–2010 12 31 | 211 |

Eilės Nr.

KN kodas

Prekių aprašymas

Laikotarpis

Kiekis (tonomis)

09.1647

ex 1604 15 11

ex 1604 19 98

Skumbrės (Scomber Colias, Scomber Japonicus, Scomber Scombrus) filė, gaminiai ar konservai

2008 9 1–2008 12 31

333

2009 1 1–2009 12 31

1 000

2010 1 1–2010 12 31

1 000

09.1648

ex 1604 19 98

Paprastojo skumbrinio tuno ir skersadryžinio skumbrinio tuno (Auxis thazard, Auxis Rochei) filė, gaminiai ar konservai

2008 9 1–2008 12 31

116

2009 1 1–2009 12 31

350

2010 1 1–2010 12 31

350

09.1649

ex 1604 14 16

ex 1604 14 18

Gelsvauodegio tuno ir dryžuotojo tuno (Tunnus Albacares, Katsuwonus Pelamis) filė, gaminiai ir konservai

2008 9 1–2008 12 31

70

2009 1 1–2009 12 31

211

2010 1 1–2010 12 31

211

---

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 816/2008

2008 m. rugpjūčio 14 d.

iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1109/2007 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2007/2008 prekybos metams

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2007–2008 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1109/2007 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 801/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2007–2008 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1109/2007 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 801/2008 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 1109/2007 2007–2008 prekybos metams, yra iš dalies keičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. rugpjūčio 15 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 14 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1260/2007 (OL L 283, 2007 10 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 318/2006 bus pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) nuo 2008 m. spalio 1 d.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 514/2008 (OL L 150, 2008 6 10, p. 7).

2

(3)  OL L 253, 2007 9 28, p. 5.

3

(4)  OL L 214, 2008 8 9, p. 48.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti reprezentacinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir KN kodu 1702 90 95 klasifikuojamiems produktams taikomi nuo 2008 m. rugpjūčio 15 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis |
| 1701 11 10 (1) | 24,91 | 3,84 |
| 1701 11 90 (1) | 24,91 | 9,08 |
| 1701 12 10 (1) | 24,91 | 3,68 |
| 1701 12 90 (1) | 24,91 | 8,65 |
| 1701 91 00 (2) | 25,56 | 12,51 |
| 1701 99 10 (2) | 25,56 | 7,93 |
| 1701 99 90 (2) | 25,56 | 7,93 |
| 1702 90 95 (3) | 0,26 | 0,39 |

(EUR)

KN kodas

Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis

1701 11 10 (1)

24,91

3,84

1701 11 90 (1)

24,91

9,08

1701 12 10 (1)

24,91

3,68

1701 12 90 (1)

24,91

8,65

1701 91 00 (2)

25,56

12,51

1701 99 10 (2)

25,56

7,93

1701 99 90 (2)

25,56

7,93

1702 90 95 (3)

0,26

0,39

---

(1)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 I priedo II dalyje (OL L 58, 2006 2 28, p. 1).

(2)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 318/2006 I priedo II dalyje.

(3)  Nustatyta už kiekvieną 1 % sacharozės kiekio.

---

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 817/2008

2008 m. rugpjūčio 14 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2008 m. rugpjūčio 16 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2008 m. rugpjūčio 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2008 m. rugpjūčio 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

| (5) | Vis dėlto remiantis 2008 m. birželio 26 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 608/2008 dėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2008–2009 prekybos metais (3), tam tikro šiame reglamente numatyto muito taikymas sustabdomas, |
| --- | --- |

(5)

Vis dėlto remiantis 2008 m. birželio 26 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 608/2008 dėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2008–2009 prekybos metais (3), tam tikro šiame reglamente numatyto muito taikymas sustabdomas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2008 m. rugpjūčio 16 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioj 2008 m. rugpjūčio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 14 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (JO L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1816/2005 (OL L 292, 2005 11 8, p. 5).

2

(3)  OL L 166, 2008 6 27, p. 19.

3

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2008 m. rugpjūčio 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 (2) |
| vidutinės kokybės | 0,00 (2) |
| žemos kokybės | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 0,59 (2) |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 5,58 (2) |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00 (2)

vidutinės kokybės

0,00 (2)

žemos kokybės

0,00 (2)

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00 (2)

1002 00 00

RUGIAI

0,59 (2)

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

0,00

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (3)

0,00 (2)

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

5,58 (2)

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Remiantis Reglamentu (EB) Nr. 608/2008, šio muito taikymas sustabdytas.

(3)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

31.7.2008-13.8.2008

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 224,74 | 135,95 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 296,57 | 286,57 | 266,57 | 116,20 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 11,96 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 12,94 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

224,74

135,95

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

296,57

286,57

266,57

116,20

Meksikos įlankos priedas

—

11,96

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

12,94

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 39,58 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 40,23 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

39,58 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

40,23 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/19

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2008 m. liepos 24 d.

iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 2000/265/EB dėl finansinio reglamento, reglamentuojančio Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojo vardu tam tikrų valstybių narių naudai sudarytų sutarčių, susijusių su Šengeno aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros SISNET įrengimu ir veikimu, valdymo biudžetinius aspektus, nustatymo

(2008/670/TVR)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmą sakinį,

kadangi:

| (1) | Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojas Sprendimu 1999/870/EB (1) ir Sprendimu 2007/149/EB (2) buvo įgaliotas Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą srityje atstovauti tam tikroms valstybėms narėms sudarant ir administruojant sutartis, susijusias su Šengeno aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros (SISNET) įrengimu ir veikimu, kol ji bus perkelta į ryšių infrastruktūrą Europos bendrijos sąskaita. |
| --- | --- |

(1)

Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojas Sprendimu 1999/870/EB (1) ir Sprendimu 2007/149/EB (2) buvo įgaliotas Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą srityje atstovauti tam tikroms valstybėms narėms sudarant ir administruojant sutartis, susijusias su Šengeno aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros (SISNET) įrengimu ir veikimu, kol ji bus perkelta į ryšių infrastruktūrą Europos bendrijos sąskaita.

| (2) | Pagal tas sutartis atsirandantys finansiniai įsipareigojimai vykdomi iš specialaus biudžeto (toliau – SISNET biudžetas), iš kurio finansuojama tuose Tarybos sprendimuose nurodyta ryšių infrastruktūra. |
| --- | --- |

(2)

Pagal tas sutartis atsirandantys finansiniai įsipareigojimai vykdomi iš specialaus biudžeto (toliau – SISNET biudžetas), iš kurio finansuojama tuose Tarybos sprendimuose nurodyta ryšių infrastruktūra.

| (3) | SISNET biudžetą reglamentuoja specialus finansinis reglamentas, priimtas Sprendimu 200/265/EB (3) (toliau – SISNET finansinis reglamentas), kuriuo nustatomos kitokios procedūros nei pagal Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomą finansinį reglamentą, kaip išdėstyta Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (4). |
| --- | --- |

(3)

SISNET biudžetą reglamentuoja specialus finansinis reglamentas, priimtas Sprendimu 200/265/EB (3) (toliau – SISNET finansinis reglamentas), kuriuo nustatomos kitokios procedūros nei pagal Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomą finansinį reglamentą, kaip išdėstyta Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (4).

| (4) | Tikslinga analogiškai suderinti SISNET finansinį reglamentą su Europos Bendrijų bendram biudžetui taikomu finansiniu reglamentu, supaprastinant Tarybos sekretoriate taikomas vidaus procedūras, visų pirma panaikinant finansinio kontrolieriaus funkcijas ir atitinkamais atvejais priskiriant jo funkcijas pagal 2002 m. birželio 25 d. Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 85 straipsnį įsteigtai vidaus auditoriaus pareigybei. |
| --- | --- |

(4)

Tikslinga analogiškai suderinti SISNET finansinį reglamentą su Europos Bendrijų bendram biudžetui taikomu finansiniu reglamentu, supaprastinant Tarybos sekretoriate taikomas vidaus procedūras, visų pirma panaikinant finansinio kontrolieriaus funkcijas ir atitinkamais atvejais priskiriant jo funkcijas pagal 2002 m. birželio 25 d. Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 85 straipsnį įsteigtai vidaus auditoriaus pareigybei.

| (5) | Taip pat tikslinga padaryti galiojančias procedūras sklandesnėmis ir labiau tinkamomis faktiškai taikomai praktikai, pavyzdžiui, suderinant kvietimų skirti lėšas ir mokėjimų terminus bei atnaujinant kai kurias galiojančių procedūrų sistemų ar teisės sistemų nuostatas. |
| --- | --- |

(5)

Taip pat tikslinga padaryti galiojančias procedūras sklandesnėmis ir labiau tinkamomis faktiškai taikomai praktikai, pavyzdžiui, suderinant kvietimų skirti lėšas ir mokėjimų terminus bei atnaujinant kai kurias galiojančių procedūrų sistemų ar teisės sistemų nuostatas.

| (6) | SISNET finansinis reglamentas buvo iš dalies pakeistas Tarybos sprendimais 2007/155/EB (5) ir 2008/319/EB siekiant sudaryti galimybę Šveicarijai dalyvauti SISNET biudžete. Šveicarijai taip pat turėtų būti leista dalyvauti pagal 36 straipsnį įsteigto patariamojo komiteto galimoje ateities veikloje. |
| --- | --- |

(6)

SISNET finansinis reglamentas buvo iš dalies pakeistas Tarybos sprendimais 2007/155/EB (5) ir 2008/319/EB siekiant sudaryti galimybę Šveicarijai dalyvauti SISNET biudžete. Šveicarijai taip pat turėtų būti leista dalyvauti pagal 36 straipsnį įsteigto patariamojo komiteto galimoje ateities veikloje.

| (7) | Siūlomi pakeitimai neturi finansinio poveikio valstybių narių įnašams į biudžetą, |
| --- | --- |

(7)

Siūlomi pakeitimai neturi finansinio poveikio valstybių narių įnašams į biudžetą,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Tarybos sprendimas 2000/265/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Finansinių metų išlaidos į tų metų sąskaitas įskaitomos remiantis išlaidomis, kurios buvo patvirtintos ne vėliau kaip gruodžio 31 d., ir dėl kurių apskaitos pareigūnas atliko atitinkamus mokėjimus iki kitų metų sausio 15 d.“; |
| --- | --- |

1)

6 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Finansinių metų išlaidos į tų metų sąskaitas įskaitomos remiantis išlaidomis, kurios buvo patvirtintos ne vėliau kaip gruodžio 31 d., ir dėl kurių apskaitos pareigūnas atliko atitinkamus mokėjimus iki kitų metų sausio 15 d.“;

| 2) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalyje:






  i) | pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojas iki sausio 31 d. 25 straipsnyje nurodytų valstybių atstovams, posėdžiaujantiems SIS ir SIRENE darbo grupėje (Jungtiniame komitete) (toliau – SIS ir SIRENE darbo grupė), gali siųsti tinkamai pagrįstus prašymus perkelti į kitus finansinius metus iki gruodžio 15 d. neįsipareigotus asignavimus, kai atitinkamoms kitų finansinių metų biudžeto pozicijoms nustatyti asignavimai nepatenkina visų reikalavimų.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalyje:

i)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojas iki sausio 31 d. 25 straipsnyje nurodytų valstybių atstovams, posėdžiaujantiems SIS ir SIRENE darbo grupėje (Jungtiniame komitete) (toliau – SIS ir SIRENE darbo grupė), gali siųsti tinkamai pagrįstus prašymus perkelti į kitus finansinius metus iki gruodžio 15 d. neįsipareigotus asignavimus, kai atitinkamoms kitų finansinių metų biudžeto pozicijoms nustatyti asignavimai nepatenkina visų reikalavimų.“;

| ii) | ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „SIS ir SIRENE darbo grupė ne vėliau kaip iki kovo 1 d. imasi veiksmų dėl prašymų perkelti tokius asignavimus.“; |
| --- | --- |

ii)

ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„SIS ir SIRENE darbo grupė ne vėliau kaip iki kovo 1 d. imasi veiksmų dėl prašymų perkelti tokius asignavimus.“;

| b) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

4 dalis išbraukiama;

| 3) | 8 straipsnio 2–4 dalys pakeičiamos taip:
  „2.   Generalinio sekretoriaus pavaduotojas iki spalio 15 d. nusiunčia SIS ir SIRENE darbo grupei preliminarų biudžeto projektą ir prideda aiškinamąjį raštą.
  3.   SIS ir SIRENE darbo grupė dėl to preliminaraus projekto pateikia nuomonę.
  4.   Generalinio sekretoriaus pavaduotojas parengia biudžeto projektą ir iki lapkričio 15 d. nusiunčia jį 25 straipsnyje nurodytoms valstybėms.“; |
| --- | --- |

3)

8 straipsnio 2–4 dalys pakeičiamos taip:

„2.   Generalinio sekretoriaus pavaduotojas iki spalio 15 d. nusiunčia SIS ir SIRENE darbo grupei preliminarų biudžeto projektą ir prideda aiškinamąjį raštą.

3.   SIS ir SIRENE darbo grupė dėl to preliminaraus projekto pateikia nuomonę.

4.   Generalinio sekretoriaus pavaduotojas parengia biudžeto projektą ir iki lapkričio 15 d. nusiunčia jį 25 straipsnyje nurodytoms valstybėms.“;

| 4) | 10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Taisomasis biudžetas pateikiamas metiniu pagrindu per tris mėnesius nuo sąskaitų uždarymo, kaip nustatyta 46 straipsnio 1 dalyje, siekiant praėjusių finansinių metų biudžeto likutį įtraukti į pajamas, jei balansas teigiamas, arba į išlaidas, jei balansas neigiamas.“; |
| --- | --- |

4)

10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Taisomasis biudžetas pateikiamas metiniu pagrindu per tris mėnesius nuo sąskaitų uždarymo, kaip nustatyta 46 straipsnio 1 dalyje, siekiant praėjusių finansinių metų biudžeto likutį įtraukti į pajamas, jei balansas teigiamas, arba į išlaidas, jei balansas neigiamas.“;

| 5) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:
  „12 straipsnis
  Biudžetas vykdomas laikantis principo, kad įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ir apskaitos pareigūnas yra skirtingi asmenys. Įgaliojimus suteikiančio pareigūno, apskaitos pareigūno ir vidaus auditoriaus pareigos yra tarpusavyje nesuderinamos.“; |
| --- | --- |

5)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Biudžetas vykdomas laikantis principo, kad įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ir apskaitos pareigūnas yra skirtingi asmenys. Įgaliojimus suteikiančio pareigūno, apskaitos pareigūno ir vidaus auditoriaus pareigos yra tarpusavyje nesuderinamos.“;

| 6) | 13 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Įgaliojimus suteikiantis pareigūnas gali priimti sprendimus dėl lėšų perkėlimo iš vieno straipsnio į kitą kiekviename skyriuje. SIS ir SIRENE darbo grupės sutikimu jis gali priimti sprendimus dėl lėšų perkėlimo iš tos pačios dalies vieno skyriaus į kitą. SIS ir SIRENE darbo grupė sutikimą duoda tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir patvirtindama savo nuomonę dėl biudžeto.“; |
| --- | --- |

6)

13 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Įgaliojimus suteikiantis pareigūnas gali priimti sprendimus dėl lėšų perkėlimo iš vieno straipsnio į kitą kiekviename skyriuje. SIS ir SIRENE darbo grupės sutikimu jis gali priimti sprendimus dėl lėšų perkėlimo iš tos pačios dalies vieno skyriaus į kitą. SIS ir SIRENE darbo grupė sutikimą duoda tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir patvirtindama savo nuomonę dėl biudžeto.“;

| 7) | 14 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

7)

14 straipsnis išbraukiamas;

| 8) | 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Bet kuriai pagal 25 straipsnį nesumokėtai sumai arba bet kuriai trečiosios šalies atitinkamoms valstybėms nesumokėtai skolai, susijusiai su SISNET sudarymu, įrengimu ir veikimu, atgauti reikia, kad įgaliojimus suteikiantis pareigūnas išduotų išieškojimo pavedimą. Išieškojimo pavedimai siunčiami apskaitos pareigūnui.“; |
| --- | --- | --- |

8)

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Bet kuriai pagal 25 straipsnį nesumokėtai sumai arba bet kuriai trečiosios šalies atitinkamoms valstybėms nesumokėtai skolai, susijusiai su SISNET sudarymu, įrengimu ir veikimu, atgauti reikia, kad įgaliojimus suteikiantis pareigūnas išduotų išieškojimo pavedimą. Išieškojimo pavedimai siunčiami apskaitos pareigūnui.“;

| b) | 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

2 dalis išbraukiama;

| 9) | 18 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys, 18 straipsnio 2 dalis, 20 straipsnio 2 dalies g punktas, 20 straipsnio 4 dalis, 20 straipsnio 5 dalis ir 22 straipsnis išbraukiami; |
| --- | --- |

9)

18 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys, 18 straipsnio 2 dalis, 20 straipsnio 2 dalies g punktas, 20 straipsnio 4 dalis, 20 straipsnio 5 dalis ir 22 straipsnis išbraukiami;

| 10) | 23 straipsnis pakeičiamas taip:
  „23 straipsnis
  Įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno atsakomybę drausmine tvarka už šio finansinio reglamento nuostatų nesilaikymą reglamentuoja Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai.“; |
| --- | --- |

10)

23 straipsnis pakeičiamas taip:

„23 straipsnis

Įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno atsakomybę drausmine tvarka už šio finansinio reglamento nuostatų nesilaikymą reglamentuoja Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai.“;

| 11) | Įterpiamas šis skyrius:
  „IIIA   SKYRIUS
  Vidaus auditorius
  24a straipsnis
  Vidaus auditorius patikrina, ar tinkamai veikia biudžeto vykdymo sistemos ir šiame reglamente išdėstytos procedūros. Analogiškai vidaus auditorius naudojasi visais įgaliojimais, atlieka visas užduotis ir laikosi visų taisyklių, kurios numatytos 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6), ypač jo I dalies IV antraštinės dalies 8 skyriuje. |
| --- | --- |

11)

Įterpiamas šis skyrius:

„IIIA   SKYRIUS

Vidaus auditorius

24a straipsnis

Vidaus auditorius patikrina, ar tinkamai veikia biudžeto vykdymo sistemos ir šiame reglamente išdėstytos procedūros. Analogiškai vidaus auditorius naudojasi visais įgaliojimais, atlieka visas užduotis ir laikosi visų taisyklių, kurios numatytos 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6), ypač jo I dalies IV antraštinės dalies 8 skyriuje.

| 12) | 28 straipsnis iš dalies pakeičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Iki 2008. m. gruodžio 31 d. 25 straipsnyje nurodytos valstybės 25 % savo įnašų turi sumokėti ne vėliau kaip vasario 15 d., balandžio 1 d., liepos 1 d. ir spalio 1 d.“; |
| --- | --- | --- |

12)

28 straipsnis iš dalies pakeičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Iki 2008. m. gruodžio 31 d. 25 straipsnyje nurodytos valstybės 25 % savo įnašų turi sumokėti ne vėliau kaip vasario 15 d., balandžio 1 d., liepos 1 d. ir spalio 1 d.“;

| b) | įterpiama ši dalis:
  „1a.   Nuo 2009. m. sausio 1 d. 25 straipsnyje nurodytos valstybės 70 % savo įnašų turi sumokėti ne vėliau kaip balandžio 1 d., o 30 % – iki spalio 1 d.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„1a.   Nuo 2009. m. sausio 1 d. 25 straipsnyje nurodytos valstybės 70 % savo įnašų turi sumokėti ne vėliau kaip balandžio 1 d., o 30 % – iki spalio 1 d.“;

| 13) | 29 straipsnio 6 dalies h punktas pakeičiamas taip:






  „h) | draudžiant bet kokius generalinio sekretoriaus pavaduotojo ir jo personalo, 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių vyriausybių atstovų, Islandijos, Norvegijos ir Šveicarijos vyriausybių atstovų ir konkurso dalyvių ryšius su tuo kvietimu dalyvauti konkurse susijusiais klausimais, išskyrus ypatingos išimties atveju laikantis šių sąlygų:
  prieš paraiškų pateikimo termino pabaigą:






  i) | konkurso dalyvių prašymu:
  tik dėl to, kad būtų paaiškintas kvietimo dalyvauti konkurse pobūdis, visiems konkurso dalyviams gali būti nusiųsta papildoma informacija; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

29 straipsnio 6 dalies h punktas pakeičiamas taip:

„h)

draudžiant bet kokius generalinio sekretoriaus pavaduotojo ir jo personalo, 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių vyriausybių atstovų, Islandijos, Norvegijos ir Šveicarijos vyriausybių atstovų ir konkurso dalyvių ryšius su tuo kvietimu dalyvauti konkurse susijusiais klausimais, išskyrus ypatingos išimties atveju laikantis šių sąlygų:

prieš paraiškų pateikimo termino pabaigą:

i)

konkurso dalyvių prašymu:

tik dėl to, kad būtų paaiškintas kvietimo dalyvauti konkurse pobūdis, visiems konkurso dalyviams gali būti nusiųsta papildoma informacija;

| ii) | generalinio sekretoriaus pavaduotojo prašymu:
  jei 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės ar Islandija, Norvegija ir Šveicarija arba Tarybos generalinis sekretoriatas kvietime dalyvauti konkurse pastebi klaidą, netikslumą, praleidimą ar kokią kitą kanceliarinę klaidą, generalinis sekretoriatas gali tuo pačiu būdu, kuris taikomas pradiniam kvietimui dalyvauti konkurse, atitinkamai informuoti suinteresuotus asmenis; |
| --- | --- |

ii)

generalinio sekretoriaus pavaduotojo prašymu:

jei 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės ar Islandija, Norvegija ir Šveicarija arba Tarybos generalinis sekretoriatas kvietime dalyvauti konkurse pastebi klaidą, netikslumą, praleidimą ar kokią kitą kanceliarinę klaidą, generalinis sekretoriatas gali tuo pačiu būdu, kuris taikomas pradiniam kvietimui dalyvauti konkurse, atitinkamai informuoti suinteresuotus asmenis;

| iii) | atplėšus vokus su konkurso pasiūlymais ir 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių, Islandijos, Norvegijos ar Šveicarijos, arba Tarybos generalinio sekretoriato prašymu, jei reikia kokio nors su konkurso pasiūlymo susijusio paaiškinimo arba jei konkurso pasiūlyme turi būti ištaisyta akivaizdi kanceliarinė klaida, generalinis sekretoriatas gali susisiekti su konkurso dalyviu.“; |
| --- | --- |

iii)

atplėšus vokus su konkurso pasiūlymais ir 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių, Islandijos, Norvegijos ar Šveicarijos, arba Tarybos generalinio sekretoriato prašymu, jei reikia kokio nors su konkurso pasiūlymo susijusio paaiškinimo arba jei konkurso pasiūlyme turi būti ištaisyta akivaizdi kanceliarinė klaida, generalinis sekretoriatas gali susisiekti su konkurso dalyviu.“;

| 14) | 31 straipsnis pakeičiamas taip:
  „31 straipsnis
  Valstybių narių ir Islandijos, Norvegijos bei Šveicarijos piliečiai 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių vardu generalinio sekretoriaus pavaduotojo sudaromose sutartyse negali būti diskriminuojami dėl priklausymo vienai ar kitai valstybei.“; |
| --- | --- |

14)

31 straipsnis pakeičiamas taip:

„31 straipsnis

Valstybių narių ir Islandijos, Norvegijos bei Šveicarijos piliečiai 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių vardu generalinio sekretoriaus pavaduotojo sudaromose sutartyse negali būti diskriminuojami dėl priklausymo vienai ar kitai valstybei.“;

| 15) | 34 straipsnio antra pastraipa keičiama taip:
  „Visus vokus su konkurso pasiūlymais kartu atplėšia generalinio sekretoriaus pavaduotojo šiuo tikslu paskirtas komitetas. Jį sudaro trys aukšti pareigūnai iš skirtingų Tarybos generalinio sekretoriato direktoratų.“; |
| --- | --- |

15)

34 straipsnio antra pastraipa keičiama taip:

„Visus vokus su konkurso pasiūlymais kartu atplėšia generalinio sekretoriaus pavaduotojo šiuo tikslu paskirtas komitetas. Jį sudaro trys aukšti pareigūnai iš skirtingų Tarybos generalinio sekretoriato direktoratų.“;

| 16) | 35 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Kiekvieną konkurso pasiūlymą vertina 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės kartu su Islandija, Norvegija ir Šveicarija. Šių valstybių vieningai patvirtintą ataskaitą Tarybos generalinio sekretoriato įgaliojimus suteikiančio pareigūno paskirtas atsakingas pareigūnas arba taip pat įgaliojimus suteikiančio pareigūno paskirtas pakaitinis pareigūnas įteikia 36 straipsnyje nurodytam Patariamajam komitetui.“; |
| --- | --- |

16)

35 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Kiekvieną konkurso pasiūlymą vertina 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės kartu su Islandija, Norvegija ir Šveicarija. Šių valstybių vieningai patvirtintą ataskaitą Tarybos generalinio sekretoriato įgaliojimus suteikiančio pareigūno paskirtas atsakingas pareigūnas arba taip pat įgaliojimus suteikiančio pareigūno paskirtas pakaitinis pareigūnas įteikia 36 straipsnyje nurodytam Patariamajam komitetui.“;

| 17) | 36 straipsnis pakeičiamas taip:
  „36 straipsnis
  Sutartys, kurias 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių vardu turi sudaryti generalinio sekretoriaus pavaduotojas ir Islandijos, Norvegijos bei Šveicarijos atstovai paskelbus kvietimą dalyvauti konkurse, pirmiausia pateikiamos svarstyti Pirkimų ir sutarčių patariamajam komitetui.“; |
| --- | --- |

17)

36 straipsnis pakeičiamas taip:

„36 straipsnis

Sutartys, kurias 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių vardu turi sudaryti generalinio sekretoriaus pavaduotojas ir Islandijos, Norvegijos bei Šveicarijos atstovai paskelbus kvietimą dalyvauti konkurse, pirmiausia pateikiamos svarstyti Pirkimų ir sutarčių patariamajam komitetui.“;

| 18) | 37 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „36 straipsnyje nurodytą Patariamąjį komitetą sudaro po vieną kiekvienos 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės atstovą, taip pat po vieną Islandijos, Norvegijos ir Šveicarijos atstovą. 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės kartu su Islandija, Norvegija ir Šveicarija užtikrina, kad atrinkti atstovai turėtų pakankamai žinių informatikos ir (arba) finansų srityse ir (arba) teisės klausimais. Atstovai neturi būti dalyvavę vertinant dokumentus, kurie buvo pateikti Patariamajam komitetui. Vidaus auditoriaus atstovas dalyvauja kaip stebėtojas.“; |
| --- | --- |

18)

37 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

„36 straipsnyje nurodytą Patariamąjį komitetą sudaro po vieną kiekvienos 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės atstovą, taip pat po vieną Islandijos, Norvegijos ir Šveicarijos atstovą. 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės kartu su Islandija, Norvegija ir Šveicarija užtikrina, kad atrinkti atstovai turėtų pakankamai žinių informatikos ir (arba) finansų srityse ir (arba) teisės klausimais. Atstovai neturi būti dalyvavę vertinant dokumentus, kurie buvo pateikti Patariamajam komitetui. Vidaus auditoriaus atstovas dalyvauja kaip stebėtojas.“;

| 19) | 39 straipsnio e punktas pakeičiamas taip:






  „e) | vienos iš 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių arba Islandijos, Norvegijos ar Šveicarijos, arba patariamojo komiteto nario, arba generalinio sekretoriaus pavaduotojo prašymu dėl pasiūlytų sutarčių, kurių suma yra mažesnė negu a punkte nurodyti ribiniai dydžiai, tais atvejais, kai jie mano, kad dėl tokių sutarčių kyla principinių klausimų ar kad jos yra ypatingo pobūdžio.“; |
| --- | --- | --- |

19)

39 straipsnio e punktas pakeičiamas taip:

„e)

vienos iš 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių arba Islandijos, Norvegijos ar Šveicarijos, arba patariamojo komiteto nario, arba generalinio sekretoriaus pavaduotojo prašymu dėl pasiūlytų sutarčių, kurių suma yra mažesnė negu a punkte nurodyti ribiniai dydžiai, tais atvejais, kai jie mano, kad dėl tokių sutarčių kyla principinių klausimų ar kad jos yra ypatingo pobūdžio.“;

| 20) | 40 straipsnis pakeičiamas taip:
  „40 straipsnis
  Prie Patariamajam komitetui pateikiamų dokumentų nuomonei pareikšti pagal 39 straipsnio b–e punktus taip pat pridedama 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių ir Islandijos, Norvegijos bei Šveicarijos vieningai patvirtinta ataskaita.“; |
| --- | --- |

20)

40 straipsnis pakeičiamas taip:

„40 straipsnis

Prie Patariamajam komitetui pateikiamų dokumentų nuomonei pareikšti pagal 39 straipsnio b–e punktus taip pat pridedama 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių ir Islandijos, Norvegijos bei Šveicarijos vieningai patvirtinta ataskaita.“;

| 21) | 41 straipsnis pakeičiamas taip:
  „41 straipsnis
  Patariamojo komiteto nuomones pasirašo jo pirmininkas. Kad dėl Patariamojo komiteto įsikišimo nebūtų vilkinamas procesas, 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės ir Islandija, Norvegija bei Šveicarija, jei jos mano, kad reikia, gali nustatyti pagrįstą galutinį terminą, iki kurio turi būti pateikta nuomonė. Nuomonės pateikiamos generalinio sekretoriaus pavaduotojui ir 25 straipsnyje nurodytoms valstybėms narėms ir Islandijai, Norvegijai bei Šveicarijai. Deramai apsvarsčiusios nuomonę, 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės ir Islandija, Norvegija bei Šveicarija vieningai priima sprendimą svarstomu klausimu. Priėmus sprendimą, sutartį ar sutartis, kurios yra kiekvieno atvejo svarstymo dalykas, 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių vardu sudaro generalinio sekretoriaus pavaduotojas ir atitinkami Islandijos, Norvegijos bei Šveicarijos atstovai.“; |
| --- | --- |

21)

41 straipsnis pakeičiamas taip:

„41 straipsnis

Patariamojo komiteto nuomones pasirašo jo pirmininkas. Kad dėl Patariamojo komiteto įsikišimo nebūtų vilkinamas procesas, 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės ir Islandija, Norvegija bei Šveicarija, jei jos mano, kad reikia, gali nustatyti pagrįstą galutinį terminą, iki kurio turi būti pateikta nuomonė. Nuomonės pateikiamos generalinio sekretoriaus pavaduotojui ir 25 straipsnyje nurodytoms valstybėms narėms ir Islandijai, Norvegijai bei Šveicarijai. Deramai apsvarsčiusios nuomonę, 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės ir Islandija, Norvegija bei Šveicarija vieningai priima sprendimą svarstomu klausimu. Priėmus sprendimą, sutartį ar sutartis, kurios yra kiekvieno atvejo svarstymo dalykas, 25 straipsnyje nurodytų valstybių narių vardu sudaro generalinio sekretoriaus pavaduotojas ir atitinkami Islandijos, Norvegijos bei Šveicarijos atstovai.“;

| 22) | 43 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Tais atvejais, kai sutartis nebuvo vykdoma arba buvo įvykdyta pavėluotai, generalinio sekretoriaus pavaduotojas užtikrina, kad 25 straipsnyje nurodytoms valstybėms narėms ir Islandijai, Norvegijai bei Šveicarijai būtų deramai kompensuota už visus nuostolius, delspinigius ir išlaidas, išskaičiavus iš užstato reikiamą sumą, nepaisant to, ar jį buvo pateikęs tiesiogiai tiekėjas arba rangovas, ar trečioji šalis.“; |
| --- | --- |

22)

43 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Tais atvejais, kai sutartis nebuvo vykdoma arba buvo įvykdyta pavėluotai, generalinio sekretoriaus pavaduotojas užtikrina, kad 25 straipsnyje nurodytoms valstybėms narėms ir Islandijai, Norvegijai bei Šveicarijai būtų deramai kompensuota už visus nuostolius, delspinigius ir išlaidas, išskaičiavus iš užstato reikiamą sumą, nepaisant to, ar jį buvo pateikęs tiesiogiai tiekėjas arba rangovas, ar trečioji šalis.“;

| 23) | 46 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Per tris mėnesius nuo biudžeto įvykdymo laikotarpio pabaigos generalinio sekretoriaus pavaduotojas parengia pajamų ir išlaidų sąskaitą bei balansą ir pateikia juos SIS ir SIRENE darbo grupei.“; |
| --- | --- |

23)

46 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Per tris mėnesius nuo biudžeto įvykdymo laikotarpio pabaigos generalinio sekretoriaus pavaduotojas parengia pajamų ir išlaidų sąskaitą bei balansą ir pateikia juos SIS ir SIRENE darbo grupei.“;

| 24) | 50 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Nukrypstant nuo 8 straipsnio, kad būtų sudarytas šio straipsnio 1 dalyje nurodytas biudžetas, generalinio sekretoriaus pavaduotojas, priėmus šį finansinį reglamentą, nedelsdamas SIS ir SIRENE darbo grupei išsiunčia preliminarų biudžeto projektą. SIS ir SIRENE darbo grupei pateikus nuomonę ir patvirtinus biudžeto projektą, 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės, posėdžiaudamos Taryboje, nedelsdamos patvirtina biudžetą.“ |
| --- | --- |

24)

50 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nukrypstant nuo 8 straipsnio, kad būtų sudarytas šio straipsnio 1 dalyje nurodytas biudžetas, generalinio sekretoriaus pavaduotojas, priėmus šį finansinį reglamentą, nedelsdamas SIS ir SIRENE darbo grupei išsiunčia preliminarų biudžeto projektą. SIS ir SIRENE darbo grupei pateikus nuomonę ir patvirtinus biudžeto projektą, 25 straipsnyje nurodytos valstybės narės, posėdžiaudamos Taryboje, nedelsdamos patvirtina biudžetą.“

2 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. HORTEFEUX

---

(1)  OL L 337, 1999 12 30, p. 41.

1

(2)  OL L 66, 2007 3 6, p. 19.

2

(3)  OL L 85, 2000 4 6, p. 12. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2008/319/EB (OL L 109, 2008 4 19, p. 30).

3

(4)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1525/2007 (OL L 343, 2007 12 27, p. 9).

4

(5)  OL L 68, 2007 3 8, p. 5.

5

(6)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1525/2007 (OL L 343, 2007 12 27, p. 9).“;

6

---

Komisija

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/24

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. rugpjūčio 5 d.

dėl suderinto naudojimosi radijo spektru 5 875–5 905 MHz dažnių juostoje saugumą užtikrinančiomis intelektinėmis transporto valdymo sistemomis

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4145)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/671/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Taryba (2) ir Europos Parlamentas (3) pabrėžė kelių eismo saugumo Europoje didinimo svarbą. Intelektinės transporto valdymo sistemos (angl. Intelligent Transport Systems) yra itin svarbios bendram požiūriui į kelių eismo saugumą (4), kadangi transporto infrastruktūra ir transporto priemonės papildomos informacinėmis ir komunikacinėmis technologijomis tam, kad būtų išvengta galimų pavojingų eismo situacijų ir mažinamas avarijų skaičius. |
| --- | --- |

(1)

Taryba (2) ir Europos Parlamentas (3) pabrėžė kelių eismo saugumo Europoje didinimo svarbą. Intelektinės transporto valdymo sistemos (angl. Intelligent Transport Systems) yra itin svarbios bendram požiūriui į kelių eismo saugumą (4), kadangi transporto infrastruktūra ir transporto priemonės papildomos informacinėmis ir komunikacinėmis technologijomis tam, kad būtų išvengta galimų pavojingų eismo situacijų ir mažinamas avarijų skaičius.

| (2) | Efektyvus ir nuoseklus naudojimasis radijo spektru yra būtina sąlyga naujai belaidei įrangai Bendrijoje kurti (5). |
| --- | --- |

(2)

Efektyvus ir nuoseklus naudojimasis radijo spektru yra būtina sąlyga naujai belaidei įrangai Bendrijoje kurti (5).

| (3) | Intelektinėms transporto valdymo sistemoms priskiriamos automobilinės sąveikos sistemos, pagrįstos ryšiais duomenims (informacijai) iš transporto priemonės į transporto priemonę, iš transporto priemonės į infrastruktūrą bei iš infrastruktūros į transporto priemonę perduoti tikruoju laiku. Taikant tokias sistemas būtų labai pagerintas transporto sistemos efektyvumas, visi eismo dalyviai būtų saugesni, o susisiekimas būtų patogesnis. Šiems tikslams pasiekti būtina, kad transporto priemones ir kelių infrastruktūrą jungiantis ryšys būtų patikimas ir spartus. |
| --- | --- |

(3)

Intelektinėms transporto valdymo sistemoms priskiriamos automobilinės sąveikos sistemos, pagrįstos ryšiais duomenims (informacijai) iš transporto priemonės į transporto priemonę, iš transporto priemonės į infrastruktūrą bei iš infrastruktūros į transporto priemonę perduoti tikruoju laiku. Taikant tokias sistemas būtų labai pagerintas transporto sistemos efektyvumas, visi eismo dalyviai būtų saugesni, o susisiekimas būtų patogesnis. Šiems tikslams pasiekti būtina, kad transporto priemones ir kelių infrastruktūrą jungiantis ryšys būtų patikimas ir spartus.

| (4) | Atsižvelgiant į transporto priemonių mobilumą, poreikį užtikrinti vidaus rinkos sukūrimą ir didinti visos Europos kelių eismo saugumą, automobilinėms intelektinėms transporto valdymo sąveikos sistemoms būtinas spektras turėtų būti suteikiamas suderintai visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į transporto priemonių mobilumą, poreikį užtikrinti vidaus rinkos sukūrimą ir didinti visos Europos kelių eismo saugumą, automobilinėms intelektinėms transporto valdymo sąveikos sistemoms būtinas spektras turėtų būti suteikiamas suderintai visoje Europos Sąjungoje.

| (5) | Pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalį 2006 m. liepos 5 d. Komisija įgaliojo Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferenciją (CEPT) išsiaiškinti saugumui užtikrinti naudojamo spektro poreikį, atsižvelgiant į intelektines transporto valdymo ir automobilines sąveikos sistemas, ir pradėti tyrimus, ar saugumui užtikrinti būtinos intelektinės transporto valdymo sistemos yra techniškai suderinamos su radijo ryšio paslaugomis, teikiamomis svarstomu dažnių diapazonu, kurias jos galėtų paveikti. Be to, CEPT buvo paprašyta sudaryti optimalaus kanalų išdėstymo planus intelektinėms transporto valdymo sistemoms numatytose juostose. |
| --- | --- |

(5)

Pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalį 2006 m. liepos 5 d. Komisija įgaliojo Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferenciją (CEPT) išsiaiškinti saugumui užtikrinti naudojamo spektro poreikį, atsižvelgiant į intelektines transporto valdymo ir automobilines sąveikos sistemas, ir pradėti tyrimus, ar saugumui užtikrinti būtinos intelektinės transporto valdymo sistemos yra techniškai suderinamos su radijo ryšio paslaugomis, teikiamomis svarstomu dažnių diapazonu, kurias jos galėtų paveikti. Be to, CEPT buvo paprašyta sudaryti optimalaus kanalų išdėstymo planus intelektinėms transporto valdymo sistemoms numatytose juostose.

| (6) | CEPT atlikto darbo rezultatai sudaro šio sprendimo techninį pagrindą. |
| --- | --- |

(6)

CEPT atlikto darbo rezultatai sudaro šio sprendimo techninį pagrindą.

| (7) | 2007 m. gruodžio 21 d. ataskaitoje (20-oji CEPT ataskaita) CEPT padarė išvadą, kad 5 GHz juosta, ypač 5 875–5 905 MHz diapazonas, yra tinkama saugumą užtikrinančioms intelektinėms transporto valdymo sistemoms, kuriomis saugumas keliuose gerinamas vairuotojui ir transporto priemonei teikiant daugiau informacijos apie aplinką, kitas transporto priemones ir kitus eismo dalyvius. Be to, intelektinės transporto valdymo sistemos yra suderinamos su visomis tirtomis ta juosta teikiamomis paslaugomis ir su visomis kitomis žemiau 5 850 MHz ir aukščiau 5 925 MHz teikiamomis paslaugomis, jei jos atitinka CEPT ataskaitoje nustatytas spinduliuotės ribas. Šios juostos parinkimas atitiktų ir spektro naudojimą kituose pasaulio kraštuose, todėl būtų paskatintas darnus jo naudojimas visame pasaulyje. Be to, intelektinių transporto valdymo sistemų nereikėtų apsaugoti nuo fiksuotosios palydovinės tarnybos (angl. Fixed-Satellite Service) (FPT) Žemės stočių, o intelektinių transporto valdymo sistemų įrangos nepageidaujama spinduliuotė turi būti ribojama tam, kad būtų apsaugotos FPT. |
| --- | --- |

(7)

2007 m. gruodžio 21 d. ataskaitoje (20-oji CEPT ataskaita) CEPT padarė išvadą, kad 5 GHz juosta, ypač 5 875–5 905 MHz diapazonas, yra tinkama saugumą užtikrinančioms intelektinėms transporto valdymo sistemoms, kuriomis saugumas keliuose gerinamas vairuotojui ir transporto priemonei teikiant daugiau informacijos apie aplinką, kitas transporto priemones ir kitus eismo dalyvius. Be to, intelektinės transporto valdymo sistemos yra suderinamos su visomis tirtomis ta juosta teikiamomis paslaugomis ir su visomis kitomis žemiau 5 850 MHz ir aukščiau 5 925 MHz teikiamomis paslaugomis, jei jos atitinka CEPT ataskaitoje nustatytas spinduliuotės ribas. Šios juostos parinkimas atitiktų ir spektro naudojimą kituose pasaulio kraštuose, todėl būtų paskatintas darnus jo naudojimas visame pasaulyje. Be to, intelektinių transporto valdymo sistemų nereikėtų apsaugoti nuo fiksuotosios palydovinės tarnybos (angl. Fixed-Satellite Service) (FPT) Žemės stočių, o intelektinių transporto valdymo sistemų įrangos nepageidaujama spinduliuotė turi būti ribojama tam, kad būtų apsaugotos FPT.

| (8) | Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI) pagal CEPT suderinamumo tyrimą baigia rengti darnųjį standartą EN 302 571, kad būtų įtvirtinta atitikties 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (6) 3 straipsnio 2 daliai prielaida ir tokiu būdu būtų užtikrinta, kad standartą atitinkanti intelektinių transporto valdymo sistemų įranga nekels žalingųjų trukdžių. Tikimasi, kad intelektinių transporto valdymo sistemų siųstuvais spektru bus naudojamasi kuo naudingiau, o jų perdavimo galia bus kuo mažesnė siekiant intelektinėms transporto valdymo sistemoms skirtu spektru naudotis efektyviai, kad būtų išvengta žalingųjų trukdžių. |
| --- | --- |

(8)

Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI) pagal CEPT suderinamumo tyrimą baigia rengti darnųjį standartą EN 302 571, kad būtų įtvirtinta atitikties 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (6) 3 straipsnio 2 daliai prielaida ir tokiu būdu būtų užtikrinta, kad standartą atitinkanti intelektinių transporto valdymo sistemų įranga nekels žalingųjų trukdžių. Tikimasi, kad intelektinių transporto valdymo sistemų siųstuvais spektru bus naudojamasi kuo naudingiau, o jų perdavimo galia bus kuo mažesnė siekiant intelektinėms transporto valdymo sistemoms skirtu spektru naudotis efektyviai, kad būtų išvengta žalingųjų trukdžių.

| (9) | Dėl pirmiau minėtos priežasties standarte numatoma, kad siųstuvo galios valdymas (angl. Transmitter Power Control) veikia mažiausiai 30 dB ribose, atsižvelgiant į didžiausią pilnutinę perdavimo galią, esant 33 dBm vidutinei lygiavertei izotropinės spinduliuotės galiai (l.i.s.g.). Jei kurie nors gamintojai nutartų netaikyti šiame standarte nustatytų metodų, alternatyviais metodais būtų privaloma užtikrinti trukdžių mažinimo lygį, kuris būtų bent jau lygiavertis šiuo standartu nustatytam trukdžių mažinimo lygiui. |
| --- | --- |

(9)

Dėl pirmiau minėtos priežasties standarte numatoma, kad siųstuvo galios valdymas (angl. Transmitter Power Control) veikia mažiausiai 30 dB ribose, atsižvelgiant į didžiausią pilnutinę perdavimo galią, esant 33 dBm vidutinei lygiavertei izotropinės spinduliuotės galiai (l.i.s.g.). Jei kurie nors gamintojai nutartų netaikyti šiame standarte nustatytų metodų, alternatyviais metodais būtų privaloma užtikrinti trukdžių mažinimo lygį, kuris būtų bent jau lygiavertis šiuo standartu nustatytam trukdžių mažinimo lygiui.

| (10) | Pagal šį sprendimą derinant radijo dažnių naudojimą, nereikėtų atmesti galimybės, kad valstybės narės pagrįstais atvejais gali prašyti nustatyti pereinamuosius laikotarpius arba sudaryti susitarimus dėl bendro naudojimosi radijo spektru. |
| --- | --- |

(10)

Pagal šį sprendimą derinant radijo dažnių naudojimą, nereikėtų atmesti galimybės, kad valstybės narės pagrįstais atvejais gali prašyti nustatyti pereinamuosius laikotarpius arba sudaryti susitarimus dėl bendro naudojimosi radijo spektru.

| (11) | Tikimasi, kad valstybės narės suteiks spektrą, kurio reikia intelektinių transporto valdymo sistemų ryšiui iš transporto priemonės į transporto priemonę, per šešių mėnesių laikotarpį, per kurį laikydamosi šio sprendimo jos turi skirti 5 875–5 905 MHz dažnių juostą. Tačiau, turint omenyje intelektinių transporto valdymo sistemų ryšį iš infrastruktūros į transporto priemonę bei iš transporto priemonės į infrastruktūrą, kai kurioms valstybėms narėms gali būti sunku per minėtą laikotarpį sukurti tinkamą įvairių intelektinių transporto valdymo sistemų operatorių diegiamos pakelės infrastruktūros licencijavimo sistemą ar koordinavimo mechanizmą. Vėluojant suteikti spektrą po šio laikotarpio, būtų neigiamai paveiktas platus saugumą užtikrinančių intelektinių transporto valdymo sistemų diegimas Europos Sąjungoje, todėl vėlavimas turėtų būti ribojamas ir tinkamai pagrįstas. |
| --- | --- |

(11)

Tikimasi, kad valstybės narės suteiks spektrą, kurio reikia intelektinių transporto valdymo sistemų ryšiui iš transporto priemonės į transporto priemonę, per šešių mėnesių laikotarpį, per kurį laikydamosi šio sprendimo jos turi skirti 5 875–5 905 MHz dažnių juostą. Tačiau, turint omenyje intelektinių transporto valdymo sistemų ryšį iš infrastruktūros į transporto priemonę bei iš transporto priemonės į infrastruktūrą, kai kurioms valstybėms narėms gali būti sunku per minėtą laikotarpį sukurti tinkamą įvairių intelektinių transporto valdymo sistemų operatorių diegiamos pakelės infrastruktūros licencijavimo sistemą ar koordinavimo mechanizmą. Vėluojant suteikti spektrą po šio laikotarpio, būtų neigiamai paveiktas platus saugumą užtikrinančių intelektinių transporto valdymo sistemų diegimas Europos Sąjungoje, todėl vėlavimas turėtų būti ribojamas ir tinkamai pagrįstas.

| (12) | Atsižvelgiant į rinkos pokyčius ir technologijų raidą, šio sprendimo taikymo sritį ir taikymą ateityje gali reikėti persvarstyti, visų pirma remiantis valstybių narių pateikta informacija apie tokius pokyčius ir technologijų raidą. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į rinkos pokyčius ir technologijų raidą, šio sprendimo taikymo sritį ir taikymą ateityje gali reikėti persvarstyti, visų pirma remiantis valstybių narių pateikta informacija apie tokius pokyčius ir technologijų raidą.

| (13) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šio sprendimo tikslas – suderinti 5 875–5 905 MHz dažnių juostos prieinamumo ir efektyvaus naudojimo Bendrijoje saugumą užtikrinančioms intelektinėms transporto valdymo sistemoms sąlygas.

2 straipsnis

Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | intelektinės transporto valdymo sistemos – informacinėmis ir komunikacinėmis technologijomis pagrįstos sistemos ir paslaugos, įskaitant informacijos apdorojimo, kontrolės, valdymo, vietos nustatymo, ryšių ir elektronikos technologijas, taikomos kelių eismo sistemoje; |
| --- | --- |

1)

intelektinės transporto valdymo sistemos – informacinėmis ir komunikacinėmis technologijomis pagrįstos sistemos ir paslaugos, įskaitant informacijos apdorojimo, kontrolės, valdymo, vietos nustatymo, ryšių ir elektronikos technologijas, taikomos kelių eismo sistemoje;

| 2) | vidutinė lygiavertė izotropinės spinduliuotės galia (l.i.s.g.) – lygiavertė izotropinės spinduliuotės galia (l.i.s.g.) perdavimo blyksnio metu, atitinkanti didžiausią galią, jei įdiegtas galios valdymas. |
| --- | --- |

2)

vidutinė lygiavertė izotropinės spinduliuotės galia (l.i.s.g.) – lygiavertė izotropinės spinduliuotės galia (l.i.s.g.) perdavimo blyksnio metu, atitinkanti didžiausią galią, jei įdiegtas galios valdymas.

3 straipsnis

1.   Ne vėliau kaip per šešis mėnesius po šio sprendimo įsigaliojimo valstybės narės paskiria 5 875–5 905 MHz dažnių juostą intelektinėms transporto valdymo sistemoms, o ją paskyrusios kuo skubiau suteikia šią dažnių juostą naudoti neišimtinėmis teisėmis.

Toks paskyrimas atitinka priede nustatytus parametrus.

2.   Nukrypdamos nuo šio straipsnio 1 dalies, pagal Radijo spektro sprendimo 4 straipsnio 5 dalį valstybės narės gali prašyti pereinamųjų laikotarpių ir (arba) leisti sudaryti bendro naudojimosi radijo spektru susitarimus.

4 straipsnis

Valstybės narės stebi, kaip naudojamasi 5 875–5 905 MHz juosta, ir praneša savo išvadas Komisijai, kad prireikus šis sprendimas būtų persvarstytas.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 5 d.

Komisijos vardu

Viviane REDING

Komisijos narė

---

(1)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

1

(2)  2003 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvados 15101/03 ir 2004 m. spalio 26 d. susitikimo Veronoje 2 išvados.

2

(3)  OL C 244 E, 2007 10 18, p. 220.

3

(4)  COM(2006) 314.

4

(5)  Tarybos išvados 15530/04 ir 15533/04, 2004 12 3.

5

(6)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

6

---

PRIEDAS

5 875–5 905 MHz juostoje veikiančių saugumą užtikrinančių intelektinių transporto valdymo sistemų techniniai parametrai

| Parametras | Dydis |
| --- | --- |
| Didžiausias spektrinis galios tankis (vidutinė l.i.s.g.) | 23 dBm/MHz |
| Didžiausia pilnutinė perdavimo galia (vidutinė l.i.s.g.) | 33 dBm |
| Prieigos prie kanalo ir kanalo užėmimo taisyklės | Turi būti taikomi tokie trukdžių mažinimo metodai, kuriais pasiekiami rezultatai yra bent lygiaverčiai rezultatams, kurie pasiekiami taikant darniuosiuose standartuose, priimtuose pagal Direktyvą 1999/5/EB, aprašytus metodus. Tiems metodams būtinas siųstuvo galios valdymas mažiausiai 30 dB ribose. |

Parametras

Dydis

Didžiausias spektrinis galios tankis (vidutinė l.i.s.g.)

23 dBm/MHz

Didžiausia pilnutinė perdavimo galia (vidutinė l.i.s.g.)

33 dBm

Prieigos prie kanalo ir kanalo užėmimo taisyklės

Turi būti taikomi tokie trukdžių mažinimo metodai, kuriais pasiekiami rezultatai yra bent lygiaverčiai rezultatams, kurie pasiekiami taikant darniuosiuose standartuose, priimtuose pagal Direktyvą 1999/5/EB, aprašytus metodus. Tiems metodams būtinas siųstuvo galios valdymas mažiausiai 30 dB ribose.

---

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/27

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. rugpjūčio 11 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto VI priedo priedėlio nuostatos, taikomos tam tikroms Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėms

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4269)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/672/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo VI priedo 4 skyriaus B skirsnio f dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktu Bulgarijai buvo suteiktas pereinamasis laikotarpis, per kurį tam tikros pieno perdirbimo įmonės turėjo užtikrinti, kad laikomasi 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004, nustatančio konkrečias gyvūninės kilmės maisto produktų higienos taisykles (1), nuostatų. |
| --- | --- |

(1)

Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktu Bulgarijai buvo suteiktas pereinamasis laikotarpis, per kurį tam tikros pieno perdirbimo įmonės turėjo užtikrinti, kad laikomasi 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004, nustatančio konkrečias gyvūninės kilmės maisto produktų higienos taisykles (1), nuostatų.

| (2) | Stojimo akto VI priedo priedėlis buvo iš dalies pakeistas Komisijos sprendimais 2007/26/EB (2), 2007/689/EB (3), 2008/209/EB (4), 2008/331/EB (5) ir 2008/547/EB (6). Bulgarija pateikė garantijas, kad penkios pieno perdirbimo įmonės baigė modernizavimo procesą ir dabar visiškai atitinka Bendrijos teisės aktus. Šioms įmonėms leidžiama priimti ir perdirbti ES reikalavimų neatitinkantį žalią pieną, todėl jos turėtų būti įtrauktos į VI priedo priedėlio I skyriuje pateiktą sąrašą. |
| --- | --- |

(2)

Stojimo akto VI priedo priedėlis buvo iš dalies pakeistas Komisijos sprendimais 2007/26/EB (2), 2007/689/EB (3), 2008/209/EB (4), 2008/331/EB (5) ir 2008/547/EB (6). Bulgarija pateikė garantijas, kad penkios pieno perdirbimo įmonės baigė modernizavimo procesą ir dabar visiškai atitinka Bendrijos teisės aktus. Šioms įmonėms leidžiama priimti ir perdirbti ES reikalavimų neatitinkantį žalią pieną, todėl jos turėtų būti įtrauktos į VI priedo priedėlio I skyriuje pateiktą sąrašą.

| (3) | Viena pieno perdirbimo įmonė, šiuo metu įtraukta į Bendrijos teisės aktus atitinkančių įmonių sąrašą, dabar priims ir dviejose atskirose gamybos linijose perdirbs ES reikalavimus atitinkantį ir jų neatitinkantį žalią pieną. Todėl įmonė turėtų būti įtraukta į II skyriaus sąrašą. Kita pieno perdirbimo įmonė, šiuo metu įtraukta į II skyriaus sąrašą, priims ir perdirbs tik ES reikalavimus atitinkantį pieną. Todėl šią įmonę reikėtų išbraukti iš VI priedo priedėlio II skyriaus. |
| --- | --- |

(3)

Viena pieno perdirbimo įmonė, šiuo metu įtraukta į Bendrijos teisės aktus atitinkančių įmonių sąrašą, dabar priims ir dviejose atskirose gamybos linijose perdirbs ES reikalavimus atitinkantį ir jų neatitinkantį žalią pieną. Todėl įmonė turėtų būti įtraukta į II skyriaus sąrašą. Kita pieno perdirbimo įmonė, šiuo metu įtraukta į II skyriaus sąrašą, priims ir perdirbs tik ES reikalavimus atitinkantį pieną. Todėl šią įmonę reikėtų išbraukti iš VI priedo priedėlio II skyriaus.

| (4) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto VI priedo priedėlį. |
| --- | --- |

(4)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto VI priedo priedėlį.

| (5) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto VI priedo priedėlis iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1243/2007 (OL L 281, 2007 10 25, p. 8).

1

(2)  OL L 8, 2007 1 13, p. 35.

2

(3)  OL L 282, 2007 10 26, p. 60.

3

(4)  OL L 65, 2008 3 8, p. 18.

4

(5)  OL L 114, 2008 4 26, p. 97.

5

(6)  OL L 176, 2008 7 4, p. 11.

6

---

PRIEDAS

Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto VI priedo priedėlis iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Į I skyrių įtraukiami šie įrašai:








  „Nr. | Veterinarinis Nr. | Įmonės pavadinimas | Miestas / gatvė arba gyvenvietė / regionas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | BG 2012022 | „Bratya Zafirovi“ OOD | gr. Sliven |
| Promishlena zona Zapad |

1)

Į I skyrių įtraukiami šie įrašai:

„Nr.

Veterinarinis Nr.

Įmonės pavadinimas

Miestas / gatvė arba gyvenvietė / regionas

2.

BG 2012022

„Bratya Zafirovi“ OOD

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

3.

0112014

ET „Veles-Kostadin Velev“

| gr. Razlog |
| --- |
| ul.„Golak“ 14 |

gr. Razlog

ul.„Golak“ 14

4.

1512003

„Mandra-1“ OOD

| s. Tranchovitsa, |
| --- |
| obsht. Levski |

s. Tranchovitsa,

obsht. Levski

5.

2312041

„Danim-D.Stoyanov“ EOOD

| gr. Elin Pelin |
| --- |
| m-st Mansarovo |

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

6.

2712010

„Kamadzhiev-milk“ EOOD

| s. Kriva reka |
| --- |
| obsht.N.Kozlevo“ |

s. Kriva reka

obsht.N.Kozlevo“

| 2) | II skyrius iš dalies keičiamas taip:






  a) | išbraukiamas šis įrašas:













  „6. | BG 1612011 |
| --- | --- | --- | --- |

2)

II skyrius iš dalies keičiamas taip:

a)

išbraukiamas šis įrašas:

„6.

BG 1612011

„Em Dzhey Deriz“ EOOD

| gr. Karlovo |
| --- |
| bul. „Osvobozhdenie“ 69“ |

gr. Karlovo

bul. „Osvobozhdenie“ 69“

| b) | įterpiamas šis įrašas:













  „14. | BG 1212001 |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiamas šis įrašas:

„14.

BG 1212001

„S i S – 7“ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| „Vrachansko shose“ 1“ |

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1“

---

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/29

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. rugpjūčio 13 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/928/EB dėl 169,4–169,8125 MHz dažnių juostos naudojimo suderinimo Bendrijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4311)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/673/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimu 2005/928/EB (2) suderinamas 169,4–169,8125 MHz dažnių juostos naudojimas Bendrijoje. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu 2005/928/EB (2) suderinamas 169,4–169,8125 MHz dažnių juostos naudojimas Bendrijoje.

| (2) | Sprendimo 2005/928/EB priede pateikiamame dažnių plane apibūdintas kanalo rastras, kurio būtina laikytis naudojant įvairią tame sprendime nustatytomis sąlygomis veikiančią įrangą. Tokiu kanalo rastru siekiama, kad įranga, kurią leista naudoti šiose juostose, būtų suderinama ir galėtų lengviau veikti greta. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo 2005/928/EB priede pateikiamame dažnių plane apibūdintas kanalo rastras, kurio būtina laikytis naudojant įvairią tame sprendime nustatytomis sąlygomis veikiančią įrangą. Tokiu kanalo rastru siekiama, kad įranga, kurią leista naudoti šiose juostose, būtų suderinama ir galėtų lengviau veikti greta.

| (3) | Dažnių plane nustatytas 12,5 kHz kanalo rastras 169,4000–169,4750 MHz juostai ir 50 kHz kanalo rastras 169,4875–169,5875 MHz juostai. |
| --- | --- |

(3)

Dažnių plane nustatytas 12,5 kHz kanalo rastras 169,4000–169,4750 MHz juostai ir 50 kHz kanalo rastras 169,4875–169,5875 MHz juostai.

| (4) | Po Sprendimo 2005/928/EB priėmimo atlikus tolesnius tame sprendime apibrėžtų techninių parametrų tyrimus paaiškėjo, kad technologijų plėtros požiūriu 169,4000–169,4750 MHz ir 169,4875–169,5875 MHz juostoms nustatytas kanalo rastras yra pernelyg griežtas. Leidus naudoti kelis kanalo rastro variantus, vartotojai galėtų lankstesnėmis sąlygomis rinktis tinkamiausią iki 50 kHz juostos plotį pagal konkrečios įrangos kokybės reikalavimus. |
| --- | --- |

(4)

Po Sprendimo 2005/928/EB priėmimo atlikus tolesnius tame sprendime apibrėžtų techninių parametrų tyrimus paaiškėjo, kad technologijų plėtros požiūriu 169,4000–169,4750 MHz ir 169,4875–169,5875 MHz juostoms nustatytas kanalo rastras yra pernelyg griežtas. Leidus naudoti kelis kanalo rastro variantus, vartotojai galėtų lankstesnėmis sąlygomis rinktis tinkamiausią iki 50 kHz juostos plotį pagal konkrečios įrangos kokybės reikalavimus.

| (5) | Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencija (CEPT) patvirtino, kad gali ir turėtų būti leidžiama nustatyti daugiau kanalo rastro variantų šioms juostoms. |
| --- | --- |

(5)

Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencija (CEPT) patvirtino, kad gali ir turėtų būti leidžiama nustatyti daugiau kanalo rastro variantų šioms juostoms.

| (6) | Todėl Sprendimą 2005/928/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. Šį sprendimą iš dalies pakeitus, 169,4000–169,4750 MHz ir 169,4875–169,5875 MHz juostose bus galima naudoti iki 50 kHz kanalus. |
| --- | --- |

(6)

Todėl Sprendimą 2005/928/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. Šį sprendimą iš dalies pakeitus, 169,4000–169,4750 MHz ir 169,4875–169,5875 MHz juostose bus galima naudoti iki 50 kHz kanalus.

| (7) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2005/928/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Priede pateikiamo dažnių plano 4 eilutėje kanalo rastro (kHz) skaičius „12,5“, nustatytas 1a, 1b, 2a, 2b, 3a ir 3b kanalams, keičiamas „iki 50 kHz“. |
| --- | --- |

1.

Priede pateikiamo dažnių plano 4 eilutėje kanalo rastro (kHz) skaičius „12,5“, nustatytas 1a, 1b, 2a, 2b, 3a ir 3b kanalams, keičiamas „iki 50 kHz“.

| 2. | Priede pateikiamo dažnių plano 4 eilutėje kanalo rastro (kHz) skaičius „50“, nustatytas 4b+5+6a ir 6b+7+8a kanalams, keičiamas „iki 50 kHz“. |
| --- | --- |

2.

Priede pateikiamo dažnių plano 4 eilutėje kanalo rastro (kHz) skaičius „50“, nustatytas 4b+5+6a ir 6b+7+8a kanalams, keičiamas „iki 50 kHz“.

2 straipsnis

1 straipsnis taikomas nuo 2008 m. spalio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 13 d.

Komisijos vardu

Viviane REDING

Komisijos narė

---

(1)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

1

(2)  OL L 344, 2005 12 27, p. 47.

2

---

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/30

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. rugpjūčio 13 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/683/EB, patvirtinantis laukinių kiaulių populiacijos klasikinio kiaulių maro likvidavimo tam tikrose Vengrijos teritorijose planą

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4321)

(Tekstas autentiškas tik vengrų kalba)

(2008/674/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvą 2001/89/EB dėl Bendrijos klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonių (1), ypač į jos 16 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimu 2007/683/EB (2) patvirtintas 2007 m. liepos 11 d. Vengrijos pateiktas klasikinio kiaulių maro likvidavimo laukinių kiaulių populiacijoje tos valstybės narės vietovėse, nurodytose to sprendimo priede, planas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu 2007/683/EB (2) patvirtintas 2007 m. liepos 11 d. Vengrijos pateiktas klasikinio kiaulių maro likvidavimo laukinių kiaulių populiacijoje tos valstybės narės vietovėse, nurodytose to sprendimo priede, planas.

| (2) | Vengrija pranešė Komisijai apie naujausią klasikinio kiaulių maro raidą tarp laukinių kiaulių toje valstybėje narėje. Atsižvelgiant į turimą epidemiologinę informaciją klasikinio kiaulių maro likvidavimo laukinių kiaulių populiacijoje plane nustatytas priemones reikia pradėti taikyti kai kurioms Hevešo ir Boršodo-Abaujaus-Zemplėno medžių vietovėms. |
| --- | --- |

(2)

Vengrija pranešė Komisijai apie naujausią klasikinio kiaulių maro raidą tarp laukinių kiaulių toje valstybėje narėje. Atsižvelgiant į turimą epidemiologinę informaciją klasikinio kiaulių maro likvidavimo laukinių kiaulių populiacijoje plane nustatytas priemones reikia pradėti taikyti kai kurioms Hevešo ir Boršodo-Abaujaus-Zemplėno medžių vietovėms.

| (3) | Dėl Bendrijos teisės aktų aiškumo Sprendimo 2007/683/EB priedą reikėtų pakeisti šio sprendimo priedo tekstu. |
| --- | --- |

(3)

Dėl Bendrijos teisės aktų aiškumo Sprendimo 2007/683/EB priedą reikėtų pakeisti šio sprendimo priedo tekstu.

| (4) | Todėl Sprendimą 2007/683/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Sprendimą 2007/683/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (5) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2007/683/EB priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vengrijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 13 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 316, 2001 12 1, p. 5. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2007/729/EB (OL L 294, 2007 11 13, p. 26).

1

(2)  OL L 281, 2007 10 25, p. 27. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2008/159/EB (OL L 51, 2008 2 26, p. 21).

2

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

Vietovėse, kuriose turi būti įgyvendintas klasikinio kiaulių maro likvidavimo laukinių kiaulių populiacijoje planas

Nogrado medės teritorija ir Pešto medės teritorija į šiaurę ir rytus nuo Dunojaus, į pietus nuo sienos su Slovakija, į vakarus nuo ribos su Nogrado mede ir į šiaurę nuo E71 greitkelio; Hevešo medės teritorija į rytus nuo ribos su Nogrado mede, į pietus ir vakarus nuo ribos su Boršodo-Abaujaus-Zemplėno mede ir į šiaurę nuo E71 greitkelio; ir Boršodo-Abaujaus-Zemplėno medės teritorija į pietus nuo sienos su Slovakija, į rytus nuo ribos su Hevešo mede, į šiaurę ir vakarus nuo E71 greitkelio, į pietus nuo pagrindinio kelio Nr. 37 (atkarpa tarp E71 greitkelio ir pagrindinio kelio Nr. 26) ir į vakarus nuo pagrindinio kelio Nr. 26.“

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES VI ANTRAŠTINE DALIMI

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/32

---

TARYBOS PAMATINIS SPRENDIMAS 2008/675/TVR

2008 m. liepos 24 d.

dėl atsižvelgimo į apkaltinamuosius nuosprendžius Europos Sąjungos valstybėse narėse naujose baudžiamosiose bylose

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 31 straipsnį ir 34 straipsnio 2 dalies b punktą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti bei plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Šiam tikslui pasiekti reikia, kad į informaciją apie kitose valstybėse narėse priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius būtų galima atsižvelgti už apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės ribų, kad būtų užkirstas kelias naujiems teisės pažeidimams bei nagrinėjant naujas baudžiamąsias bylas. |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti bei plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Šiam tikslui pasiekti reikia, kad į informaciją apie kitose valstybėse narėse priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius būtų galima atsižvelgti už apkaltinamąjį nuosprendį priėmusios valstybės narės ribų, kad būtų užkirstas kelias naujiems teisės pažeidimams bei nagrinėjant naujas baudžiamąsias bylas.

| (2) | Remdamasi Tamperės Europos Vadovų Tarybos išvadomis, 2000 m. lapkričio 29 d. Taryba priėmė Priemonių programą, skirtą sprendimų baudžiamosiose bylose abipusio pripažinimo principo įgyvendinimui (2), kurioje numatyta „priimti vieną ar kelis dokumentus, nustatančius principą, pagal kurį valstybės narės teismas turi galėti atsižvelgti į kitų valstybių narių teismų priimtus galutinius nuosprendžius baudžiamosiose bylose, kad galėtų įvertinti teisės pažeidėjo įvykdytus pažeidimus ir nustatyti recidyvą bei nustatyti taikytinos bausmės rūšį bei jos vykdymui reikalingą tvarką“. |
| --- | --- |

(2)

Remdamasi Tamperės Europos Vadovų Tarybos išvadomis, 2000 m. lapkričio 29 d. Taryba priėmė Priemonių programą, skirtą sprendimų baudžiamosiose bylose abipusio pripažinimo principo įgyvendinimui (2), kurioje numatyta „priimti vieną ar kelis dokumentus, nustatančius principą, pagal kurį valstybės narės teismas turi galėti atsižvelgti į kitų valstybių narių teismų priimtus galutinius nuosprendžius baudžiamosiose bylose, kad galėtų įvertinti teisės pažeidėjo įvykdytus pažeidimus ir nustatyti recidyvą bei nustatyti taikytinos bausmės rūšį bei jos vykdymui reikalingą tvarką“.

| (3) | Šio pamatinio sprendimo tikslas – nustatyti valstybėms narėms minimalią pareigą atsižvelgti į kitose valstybėse narėse priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius. Todėl šis pamatinis sprendimas neturėtų trukdyti valstybėms narėms atsižvelgti, remiantis jų teise ir joms turint informacijos, pavyzdžiui, į galutinius sprendimus, priimtus administracinių institucijų, kurių sprendimai gali būti apeliacine tvarka apskųsti baudžiamuosiuose teismuose, nustatančiuose asmens kaltę dėl baudžiamosios veikos ar veikos, už kurią baudžiama pagal nacionalinę teisę, nes tokia veika laikoma teisės normų pažeidimu. |
| --- | --- |

(3)

Šio pamatinio sprendimo tikslas – nustatyti valstybėms narėms minimalią pareigą atsižvelgti į kitose valstybėse narėse priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius. Todėl šis pamatinis sprendimas neturėtų trukdyti valstybėms narėms atsižvelgti, remiantis jų teise ir joms turint informacijos, pavyzdžiui, į galutinius sprendimus, priimtus administracinių institucijų, kurių sprendimai gali būti apeliacine tvarka apskųsti baudžiamuosiuose teismuose, nustatančiuose asmens kaltę dėl baudžiamosios veikos ar veikos, už kurią baudžiama pagal nacionalinę teisę, nes tokia veika laikoma teisės normų pažeidimu.

| (4) | Kai kurios valstybės narės atsižvelgia į kitose valstybėse narėse priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius, tuo tarpu kitos atsižvelgia tik į jų teismų priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius. |
| --- | --- |

(4)

Kai kurios valstybės narės atsižvelgia į kitose valstybėse narėse priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius, tuo tarpu kitos atsižvelgia tik į jų teismų priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius.

| (5) | Reikėtų patvirtinti principą, kad valstybės narės kitose valstybėse narėse priimtam apkaltinamajam nuosprendžiui turėtų priskirti teisines pasekmes, lygiavertes jos teismų pagal nacionalinę teisę priimtų apkaltinamųjų nuosprendžių pasekmėms, neatsižvelgiant į tai, ar pagal nacionalinę teisę šios pasekmės laikomos su byla susijusiais faktais ar procesinės arba materialinės teisės klausimais. Tačiau šiuo pamatiniu sprendimu nesiekiama suderinti pagal įvairius nacionalinius teisės aktus priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius ir galiojančius ankstesnius apkaltinamuosius nuosprendžius, o pareiga atsižvelgti į kitose valstybėse narėse priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius egzistuoja tik tiek, kiek pagal nacionalinę teisę atsižvelgiama į ankstesnius nacionalinius apkaltinamuosius nuosprendžius. |
| --- | --- |

(5)

Reikėtų patvirtinti principą, kad valstybės narės kitose valstybėse narėse priimtam apkaltinamajam nuosprendžiui turėtų priskirti teisines pasekmes, lygiavertes jos teismų pagal nacionalinę teisę priimtų apkaltinamųjų nuosprendžių pasekmėms, neatsižvelgiant į tai, ar pagal nacionalinę teisę šios pasekmės laikomos su byla susijusiais faktais ar procesinės arba materialinės teisės klausimais. Tačiau šiuo pamatiniu sprendimu nesiekiama suderinti pagal įvairius nacionalinius teisės aktus priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius ir galiojančius ankstesnius apkaltinamuosius nuosprendžius, o pareiga atsižvelgti į kitose valstybėse narėse priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius egzistuoja tik tiek, kiek pagal nacionalinę teisę atsižvelgiama į ankstesnius nacionalinius apkaltinamuosius nuosprendžius.

| (6) | Skirtingai nei kitų dokumentų, šio pamatinio sprendimo tikslas nėra vienoje valstybėje narėje priimto teismo sprendimo vykdymas kitoje valstybėje narėje; juo siekiama sudaryti sąlygas tam, kad į vienoje valstybėje narėje priimtą ankstesnį apkaltinamąjį nuosprendį būtų atsižvelgta kitoje valstybėje narėje nagrinėjant naujas baudžiamąsias bylas tiek, kiek į tos kitos valstybės narės teismų priimtus ankstesnius apkaltinamuosius nuosprendžius atsižvelgiama pagal tos valstybės narės teisės aktus.
  Todėl šiame pamatiniame sprendime nenumatyta pareiga atsižvelgti į ankstesnius apkaltinamuosius nuosprendžius tais atvejais, kai, pavyzdžiui, informacijos, gautos pagal taikomus dokumentus, nepakanka, kai nacionaliniai teismai nebūtų galėję priimti apkaltinamojo nuosprendžio dėl veikos, už kurią buvo priimtas ankstesnis apkaltinamasis nuosprendis, arba kai ankstesnė paskirta sankcija nėra numatyta pagal nacionalinę teisinę sistemą. |
| --- | --- |

(6)

Skirtingai nei kitų dokumentų, šio pamatinio sprendimo tikslas nėra vienoje valstybėje narėje priimto teismo sprendimo vykdymas kitoje valstybėje narėje; juo siekiama sudaryti sąlygas tam, kad į vienoje valstybėje narėje priimtą ankstesnį apkaltinamąjį nuosprendį būtų atsižvelgta kitoje valstybėje narėje nagrinėjant naujas baudžiamąsias bylas tiek, kiek į tos kitos valstybės narės teismų priimtus ankstesnius apkaltinamuosius nuosprendžius atsižvelgiama pagal tos valstybės narės teisės aktus.

Todėl šiame pamatiniame sprendime nenumatyta pareiga atsižvelgti į ankstesnius apkaltinamuosius nuosprendžius tais atvejais, kai, pavyzdžiui, informacijos, gautos pagal taikomus dokumentus, nepakanka, kai nacionaliniai teismai nebūtų galėję priimti apkaltinamojo nuosprendžio dėl veikos, už kurią buvo priimtas ankstesnis apkaltinamasis nuosprendis, arba kai ankstesnė paskirta sankcija nėra numatyta pagal nacionalinę teisinę sistemą.

| (7) | Kitoje valstybėje narėje priimto apkaltinamojo nuosprendžio pasekmės turėtų būti lygiavertės nacionalinių sprendimų pasekmėms baudžiamosios bylos ikiteisminio tyrimo metu, teisminio nagrinėjimo metu ir nuosprendžio vykdymo metu. |
| --- | --- |

(7)

Kitoje valstybėje narėje priimto apkaltinamojo nuosprendžio pasekmės turėtų būti lygiavertės nacionalinių sprendimų pasekmėms baudžiamosios bylos ikiteisminio tyrimo metu, teisminio nagrinėjimo metu ir nuosprendžio vykdymo metu.

| (8) | Kai baudžiamosios bylos nagrinėjimo metu valstybėje narėje turima informacijos apie kitoje valstybėje narėje priimtą ankstesnį apkaltinamąjį nuosprendį, reikėtų kuo labiau vengti atitinkamam asmeniui taikyti mažiau palankias sąlygas nei tos, kurios būtų taikomos tuo atveju, jei tai būtų buvęs nacionalinis apkaltinamasis nuosprendis. |
| --- | --- |

(8)

Kai baudžiamosios bylos nagrinėjimo metu valstybėje narėje turima informacijos apie kitoje valstybėje narėje priimtą ankstesnį apkaltinamąjį nuosprendį, reikėtų kuo labiau vengti atitinkamam asmeniui taikyti mažiau palankias sąlygas nei tos, kurios būtų taikomos tuo atveju, jei tai būtų buvęs nacionalinis apkaltinamasis nuosprendis.

| (9) | 3 straipsnio 5 dalis turėtų būti, inter alia, aiškinama atsižvelgiant į 8 konstatuojamąją dalį tuo atveju, jei nacionalinis teismas, nagrinėdamas naujas baudžiamąsias bylas ir atsižvelgdamas į kitoje valstybėje narėje anksčiau priimtą nuosprendį, laikosi nuomonės, kad tam tikro dydžio bausmė paskirta neviršijant pagal nacionalinę teisę nustatytų bausmės ribų, būtų neproporcingai griežta pažeidėjui, atsižvelgiant į jo aplinkybes, ir jei bausmės tikslą galima pasiekti švelnesne bausme, nacionalinis teismas gali atitinkamai sumažinti bausmės dydį, jei tą patį būtų buvę galima padaryti išimtinai vietinių bylų atveju. |
| --- | --- |

(9)

3 straipsnio 5 dalis turėtų būti, inter alia, aiškinama atsižvelgiant į 8 konstatuojamąją dalį tuo atveju, jei nacionalinis teismas, nagrinėdamas naujas baudžiamąsias bylas ir atsižvelgdamas į kitoje valstybėje narėje anksčiau priimtą nuosprendį, laikosi nuomonės, kad tam tikro dydžio bausmė paskirta neviršijant pagal nacionalinę teisę nustatytų bausmės ribų, būtų neproporcingai griežta pažeidėjui, atsižvelgiant į jo aplinkybes, ir jei bausmės tikslą galima pasiekti švelnesne bausme, nacionalinis teismas gali atitinkamai sumažinti bausmės dydį, jei tą patį būtų buvę galima padaryti išimtinai vietinių bylų atveju.

| (10) | Šis pamatinis sprendimas turi pakeisti 1970 m. gegužės 28 d. Europos konvencijos dėl tarptautinio baudžiamųjų nuosprendžių pripažinimo 56 straipsnio nuostatas dėl atsižvelgimo į nuosprendžius baudžiamosiose bylose, taikomas tarp valstybių narių, kurios yra šios Konvencijos Šalys. |
| --- | --- |

(10)

Šis pamatinis sprendimas turi pakeisti 1970 m. gegužės 28 d. Europos konvencijos dėl tarptautinio baudžiamųjų nuosprendžių pripažinimo 56 straipsnio nuostatas dėl atsižvelgimo į nuosprendžius baudžiamosiose bylose, taikomas tarp valstybių narių, kurios yra šios Konvencijos Šalys.

| (11) | Šiuo pamatiniu sprendimu laikomasi Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje bei Europos bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo tiek, kiek juo siekiama suderinti valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus, kai to negalima deramai pasiekti vienašaliais valstybių narių veiksmais, ir todėl reikia bendrų Europos Sąjungos veiksmų. Laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnyje nustatyto proporcingumo principo, šiuo pamatiniu sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(11)

Šiuo pamatiniu sprendimu laikomasi Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje bei Europos bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo tiek, kiek juo siekiama suderinti valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus, kai to negalima deramai pasiekti vienašaliais valstybių narių veiksmais, ir todėl reikia bendrų Europos Sąjungos veiksmų. Laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnyje nustatyto proporcingumo principo, šiuo pamatiniu sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (12) | Šiuo pamatiniu sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje pripažintų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje atspindėtų principų. |
| --- | --- |

(12)

Šiuo pamatiniu sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje pripažintų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje atspindėtų principų.

| (13) | Šiuo pamatiniu sprendimu pripažįstami įvairūs vidaus sprendimai ir procedūros, reikalingi tam, kad būtų atsižvelgta į kitoje valstybėje narėje priimtą ankstesnį apkaltinamąjį nuosprendį. Galimybės peržiūrėti ankstesnį apkaltinamąjį nuosprendį nesuteikimas neturėtų trukdyti valstybei narei prireikus priimti sprendimą, kuriuo tokiam ankstesniam apkaltinamajam nuosprendžiui priskiriamos lygiavertės teisinės pasekmės. Tačiau priimant sprendimą taikomomis procedūromis, atsižvelgiant į laiką, procedūras ar privalomus formalumus, neturėtų būti neįmanoma kitoje valstybėje narėje priimtam ankstesniam apkaltinamajam nuosprendžiui priskirti lygiavertes teisines pasekmes. |
| --- | --- |

(13)

Šiuo pamatiniu sprendimu pripažįstami įvairūs vidaus sprendimai ir procedūros, reikalingi tam, kad būtų atsižvelgta į kitoje valstybėje narėje priimtą ankstesnį apkaltinamąjį nuosprendį. Galimybės peržiūrėti ankstesnį apkaltinamąjį nuosprendį nesuteikimas neturėtų trukdyti valstybei narei prireikus priimti sprendimą, kuriuo tokiam ankstesniam apkaltinamajam nuosprendžiui priskiriamos lygiavertės teisinės pasekmės. Tačiau priimant sprendimą taikomomis procedūromis, atsižvelgiant į laiką, procedūras ar privalomus formalumus, neturėtų būti neįmanoma kitoje valstybėje narėje priimtam ankstesniam apkaltinamajam nuosprendžiui priskirti lygiavertes teisines pasekmes.

| (14) | Teismo sprendimo ar jo vykdymo užprotestavimas apima, inter alia, situacijas, kai pagal antros valstybės narės nacionalinę teisę ankstesniu teismo sprendimu paskirta sankcija turi būti perimama arba įtraukiama į kitą sankciją, kuri tada turi būti veiksmingai įvykdyta, jeigu pirmas nuosprendis dar nebuvo įvykdytas arba jo vykdymas nebuvo perduotas antrai valstybei narei, |
| --- | --- |

(14)

Teismo sprendimo ar jo vykdymo užprotestavimas apima, inter alia, situacijas, kai pagal antros valstybės narės nacionalinę teisę ankstesniu teismo sprendimu paskirta sankcija turi būti perimama arba įtraukiama į kitą sankciją, kuri tada turi būti veiksmingai įvykdyta, jeigu pirmas nuosprendis dar nebuvo įvykdytas arba jo vykdymas nebuvo perduotas antrai valstybei narei,

PRIĖMĖ ŠĮ PAMATINĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šio pamatinio sprendimo tikslas – nustatyti sąlygas, kuriomis valstybėje narėje nagrinėjamoje baudžiamojoje byloje prieš tam tikrą asmenį atsižvelgiama į ankstesnius kitose valstybėse narėse dėl to paties asmens priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius dėl kitų faktų.

2.   Šis pamatinis sprendimas nekeičia įsipareigojimo gerbti Sutarties 6 straipsnyje įtvirtintų pagrindinių teisių ir pagrindinių teisės principų.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame pamatiniame sprendime „apkaltinamasis nuosprendis“ – bet kuris galutinis baudžiamojo teismo sprendimas, nustatantis asmens kaltę dėl baudžiamosios veikos.

3 straipsnis

Atsižvelgimas naujoje baudžiamojoje byloje į kitoje valstybėje narėje priimtą apkaltinamąjį nuosprendį

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad baudžiamojoje byloje prieš tam tikrą asmenį į ankstesnius kitose valstybėse narėse dėl to paties asmens priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius dėl kitų faktų, apie kuriuos buvo gauta informacija pagal taikomus dokumentus dėl tarpusavio teisinės pagalbos arba keitimosi informacija apie teistumą, būtų atsižvelgta tokia apimtimi, kokia atsižvelgiama į ankstesnius nacionalinius apkaltinamuosius nuosprendžius, ir kad jiems būtų priskirtos teisinės pasekmės, lygiavertės toms, kurios pagal nacionalinę teisę priskiriamos ankstesniems nacionaliniams apkaltinamiesiems nuosprendžiams.

2.   1 dalis taikoma atliekant ikiteisminį tyrimą, teisminio nagrinėjimo metu ir vykdant apkaltinamąjį nuosprendį, visų pirma atsižvelgiant į taikytinas procesines taisykles, įskaitant taisykles, susijusias su laikinu sulaikymu, teisės pažeidimo sąvokos apibrėžimu, bausmės rūšimi bei dydžiu, ir taisykles, reglamentuojančias sprendimo vykdymą.

3.   Atsižvelgimo į ankstesnius kitose valstybėse narėse priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius, kaip numatyta 1 dalyje, pasekmės negali būti ankstesnių apkaltinamųjų nuosprendžių ir visų su jų vykdymu susijusių sprendimų užprotestavimas, panaikinimas ar peržiūrėjimas naują bylą nagrinėjančioje valstybėje narėje.

4.   Remiantis 3 dalimi, 1 dalis netaikoma, jei, tuo atveju, jei ankstesnis apkaltinamasis nuosprendis būtų buvęs nacionalinis apkaltinamasis nuosprendis, priimtas naują bylą nagrinėjančioje valstybėje narėje, pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę atsižvelgiant į ankstesnį apkaltinamąjį nuosprendį būtų užprotestuojamas, panaikinamas arba peržiūrimas ankstesnis apkaltinamasis nuosprendis arba su jo vykdymu susijęs sprendimas.

5.   Jeigu teisės pažeidimas, dėl kurio nagrinėjama nauja byla, buvo padarytas prieš paskiriant arba visiškai įvykdžius ankstesnį nuosprendį, 1 ir 2 dalimis nereikalauja iš valstybių narių skiriant bausmes taikyti nacionalinių taisyklių, kai taikant šias taisykles užsienio šalyse priimtiems apkaltinamiesiems nuosprendžiams, būtų ribojamos teisėjo galimybės paskirti bausmę naujose bylose.

Tačiau valstybės narės užtikrina, kad tokiais atvejais jų teismai kita vertus gali atsižvelgti į kitoje valstybėje narėje priimtus ankstesnius apkaltinamuosius nuosprendžius.

4 straipsnis

Sąsaja su kitais teisės aktais

Šiuo pamatiniu sprendimu pakeičiamos 1970 m. gegužės 28 d. Europos konvencijos dėl tarptautinio baudžiamųjų nuosprendžių pripažinimo 56 straipsnio nuostatos, taikomos valstybių narių, kurios yra Konvencijos Šalys, santykiuose, nepažeidžiant to straipsnio taikymo valstybių narių santykiuose su trečiosiomis šalimis.

5 straipsnis

Įgyvendinimas

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kurios, įsigaliojusios iki 2010 m. rugpjūčio 15 d., įgyvendina šio pamatinio sprendimo nuostatas.

2.   Valstybės narės Tarybos Generaliniam sekretoriatui ir Komisijai pateikia nuostatų, į nacionalinės teisės aktus perkeliančių joms pagal šį pamatinį sprendimą nustatytus įsipareigojimus, tekstus.

3.   Remdamasi šia informacija, Komisija iki 2011 m. rugpjūčio 15 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pranešimą apie šio pamatinio sprendimo taikymą, prireikus pridėdama pasiūlymus dėl teisės aktų.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis pamatinis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. HORTEFEUX

---

(1)  2006 m. rugsėjo 27 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL C 12, 2001 1 15, p. 10.

2

---

Klaidų ištaisymas

| 15.8.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 220/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 220/35

---

2008 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo, iš dalies keičiančio reglamentus (EB) Nr. 1493/1999, (EB) Nr. 1782/2003, (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 3/2008 ir panaikinančio reglamentus (EEB) Nr. 2392/86 bei (EB) Nr. 1493/1999, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 148, 2008 m. birželio 6 d.
  )

40 puslapis, 128 straipsnio 2 dalis:

yra:

„2.   Reglamentas (EB) Nr. 2392/86 ir V antraštinės dalies I ir II skyriai, VI antraštinė dalis, 24 ir 80 straipsniai ...“,

turi būti:

„2.   Reglamentas (EEB) Nr. 2392/86 ir V antraštinės dalies I ir II skyriai, VI antraštinė dalis, 18 ir 70 straipsniai ...“;

49 puslapis, IV priedo 8 dalies c punktas:

yra:

| „c) | kurio perteklinis slėgis, susidarantis dėl ištirpusio antrinio fermentavimo kilmės anglies dioksido, yra 2,5 baro laikant 20 °C temperatūroje uždarytose talpose;“, |
| --- | --- |

„c)

kurio perteklinis slėgis, susidarantis dėl ištirpusio antrinio fermentavimo kilmės anglies dioksido, yra 2,5 baro laikant 20 °C temperatūroje uždarytose talpose;“,

turi būti:

| „c) | kurio perteklinis slėgis, susidarantis dėl ištirpusio antrinio fermentavimo kilmės anglies dioksido, yra ne mažesnis kaip 1 baras ir ne didesnis kaip 2,5 baro laikant 20 °C temperatūroje uždarytose talpose;“. |
| --- | --- |

„c)

kurio perteklinis slėgis, susidarantis dėl ištirpusio antrinio fermentavimo kilmės anglies dioksido, yra ne mažesnis kaip 1 baras ir ne didesnis kaip 2,5 baro laikant 20 °C temperatūroje uždarytose talpose;“.

---