# Den Europæiske Unions L 217/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 217 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang13. august 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 217

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang13. august 2008

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 805/2008 af 7. august 2008 om ophævelse af den endelige antidumpingtold på import af store regnbueørreder med oprindelse i Norge, der blev indført ved forordning (EF) nr. 437/2004 | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 806/2008 af 12. august 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 10 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 807/2008 af 12. august 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1913/2006 om gennemførelsesbestemmelser for den agromonetære ordning for euroen i landbrugssektoren for så vidt angår de udløsende begivenheder i vinsektoren | 12 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 808/2008 af 11. august 2008 om forbud mod fiskeri efter glashvarre i EF-farvande af IIa og IV fra fartøjer, der fører tysk flag | 14 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 805/2008 af 7. august 2008 om ophævelse af den endelige antidumpingtold på import af store regnbueørreder med oprindelse i Norge, der blev indført ved forordning (EF) nr. 437/2004

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 806/2008 af 12. august 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

10

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 807/2008 af 12. august 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1913/2006 om gennemførelsesbestemmelser for den agromonetære ordning for euroen i landbrugssektoren for så vidt angår de udløsende begivenheder i vinsektoren

12

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 808/2008 af 11. august 2008 om forbud mod fiskeri efter glashvarre i EF-farvande af IIa og IV fra fartøjer, der fører tysk flag

14

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/664/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 8. august 2008 om ændring af beslutning 2005/294/EF om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
  (meddelt under nummer K(2008) 4252) | 16 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2008/664/EF

*

Kommissionens beslutning af 8. august 2008 om ændring af beslutning 2005/294/EF om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
  (meddelt under nummer K(2008) 4252)

(meddelt under nummer K(2008) 4252)

16

| | | III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN |
| | * | Rådets afgørelse 2008/665/FUSP af 9. juni 2008 om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om Republikken Albaniens deltagelse i Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA) | 18 |
| Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om Republikken Albaniens deltagelse i Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA) | 19 |
| | * | Rådets afgørelse 2008/666/FUSP af 24. juli 2008 om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO | 23 |
| Aftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om det Schweiziske Forbunds deltagelse i den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO | 24 |

III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

*

Rådets afgørelse 2008/665/FUSP af 9. juni 2008 om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om Republikken Albaniens deltagelse i Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA)

18

Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om Republikken Albaniens deltagelse i Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA)

19

*

Rådets afgørelse 2008/666/FUSP af 24. juli 2008 om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO

23

Aftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om det Schweiziske Forbunds deltagelse i den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO

24

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 13.8.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 217/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 805/2008

af 7. august 2008

om ophævelse af den endelige antidumpingtold på import af store regnbueørreder med oprindelse i Norge, der blev indført ved forordning (EF) nr. 437/2004

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 3,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Efter en antidumpingundersøgelse (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 437/2004 (2) en endelig antidumping told på importen af store regnbueørreder (i det følgende benævnt »SR« eller »den pågældende vare«), som defineret i betragtning 19, med oprindelse i Norge. Den endelige told blev indført i form af en landsdækkende værditold på 19,9 % (i det følgende benævnt »de nuværende foranstaltninger«). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpingundersøgelse (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 437/2004 (2) en endelig antidumping told på importen af store regnbueørreder (i det følgende benævnt »SR« eller »den pågældende vare«), som defineret i betragtning 19, med oprindelse i Norge. Den endelige told blev indført i form af en landsdækkende værditold på 19,9 % (i det følgende benævnt »de nuværende foranstaltninger«).

2.   Anmodning om undersøgelse og indledning

| (2) | Den 12. marts 2007 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse, som blev indgivet af en række producenter og eksportører af SR, dvs. Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS og Sirena Norway AS (i det følgende benævnt »ansøgerne«) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. |
| --- | --- |

(2)

Den 12. marts 2007 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse, som blev indgivet af en række producenter og eksportører af SR, dvs. Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS og Sirena Norway AS (i det følgende benævnt »ansøgerne«) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.

| (3) | Ansøgerne har forelagt umiddelbare beviser for, at grundlaget for indførelsen af foranstaltninger er ændret, og at disse ændringer er af varig karakter. Ansøgerne hævdede og forelagde umiddelbare beviser for, at deres priser ved salg til markedet i Fællesskabet er steget betydeligt og væsentligt mere end hjemmemarkedspriserne og produktionsomkostningerne i Norge. Ansøgerne hævdede desuden, at dette ville medføre, at dumpingen falder til et niveau, der ligger væsentligt under niveauet for de gældende foranstaltninger, og at opretholdelse af foranstaltningerne på det nuværende niveau derfor ikke længere er nødvendigt for at modvirke dumpingen. Disse beviser blev anset for at være tilstrækkelige til at berettige indledning af en procedure. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgerne har forelagt umiddelbare beviser for, at grundlaget for indførelsen af foranstaltninger er ændret, og at disse ændringer er af varig karakter. Ansøgerne hævdede og forelagde umiddelbare beviser for, at deres priser ved salg til markedet i Fællesskabet er steget betydeligt og væsentligt mere end hjemmemarkedspriserne og produktionsomkostningerne i Norge. Ansøgerne hævdede desuden, at dette ville medføre, at dumpingen falder til et niveau, der ligger væsentligt under niveauet for de gældende foranstaltninger, og at opretholdelse af foranstaltningerne på det nuværende niveau derfor ikke længere er nødvendigt for at modvirke dumpingen. Disse beviser blev anset for at være tilstrækkelige til at berettige indledning af en procedure.

| (4) | Efter høring af det rådgivende udvalg indledte Kommissionen den 15. maj 2007 gennem offentliggørelse af en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) således en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne på import af SR med oprindelse i Norge i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3 (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(4)

Efter høring af det rådgivende udvalg indledte Kommissionen den 15. maj 2007 gennem offentliggørelse af en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) således en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne på import af SR med oprindelse i Norge i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3 (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«).

| (5) | Undersøgelsen var begrænset til dumpingaspektet for at vurdere behovet for opretholdelse, fjernelse eller ændring af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(5)

Undersøgelsen var begrænset til dumpingaspektet for at vurdere behovet for opretholdelse, fjernelse eller ændring af de gældende foranstaltninger.

3.   Parter, som er berørt af proceduren

| (6) | Kommissionen underrettede officielt alle kendte eksportører/producenter i Norge, forhandlere, importører og sammenslutninger, som den vidste, var berørt af proceduren, samt repræsentanterne for Kongeriget Norge om indledningen af proceduren. De berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrettede officielt alle kendte eksportører/producenter i Norge, forhandlere, importører og sammenslutninger, som den vidste, var berørt af proceduren, samt repræsentanterne for Kongeriget Norge om indledningen af proceduren. De berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

4.   Stikprøver

| (7) | Ifølge punkt 5, litra a), i indledningsmeddelelsen kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. Som svar på opfordringen i punkt 5, litra a), nr. i), i meddelelsen indgav 298 selskaber, der repræsenterede mere end 70 % af de i UP anvendte produktionslicenser, de ønskede oplysninger inden for fristen. 123 ud af disse eksporterede og/eller producerede SR. Eksporten blev enten foretaget direkte eller indirekte via forretningsmæssigt forbundne og uafhængige forhandlere. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge punkt 5, litra a), i indledningsmeddelelsen kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. Som svar på opfordringen i punkt 5, litra a), nr. i), i meddelelsen indgav 298 selskaber, der repræsenterede mere end 70 % af de i UP anvendte produktionslicenser, de ønskede oplysninger inden for fristen. 123 ud af disse eksporterede og/eller producerede SR. Eksporten blev enten foretaget direkte eller indirekte via forretningsmæssigt forbundne og uafhængige forhandlere.

| (8) | I betragtning af det store antal virksomheder blev det besluttet at gøre brug af bestemmelserne om stikprøver, og der blev udtaget en stikprøve af produktionsvirksomheder med den største eksportmængde til Fællesskabet (eksporterende producenter) i samråd med repræsentanterne for den norske industri. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af det store antal virksomheder blev det besluttet at gøre brug af bestemmelserne om stikprøver, og der blev udtaget en stikprøve af produktionsvirksomheder med den største eksportmængde til Fællesskabet (eksporterende producenter) i samråd med repræsentanterne for den norske industri.

| (9) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 dækkede den valgte stikprøve den største repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 dækkede den valgte stikprøve den største repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.

| (10) | Der blev modtaget anmodninger om fastsættelse af en individuel dumpingmargen fra de virksomheder, som ikke indgik i stikprøven. Men på baggrund af det store antal anmodninger og det store antal virksomheder, der indgik i stikprøven, blev en sådan individuel undersøgelse anset for at være urimelig byrdefuld i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, og for at forhindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Kravene om fastsættelse af individuelle margener afvises derfor. |
| --- | --- |

(10)

Der blev modtaget anmodninger om fastsættelse af en individuel dumpingmargen fra de virksomheder, som ikke indgik i stikprøven. Men på baggrund af det store antal anmodninger og det store antal virksomheder, der indgik i stikprøven, blev en sådan individuel undersøgelse anset for at være urimelig byrdefuld i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, og for at forhindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Kravene om fastsættelse af individuelle margener afvises derfor.

| (11) | En af de eksporterende producenter, der blev udvalgt til stikprøven, erklærede, at han ikke kunne give en fuldstændig besvarelse af antidumpingspørgeskemaet. Denne eksporterende producent blev derfor udelukket fra stikprøven, og resultaterne vedrørende denne producent blev baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(11)

En af de eksporterende producenter, der blev udvalgt til stikprøven, erklærede, at han ikke kunne give en fuldstændig besvarelse af antidumpingspørgeskemaet. Denne eksporterende producent blev derfor udelukket fra stikprøven, og resultaterne vedrørende denne producent blev baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

| (12) | Undersøgelsen har også afsløret, at to andre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, ikke eksporterede den pågældende vare fremstillet af dem eller deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder til Fællesskabet i undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »UP«). Da der således ikke forelå nogen eksportpris, kunne der ikke fastsættes nogen dumpingmargen for disse eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(12)

Undersøgelsen har også afsløret, at to andre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, ikke eksporterede den pågældende vare fremstillet af dem eller deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder til Fællesskabet i undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »UP«). Da der således ikke forelå nogen eksportpris, kunne der ikke fastsættes nogen dumpingmargen for disse eksporterende producenter.

| (13) | De tre eksporterende producenter, der indgik i den endelige stikprøve, tegnede sig for ca. 33 % af den norske eksport af SR til Fællesskabet og 31 % af produktionsmængden i Norge i UP, hvilket stadig blev betragtet som repræsentativt. |
| --- | --- |

(13)

De tre eksporterende producenter, der indgik i den endelige stikprøve, tegnede sig for ca. 33 % af den norske eksport af SR til Fællesskabet og 31 % af produktionsmængden i Norge i UP, hvilket stadig blev betragtet som repræsentativt.

| (14) | Hvad angår importører og for at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om der er behov for at udtage en stikprøve, blev importørerne i Fællesskabet i indledningsmeddelelsens punkt 5, litra a), nr. ii), anmodet om at indsende de i dette punkt omhandlede oplysninger. Kun tre importører i Fællesskabet besvarede stikprøveskemaet. På grund af dette lave antal samarbejdsvillige importører var der ikke behov for stikprøveudtagning i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(14)

Hvad angår importører og for at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om der er behov for at udtage en stikprøve, blev importørerne i Fællesskabet i indledningsmeddelelsens punkt 5, litra a), nr. ii), anmodet om at indsende de i dette punkt omhandlede oplysninger. Kun tre importører i Fællesskabet besvarede stikprøveskemaet. På grund af dette lave antal samarbejdsvillige importører var der ikke behov for stikprøveudtagning i dette tilfælde.

| (15) | Kommissionen har indhentet og efterprøvet alle de oplysninger, som den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af dumping. I dette øjemed opfordrede Kommissionen alle de parter, som den vidste, var berørt af sagen, og alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, til at samarbejde i forbindelse med denne procedure og til at udfylde de relevante spørgeskemaer. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har indhentet og efterprøvet alle de oplysninger, som den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af dumping. I dette øjemed opfordrede Kommissionen alle de parter, som den vidste, var berørt af sagen, og alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, til at samarbejde i forbindelse med denne procedure og til at udfylde de relevante spørgeskemaer.

| (16) | Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | Producenter i Norge






  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norge |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

Producenter i Norge

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norge

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norge |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norge

| — | Sjøtroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norge |
| --- | --- |

—

Sjøtroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norge

| — | Svanøy Havbruk AS, Svanøybukt, Norge |
| --- | --- |

—

Svanøy Havbruk AS, Svanøybukt, Norge

| — | Hyen Laks AS, Hyen, Norge. |
| --- | --- |

—

Hyen Laks AS, Hyen, Norge.

| b) | Forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder i Norge:






  — | Coast Seafood AS, Måløy, Norge |
| --- | --- | --- |

b)

Forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder i Norge:

—

Coast Seafood AS, Måløy, Norge

| — | Skaar Norway AS, Florø, Norge. |
| --- | --- |

—

Skaar Norway AS, Florø, Norge.

| (17) | Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(17)

Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

5.   Undersøgelsesperiode

| (18) | Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2006 til 31. marts 2007 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). |
| --- | --- |

(18)

Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2006 til 31. marts 2007 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«).

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (19) | Den vare, som er genstand for undersøgelsen, er den samme som i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, dvs. store regnbueørreder (Oncorhynchus mykiss), ferske, kølede eller frosne, i form af hele fisk (med hoved og gæller, renset, af vægt pr. stk. over 1,2 kg, eller uden hoved og gæller, renset, af vægt pr. stk. over 1 kg) eller i form af fileter (af vægt pr. stk. over 0,4 kg), med oprindelse i Norge (i det følgende benævnt »den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(19)

Den vare, som er genstand for undersøgelsen, er den samme som i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, dvs. store regnbueørreder (Oncorhynchus mykiss), ferske, kølede eller frosne, i form af hele fisk (med hoved og gæller, renset, af vægt pr. stk. over 1,2 kg, eller uden hoved og gæller, renset, af vægt pr. stk. over 1 kg) eller i form af fileter (af vægt pr. stk. over 0,4 kg), med oprindelse i Norge (i det følgende benævnt »den pågældende vare«).

| (20) | Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 og 0304 29 15 svarende til forskellige fremtrædelsesformer af varen (ferske eller kølede hele fisk, ferske eller kølede fileter, frosne hele fisk og frosne fileter). |
| --- | --- |

(20)

Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 og 0304 29 15 svarende til forskellige fremtrædelsesformer af varen (ferske eller kølede hele fisk, ferske eller kølede fileter, frosne hele fisk og frosne fileter).

2.   Samme vare

| (21) | Som konkluderet i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og bekræftet af denne undersøgelse, blev det fundet, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Norge, har samme grundlæggende egenskaber og samme anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. Da denne undersøgelse var begrænset til dumpingaspektet, blev der ikke draget konklusioner vedrørende den vare, som EF-erhvervsgrenen producerer og sælger på markedet i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(21)

Som konkluderet i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og bekræftet af denne undersøgelse, blev det fundet, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Norge, har samme grundlæggende egenskaber og samme anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. Da denne undersøgelse var begrænset til dumpingaspektet, blev der ikke draget konklusioner vedrørende den vare, som EF-erhvervsgrenen producerer og sælger på markedet i Fællesskabet.

C.   DUMPING

1.   Generelt

| (22) | De norske producenter af SR solgte den pågældende vare til Fællesskabet enten direkte eller via forretningsmæssigt forbundne eller uafhængige forhandlere. Kun hvis det kunne konstateres, at det salg, som blev foretaget af de eksporterende producenter i Norge, der indgik i stikprøven, var bestemt for markedet i Fællesskabet og blev foretaget direkte eller via forretningsmæssigt forbundne virksomheder, blev det taget i betragtning ved beregningen af producentens eksportpris. |
| --- | --- |

(22)

De norske producenter af SR solgte den pågældende vare til Fællesskabet enten direkte eller via forretningsmæssigt forbundne eller uafhængige forhandlere. Kun hvis det kunne konstateres, at det salg, som blev foretaget af de eksporterende producenter i Norge, der indgik i stikprøven, var bestemt for markedet i Fællesskabet og blev foretaget direkte eller via forretningsmæssigt forbundne virksomheder, blev det taget i betragtning ved beregningen af producentens eksportpris.

2.   Normal værdi

| (23) | Til fastsættelsen af den normale værdi fastlagde Kommissionen først for hver enkelt eksporterende producent, der indgik i stikprøven, om den pågældendes samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt i forhold til vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for at være repræsentativt, hvis den enkelte eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg udtrykt i mængde udgjorde mindst 5 % af vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(23)

Til fastsættelsen af den normale værdi fastlagde Kommissionen først for hver enkelt eksporterende producent, der indgik i stikprøven, om den pågældendes samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt i forhold til vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for at være repræsentativt, hvis den enkelte eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg udtrykt i mængde udgjorde mindst 5 % af vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet.

| (24) | For at fastslå om hjemmemarkedssalget var repræsentativt blev der i UP set bort fra salget til uafhængige forhandlere i Norge, da det endelige bestemmelsessted for dette salg ikke kunne fastslås med sikkerhed. Undersøgelsesresultaterne tydede rent faktisk på, at bestemmelsesstedet for dette salg for størstedelens vedkommende var tredjelandsmarkeder, og at salget således ikke var bestemt til forbrug på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(24)

For at fastslå om hjemmemarkedssalget var repræsentativt blev der i UP set bort fra salget til uafhængige forhandlere i Norge, da det endelige bestemmelsessted for dette salg ikke kunne fastslås med sikkerhed. Undersøgelsesresultaterne tydede rent faktisk på, at bestemmelsesstedet for dette salg for størstedelens vedkommende var tredjelandsmarkeder, og at salget således ikke var bestemt til forbrug på hjemmemarkedet.

| (25) | Kommissionen udpegede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen udpegede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (26) | Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden udtrykt i mængde udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(26)

Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden udtrykt i mængde udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (27) | Det blev også undersøgt, om det repræsentative hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare kunne anses for at være foregået i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4, ved at fastsætte den andel af salg med fortjeneste af den pågældende type, der gik til uafhængige kunder. Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden: |
| --- | --- |

(27)

Det blev også undersøgt, om det repræsentative hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare kunne anses for at være foregået i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4, ved at fastsætte den andel af salg med fortjeneste af den pågældende type, der gik til uafhængige kunder. Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden:

| (28) | I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Prisen blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i UP, uanset om der var tale om fortjenstgivende salg eller ej. |
| --- | --- |

(28)

I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Prisen blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i UP, uanset om der var tale om fortjenstgivende salg eller ej.

| (29) | I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit udelukkende af det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type. |
| --- | --- |

(29)

I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit udelukkende af det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type.

| (30) | Hvis det fortjenstgivende salg af en produkttype udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde af denne type, blev det ikke anset, at hjemmemarkedsprisen på den pågældende type med rimelighed kunne anvendes som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(30)

Hvis det fortjenstgivende salg af en produkttype udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde af denne type, blev det ikke anset, at hjemmemarkedsprisen på den pågældende type med rimelighed kunne anvendes som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

| (31) | Hvis hjemmemarkedsprisen for en bestemt type, der blev solgt af en eksporterende producent, ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, måtte der anvendes en anden metode. |
| --- | --- |

(31)

Hvis hjemmemarkedsprisen for en bestemt type, der blev solgt af en eksporterende producent, ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, måtte der anvendes en anden metode.

| (32) | I den forbindelse blev det først undersøgt, om den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af andre norske producenters hjemmemarkedspriser i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1. Da koncernstrukturerne for de koncerner, der blev udvalgt til stikprøven, i dette tilfælde var meget komplekse og forskellige, hvilket med stor sandsynlighed påvirkede den eksporterende producents salgspris på hjemmemarkedet, blev det i dette tilfælde anset, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende andre producenters salgspriser, da dette ikke ville give mere pålidelige oplysninger, end der kunne opnås ved anvendelse af hver enkelt eksporterende producents egne oplysninger. Den normale værdi blev derfor beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3: |
| --- | --- |

(32)

I den forbindelse blev det først undersøgt, om den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af andre norske producenters hjemmemarkedspriser i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1. Da koncernstrukturerne for de koncerner, der blev udvalgt til stikprøven, i dette tilfælde var meget komplekse og forskellige, hvilket med stor sandsynlighed påvirkede den eksporterende producents salgspris på hjemmemarkedet, blev det i dette tilfælde anset, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende andre producenters salgspriser, da dette ikke ville give mere pålidelige oplysninger, end der kunne opnås ved anvendelse af hver enkelt eksporterende producents egne oplysninger. Den normale værdi blev derfor beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3:

| (33) | Den normale værdi blev beregnet ved til den eksporterende producents produktionsomkostninger for de eksporterede typer, efter evt. justering, at lægge en rimelig margen til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G«) samt fortjeneste. |
| --- | --- |

(33)

Den normale værdi blev beregnet ved til den eksporterende producents produktionsomkostninger for de eksporterede typer, efter evt. justering, at lægge en rimelig margen til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G«) samt fortjeneste.

| (34) | I alle tilfælde blev SA&G-omkostninger og fortjeneste fastsat i overensstemmelse med metoderne i grundforordningens artikel 2, stk. 6. Kommissionen undersøgte i den forbindelse, om de påløbne SA&G-omkostninger og den fortjeneste, som hver af de pågældende eksporterende producenter havde opnået på hjemmemarkedet, kunne betragtes som pålidelige data. |
| --- | --- |

(34)

I alle tilfælde blev SA&G-omkostninger og fortjeneste fastsat i overensstemmelse med metoderne i grundforordningens artikel 2, stk. 6. Kommissionen undersøgte i den forbindelse, om de påløbne SA&G-omkostninger og den fortjeneste, som hver af de pågældende eksporterende producenter havde opnået på hjemmemarkedet, kunne betragtes som pålidelige data.

| (35) | En af de tre berørte eksporterende producenter, for hvilke den normale værdi skulle beregnes, havde ikke et repræsentativt salg på hjemmemarkedet. Derfor kunne den metode, der er beskrevet i det indledende afsnit i artikel 2, stk. 6, ikke anvendes. |
| --- | --- |

(35)

En af de tre berørte eksporterende producenter, for hvilke den normale værdi skulle beregnes, havde ikke et repræsentativt salg på hjemmemarkedet. Derfor kunne den metode, der er beskrevet i det indledende afsnit i artikel 2, stk. 6, ikke anvendes.

| (36) | Da de andre eksporterende producenter solgte samme vare på hjemmemarkedet i repræsentative mængder og i normal handel, måtte SA&G og fortjeneste for denne eksporterende producent fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a), dvs. på grundlag af det vejede gennemsnit af de beløb, der faktisk fastsattes for andre eksporterende producenter, som var omfattet af undersøgelsen, for så vidt angik produktion og salg af samme vare på hjemmemarkedet i oprindelseslandet. |
| --- | --- |

(36)

Da de andre eksporterende producenter solgte samme vare på hjemmemarkedet i repræsentative mængder og i normal handel, måtte SA&G og fortjeneste for denne eksporterende producent fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a), dvs. på grundlag af det vejede gennemsnit af de beløb, der faktisk fastsattes for andre eksporterende producenter, som var omfattet af undersøgelsen, for så vidt angik produktion og salg af samme vare på hjemmemarkedet i oprindelseslandet.

3.   Eksportpris

| (37) | I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(37)

I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

| (38) | Hvis eksportsalget havde fundet sted gennem en forretningsmæssigt forbundet importør, beregnedes eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes de forretningsmæssigt forbundne importørers egne SA&G-omkostninger i UP. Fortjenesten blev fastsat på grundlag af de oplysninger, der var til rådighed, og i mangel af andre mere pålidelige oplysninger blev det anset, at en fortjeneste på 2 % var rimelig for en importør i denne sektor. |
| --- | --- |

(38)

Hvis eksportsalget havde fundet sted gennem en forretningsmæssigt forbundet importør, beregnedes eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes de forretningsmæssigt forbundne importørers egne SA&G-omkostninger i UP. Fortjenesten blev fastsat på grundlag af de oplysninger, der var til rådighed, og i mangel af andre mere pålidelige oplysninger blev det anset, at en fortjeneste på 2 % var rimelig for en importør i denne sektor.

| (39) | Som nævnt i betragtning 24 var det i tilfælde, hvor salget blev foretaget gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandlere, ikke muligt at fastslå det endelige bestemmelsessted for eksportvaren med sikkerhed. Det kunne således ikke fastslås, om et bestemt salg blev foretaget til en kunde i Fællesskabet eller et andet tredjeland, og det blev derfor besluttet at se bort fra salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandlere. |
| --- | --- |

(39)

Som nævnt i betragtning 24 var det i tilfælde, hvor salget blev foretaget gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandlere, ikke muligt at fastslå det endelige bestemmelsessted for eksportvaren med sikkerhed. Det kunne således ikke fastslås, om et bestemt salg blev foretaget til en kunde i Fællesskabet eller et andet tredjeland, og det blev derfor besluttet at se bort fra salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandlere.

4.   Sammenligning

| (40) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik. |
| --- | --- |

(40)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik.

| (41) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. I denne forbindelse blev der foretaget justeringer for forskelle i rabatter, provisioner og omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning samt dermed forbundne omkostninger og emballering samt bankgebyrer, kreditomkostninger og importafgifter. |
| --- | --- |

(41)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. I denne forbindelse blev der foretaget justeringer for forskelle i rabatter, provisioner og omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning samt dermed forbundne omkostninger og emballering samt bankgebyrer, kreditomkostninger og importafgifter.

5.   Dumpingmargener

5.1.   Virksomheder i stikprøven

| (42) | For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev der beregnet en individuel dumpingmargen. For disse virksomheder blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11. |
| --- | --- |

(42)

For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev der beregnet en individuel dumpingmargen. For disse virksomheder blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.

| (43) | På grundlag af ovenstående udgør dumpingmargenerne for virksomhederne i stikprøven følgende i procent af nettoprisen, cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:






  Marine Harvest AS | –12,1 % |
| --- | --- | --- |
| Hallvard Lerøy AS | –3,3 % |
| Sjøtroll Havbruk AS | 0,6 % |

(43)

På grundlag af ovenstående udgør dumpingmargenerne for virksomhederne i stikprøven følgende i procent af nettoprisen, cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:

Marine Harvest AS

–12,1 %

Hallvard Lerøy AS

–3,3 %

Sjøtroll Havbruk AS

0,6 %

5.2.   Landsdækkende dumpingmargen

| (44) | Da de dumpingmargener, der blev fastsat for alle virksomhederne i stikprøven, var under bagatelgrænsen, og der var en meget høj grad af samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse, blev den landsdækkende dumpingmargen også anset for at være under bagatelgrænsen. |
| --- | --- |

(44)

Da de dumpingmargener, der blev fastsat for alle virksomhederne i stikprøven, var under bagatelgrænsen, og der var en meget høj grad af samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse, blev den landsdækkende dumpingmargen også anset for at være under bagatelgrænsen.

D.   VARIGE ÆNDRINGER I OMSTÆNDIGHEDERNE

1.   Generelt

| (45) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det desuden undersøgt, om de omstændigheder, der gjorde sig gældende i UP, dvs. de dumpingmargener, der er anført ovenfor, var varige. I den forbindelse blev navnlig følgende aspekter undersøgt: i) den sandsynlige udvikling i den normale værdi, ii) udviklingen i produktionsmængden i Norge, iii) udviklingen i SR-forbruget på markedet i Fællesskabet, iv) udviklingen i eksportpriserne og -mængderne ved salg til markeder i tredjelande samt v) udviklingen i eksportpriserne og -mængderne ved salg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(45)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det desuden undersøgt, om de omstændigheder, der gjorde sig gældende i UP, dvs. de dumpingmargener, der er anført ovenfor, var varige. I den forbindelse blev navnlig følgende aspekter undersøgt: i) den sandsynlige udvikling i den normale værdi, ii) udviklingen i produktionsmængden i Norge, iii) udviklingen i SR-forbruget på markedet i Fællesskabet, iv) udviklingen i eksportpriserne og -mængderne ved salg til markeder i tredjelande samt v) udviklingen i eksportpriserne og -mængderne ved salg til Fællesskabet.

2.   Udvikling i den normale værdi

| (46) | Til fastsættelse af den sandsynlige udvikling i den normale værdi, og da de normale værdier, der var blevet fastsat i UP, var blevet beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for den eksporterende producent med den største eksportmængde til EF, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og stk. 6, blev det anset for passende at undersøge den sandsynlige udvikling i produktionsomkostningerne i Norge som erstatning for hjemmemarkedspriserne. |
| --- | --- |

(46)

Til fastsættelse af den sandsynlige udvikling i den normale værdi, og da de normale værdier, der var blevet fastsat i UP, var blevet beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for den eksporterende producent med den største eksportmængde til EF, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og stk. 6, blev det anset for passende at undersøge den sandsynlige udvikling i produktionsomkostningerne i Norge som erstatning for hjemmemarkedspriserne.

| (47) | Inden for disse rammer blev en række faktorer, der er af betydning for enhedsomkostningerne, herunder f.eks. omkostningerne til foder og smolt samt virkningerne af den norske SR-industris konsolideringsproces, undersøgt. For det første afslørede undersøgelsen, at de to vigtigste omkostningselementer, omkostningerne til foder og smolt, som tegner sig for over 60 % af de samlede omkostninger, er faldet siden den oprindelige undersøgelse og har stabiliseret sig siden UP. Der blev ikke fundet tegn på, at de vil vise betydelige udsving i den nærmeste fremtid. Dette blev bekræftet af de foderprislister for første kvartal af 2008, som blev efterprøvet i forbindelse med undersøgelsen. For det andet har industriens konsolideringsproces også bidraget til at mindske omkostningerne på grund af stordriftsfordelene. De samlede produktionsomkostninger er således faldet med ca. 12 % mellem den oprindelige undersøgelse og UP. Det forventes, at de samlede omkostninger nu vil stabilisere sig på det niveau, der blev konstateret i UP. |
| --- | --- |

(47)

Inden for disse rammer blev en række faktorer, der er af betydning for enhedsomkostningerne, herunder f.eks. omkostningerne til foder og smolt samt virkningerne af den norske SR-industris konsolideringsproces, undersøgt. For det første afslørede undersøgelsen, at de to vigtigste omkostningselementer, omkostningerne til foder og smolt, som tegner sig for over 60 % af de samlede omkostninger, er faldet siden den oprindelige undersøgelse og har stabiliseret sig siden UP. Der blev ikke fundet tegn på, at de vil vise betydelige udsving i den nærmeste fremtid. Dette blev bekræftet af de foderprislister for første kvartal af 2008, som blev efterprøvet i forbindelse med undersøgelsen. For det andet har industriens konsolideringsproces også bidraget til at mindske omkostningerne på grund af stordriftsfordelene. De samlede produktionsomkostninger er således faldet med ca. 12 % mellem den oprindelige undersøgelse og UP. Det forventes, at de samlede omkostninger nu vil stabilisere sig på det niveau, der blev konstateret i UP.

| (48) | Da de normale værdier, der blev fastsat i UP, ikke i alle tilfælde var blevet beregnet, blev det undersøgt, om det er sandsynligt, at salgspriserne på hjemmemarkedet forbliver på samme niveau som i UP. Der forelå ikke oplysninger om priserne på hjemmemarkedet i Norge efter UP. Selv om det på grundlag af de offentligt tilgængelige statistiske oplysninger om prisudviklingen de seneste år kunne konstateres, at priserne på hjemmemarkedet i Norge og priserne ved eksport til Fællesskabet har været på samme niveau og generelt har fulgt samme tendens, kunne der ikke drages fornuftige konklusioner på dette grundlag. Det var derfor vanskeligt at forudsige, hvordan priserne på hjemmemarkedet rent faktisk vil udvikle sig fremover, men det kunne dog udledes, at de ville følge samme tendens som priserne ved eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(48)

Da de normale værdier, der blev fastsat i UP, ikke i alle tilfælde var blevet beregnet, blev det undersøgt, om det er sandsynligt, at salgspriserne på hjemmemarkedet forbliver på samme niveau som i UP. Der forelå ikke oplysninger om priserne på hjemmemarkedet i Norge efter UP. Selv om det på grundlag af de offentligt tilgængelige statistiske oplysninger om prisudviklingen de seneste år kunne konstateres, at priserne på hjemmemarkedet i Norge og priserne ved eksport til Fællesskabet har været på samme niveau og generelt har fulgt samme tendens, kunne der ikke drages fornuftige konklusioner på dette grundlag. Det var derfor vanskeligt at forudsige, hvordan priserne på hjemmemarkedet rent faktisk vil udvikle sig fremover, men det kunne dog udledes, at de ville følge samme tendens som priserne ved eksport til Fællesskabet.

| (49) | På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at det anses, at det ikke er sandsynligt, at den normale værdi, når den er baseret på produktionsomkostningerne, vil stige betragteligt i den nærmeste fremtid. På den anden side viste analysen af den normale værdi, når den er baseret på priserne på hjemmemarkedet, ikke et klart billede af den fremtidige udvikling. Selv om der ikke kan drages nogen overordnet endelig konklusion, er der derfor tegn på, at det ikke er sandsynligt, at den normale værdi vil stige betragteligt i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(49)

På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at det anses, at det ikke er sandsynligt, at den normale værdi, når den er baseret på produktionsomkostningerne, vil stige betragteligt i den nærmeste fremtid. På den anden side viste analysen af den normale værdi, når den er baseret på priserne på hjemmemarkedet, ikke et klart billede af den fremtidige udvikling. Selv om der ikke kan drages nogen overordnet endelig konklusion, er der derfor tegn på, at det ikke er sandsynligt, at den normale værdi vil stige betragteligt i den nærmeste fremtid.

| (50) | Efter fremlæggelsen hævdede EF-erhvervsgrenen, at konklusionerne vedrørende omkostningerne til foder og smolt er fejlagtige. EF-erhvervsgrenen hævdede, at foderprisen i Finland er steget med 36 % mellem 2001 og 2008, og at udviklingen i den norske foderpris har fulgt samme tendens. EF-erhvervsgrenen hævdede også, at prisen på foderkomponenter er steget drastisk i løbet af og efter UP, hvilket viser, at der har været en stigning i produktionsomkostningerne for SR i Norge. |
| --- | --- |

(50)

Efter fremlæggelsen hævdede EF-erhvervsgrenen, at konklusionerne vedrørende omkostningerne til foder og smolt er fejlagtige. EF-erhvervsgrenen hævdede, at foderprisen i Finland er steget med 36 % mellem 2001 og 2008, og at udviklingen i den norske foderpris har fulgt samme tendens. EF-erhvervsgrenen hævdede også, at prisen på foderkomponenter er steget drastisk i løbet af og efter UP, hvilket viser, at der har været en stigning i produktionsomkostningerne for SR i Norge.

| (51) | Da påstandene vedrørende foderprisen i Finland ikke blev dokumenteret ved hjælp af oplysninger, som var offentligt tilgængelige eller kunne efterprøves, måtte de afvises. Hvad angår prisen på foderkomponenter, anfægtes det ikke, at den kan være steget. På grund af de forskellige foderkomponenters indbyrdes ombyttelighed — normalt kan dyrere komponenter normalt erstattes med billigere komponenter — forventes det dog, at selv hvis omkostningerne til visse foderkomponenter skulle stige, ville dette ikke have direkte proportionelle virkninger for de samlede foderomkostninger (og dermed de samlede produktionsomkostninger), dvs. at en eventuel stigning i de samlede foderomkostninger ville komme betydeligt langsommere. |
| --- | --- |

(51)

Da påstandene vedrørende foderprisen i Finland ikke blev dokumenteret ved hjælp af oplysninger, som var offentligt tilgængelige eller kunne efterprøves, måtte de afvises. Hvad angår prisen på foderkomponenter, anfægtes det ikke, at den kan være steget. På grund af de forskellige foderkomponenters indbyrdes ombyttelighed — normalt kan dyrere komponenter normalt erstattes med billigere komponenter — forventes det dog, at selv hvis omkostningerne til visse foderkomponenter skulle stige, ville dette ikke have direkte proportionelle virkninger for de samlede foderomkostninger (og dermed de samlede produktionsomkostninger), dvs. at en eventuel stigning i de samlede foderomkostninger ville komme betydeligt langsommere.

| (52) | EF-erhvervsgrenen hævdede også, at norske statistikker viste, at enhedsomkostningerne til smolt var steget med 15,7 % mellem 2003 og 2006. Hvis der ses på en længere periode, viste de samme statistikker dog også, at smoltomkostninger havde vist udsving de sidste ti år og ikke var steget betragteligt samlet set. Det bør også bemærkes, at de oplysninger om gennemsnitlige smoltomkostninger, som EF-erhvervsgrenen havde forelagt, ikke vedrørte smolt med en bestemt gennemsnitsvægt, hvilket dog er en forudsætning, hvis der skal foretages en fornuftig evaluering af disse omkostninger. På grundlag af ovenstående blev der set bort fra EF-erhvervsgrenens argumenter vedrørende omkostninger til foder og smolt, og konklusionerne i betragtning 49 bekræftes således. |
| --- | --- |

(52)

EF-erhvervsgrenen hævdede også, at norske statistikker viste, at enhedsomkostningerne til smolt var steget med 15,7 % mellem 2003 og 2006. Hvis der ses på en længere periode, viste de samme statistikker dog også, at smoltomkostninger havde vist udsving de sidste ti år og ikke var steget betragteligt samlet set. Det bør også bemærkes, at de oplysninger om gennemsnitlige smoltomkostninger, som EF-erhvervsgrenen havde forelagt, ikke vedrørte smolt med en bestemt gennemsnitsvægt, hvilket dog er en forudsætning, hvis der skal foretages en fornuftig evaluering af disse omkostninger. På grundlag af ovenstående blev der set bort fra EF-erhvervsgrenens argumenter vedrørende omkostninger til foder og smolt, og konklusionerne i betragtning 49 bekræftes således.

3.   Udvikling i produktionsmængderne i Norge

| (53) | I modsætning til de norske berørte parters påstande viste undersøgelsen, at produktionsmængden af den pågældende vare i Norge sandsynligvis vil stige yderligere i den nærmeste fremtid. Selv om det ser ud til, at to større norske producenter af den pågældende vare rent faktisk har besluttet sig for at stoppe produktionen af den pågældende vare, afslørede undersøgelsen også, at andre producenter af SR og laks planlagde at stoppe lakseproduktionen og koncentrere sig om produktion af SR. |
| --- | --- |

(53)

I modsætning til de norske berørte parters påstande viste undersøgelsen, at produktionsmængden af den pågældende vare i Norge sandsynligvis vil stige yderligere i den nærmeste fremtid. Selv om det ser ud til, at to større norske producenter af den pågældende vare rent faktisk har besluttet sig for at stoppe produktionen af den pågældende vare, afslørede undersøgelsen også, at andre producenter af SR og laks planlagde at stoppe lakseproduktionen og koncentrere sig om produktion af SR.

| (54) | De produktionslicenser, der udstedes af de norske myndigheder, dækker både den vare, der er omfattet af denne undersøgelse (SR), og laks og begrænser produktionsmængden for disse to varer. Selv om det ikke forventes, at der udstedes nye licenser før 2009, kan individuelle producenter inden for rammerne af samme licens beslutte sig for at gå fra produktion af laks til produktion af SR (og omvendt). På baggrund af forholdet mellem produktion af henholdsvis laks og SR (under en given licens produceres der i gennemsnit ca. 90 % laks og kun ca. 10 % SR) er virkningerne af et skifte fra laks til SR dog langt større end af et skifte fra SR til laks. |
| --- | --- |

(54)

De produktionslicenser, der udstedes af de norske myndigheder, dækker både den vare, der er omfattet af denne undersøgelse (SR), og laks og begrænser produktionsmængden for disse to varer. Selv om det ikke forventes, at der udstedes nye licenser før 2009, kan individuelle producenter inden for rammerne af samme licens beslutte sig for at gå fra produktion af laks til produktion af SR (og omvendt). På baggrund af forholdet mellem produktion af henholdsvis laks og SR (under en given licens produceres der i gennemsnit ca. 90 % laks og kun ca. 10 % SR) er virkningerne af et skifte fra laks til SR dog langt større end af et skifte fra SR til laks.

| (55) | De norske berørte parter hævdede, at de største producenter af SR i stigende grad gik over til produktion af laks på grund af de biologiske forskelle mellem SR og laks (f.eks. fangsthyppighed og kortere periode til udsætning af ørredsmolt), som indebærer, at produktionen af laks er mere effektiv og dermed mere lukrativ. Bortset fra at der ikke blev forelagt dokumentation for denne påstand, blev det heller ikke taget i betragtning, at der med succes er blevet produceret SR i Norge i mange år, og at der altid har været disse biologiske forskelle mellem laks og SR. Der blev ikke redegjort for, hvilke omstændigheder der helt nøjagtigt var ændret, således at en ændring af produktionsstrategierne nu var mere sandsynlig end tidligere. Det var også i modstrid med de norske SR-producenters forventning om, at forbruget ville stige på verdensplan, jf. betragtning 63. Argumentet måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(55)

De norske berørte parter hævdede, at de største producenter af SR i stigende grad gik over til produktion af laks på grund af de biologiske forskelle mellem SR og laks (f.eks. fangsthyppighed og kortere periode til udsætning af ørredsmolt), som indebærer, at produktionen af laks er mere effektiv og dermed mere lukrativ. Bortset fra at der ikke blev forelagt dokumentation for denne påstand, blev det heller ikke taget i betragtning, at der med succes er blevet produceret SR i Norge i mange år, og at der altid har været disse biologiske forskelle mellem laks og SR. Der blev ikke redegjort for, hvilke omstændigheder der helt nøjagtigt var ændret, således at en ændring af produktionsstrategierne nu var mere sandsynlig end tidligere. Det var også i modstrid med de norske SR-producenters forventning om, at forbruget ville stige på verdensplan, jf. betragtning 63. Argumentet måtte derfor afvises.

| (56) | Desuden viser offentligt tilgængelige statistikker, at det antal smolt til produktion af den pågældende vare, der blev sat ud i 2008, steg betragteligt, dvs. med mindst 20 % i forhold til 2007. En stigning i produktionen fremgår også af andre statistikker (SSB — Statistics Norway), som viser en betydelig stigning i produktionen (+ 42 %) og salget (+ 53 %) af unge SR i perioden 2003-2006. |
| --- | --- |

(56)

Desuden viser offentligt tilgængelige statistikker, at det antal smolt til produktion af den pågældende vare, der blev sat ud i 2008, steg betragteligt, dvs. med mindst 20 % i forhold til 2007. En stigning i produktionen fremgår også af andre statistikker (SSB — Statistics Norway), som viser en betydelig stigning i produktionen (+ 42 %) og salget (+ 53 %) af unge SR i perioden 2003-2006.

| (57) | Sluttelig var den dokumentation, som de norske berørte parter forelagde til støtte for deres argumenter, dvs. at der var et fald i biomassens størrelse og rognproduktionen, hvilket tyder på en lavere produktion i fremtiden, ufuldstændig og baseret på en lang række antagelser. Den blev derfor ikke anset for at være entydig. |
| --- | --- |

(57)

Sluttelig var den dokumentation, som de norske berørte parter forelagde til støtte for deres argumenter, dvs. at der var et fald i biomassens størrelse og rognproduktionen, hvilket tyder på en lavere produktion i fremtiden, ufuldstændig og baseret på en lang række antagelser. Den blev derfor ikke anset for at være entydig.

| (58) | På grundlag af ovenstående måtte de norske berørte parters påstand om, at produktionsmængderne i Norge samlet set vil falde, derfor afvises. |
| --- | --- |

(58)

På grundlag af ovenstående måtte de norske berørte parters påstand om, at produktionsmængderne i Norge samlet set vil falde, derfor afvises.

| (59) | EF-erhvervsgrenen hævdede, at produktionen i Norge forventes at stige yderligere, når der sandsynligvis udstedes nye produktionslicenser i 2009. Som nævnt i betragtning 54 forventes det ikke, at der vil blive udstedt nye licenser før 2009. I den forbindelse blev det anset, at selv om der skulle blive udstedt nye licenser i 2009, kendes antallet af disse licenser og dermed den ekstra produktionsmængde endnu ikke. Desuden dækker licenserne produktion af både laks og ørred, og på nuværende tidspunkt er det umuligt at forudsige med en tilstrækkelig grad af sikkerhed, hvor stor en andel henholdsvis laks og ørred der vil blive produceret under hver enkelt licens. Sluttelig bør det bemærkes, at selv hvis der udstedes nye licenser, indebærer dette ikke umiddelbart en stigning i produktionen på grund af de relativt lange produktionscykler. Argumentet måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(59)

EF-erhvervsgrenen hævdede, at produktionen i Norge forventes at stige yderligere, når der sandsynligvis udstedes nye produktionslicenser i 2009. Som nævnt i betragtning 54 forventes det ikke, at der vil blive udstedt nye licenser før 2009. I den forbindelse blev det anset, at selv om der skulle blive udstedt nye licenser i 2009, kendes antallet af disse licenser og dermed den ekstra produktionsmængde endnu ikke. Desuden dækker licenserne produktion af både laks og ørred, og på nuværende tidspunkt er det umuligt at forudsige med en tilstrækkelig grad af sikkerhed, hvor stor en andel henholdsvis laks og ørred der vil blive produceret under hver enkelt licens. Sluttelig bør det bemærkes, at selv hvis der udstedes nye licenser, indebærer dette ikke umiddelbart en stigning i produktionen på grund af de relativt lange produktionscykler. Argumentet måtte derfor afvises.

| (60) | Den norske fiskeri- og havbrugsindustris landsforening anfægtede, at produktionsmængden for ørred skulle være steget og ville stige yderligere i fremtiden, og hævdede, at den samlede biomasse og antallet af fisk i april 2008 var betydeligt mindre end i april 2007. Disse påstande kunne dog ikke efterprøves og måtte afvises. |
| --- | --- |

(60)

Den norske fiskeri- og havbrugsindustris landsforening anfægtede, at produktionsmængden for ørred skulle være steget og ville stige yderligere i fremtiden, og hævdede, at den samlede biomasse og antallet af fisk i april 2008 var betydeligt mindre end i april 2007. Disse påstande kunne dog ikke efterprøves og måtte afvises.

| (61) | På grundlag af ovenstående konkluderes det, at produktionsmængden af SR i Norge sandsynligvis vil stige i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(61)

På grundlag af ovenstående konkluderes det, at produktionsmængden af SR i Norge sandsynligvis vil stige i den nærmeste fremtid.

4.   Udvikling i forbruget i Fællesskabet

| (62) | Det skal bemærkes, at denne undersøgelse var begrænset til dumpingaspektet, hvorfor der ikke forelå nøjagtige oplysninger om EF-erhvervsgrenens produktion og salg af SR på markedet i Fællesskabet i UP. |
| --- | --- |

(62)

Det skal bemærkes, at denne undersøgelse var begrænset til dumpingaspektet, hvorfor der ikke forelå nøjagtige oplysninger om EF-erhvervsgrenens produktion og salg af SR på markedet i Fællesskabet i UP.

| (63) | En række kilder bekræftede dog, at den globale efterspørgsel efter fiskerivarer, herunder SR, forventes at stige med 5 % om året i fremtiden. Denne stigende tendens vil sandsynligvis også kunne ses i Fællesskabet, selv om efterspørgslen i Fællesskabet ikke forventes at absorbere hele den ekstra mængde SR, der produceres i Norge. |
| --- | --- |

(63)

En række kilder bekræftede dog, at den globale efterspørgsel efter fiskerivarer, herunder SR, forventes at stige med 5 % om året i fremtiden. Denne stigende tendens vil sandsynligvis også kunne ses i Fællesskabet, selv om efterspørgslen i Fællesskabet ikke forventes at absorbere hele den ekstra mængde SR, der produceres i Norge.

| (64) | Efter fremlæggelsen anfægtede den finske sammenslutning af fiskefarmere (i det følgende benævnt »FFFA«) ovennævnte konklusion og hævdede, at der ikke vil blive yderligere efterspørgsel efter norske SR i Fællesskabet, selv om efterspørgslen efter fisk på verdensplan forventes at stige. FFFA hævdede desuden, at en eventuel yderligere efterspørgsel vil være rettet mod nye og eksotiske fiskearter frem for ørred. Det bør bemærkes, at en række kilder som nævnt i betragtning 63 henviste til en stigning i forbruget af SR, som også blev bekræftet af andre berørte parter, der repræsenterer farmere i en række forskellige medlemsstater samt Norge. Da FFFA ikke forelagde oplysninger eller beviser, som kunne underbygge påstandene, måtte de afvises. |
| --- | --- |

(64)

Efter fremlæggelsen anfægtede den finske sammenslutning af fiskefarmere (i det følgende benævnt »FFFA«) ovennævnte konklusion og hævdede, at der ikke vil blive yderligere efterspørgsel efter norske SR i Fællesskabet, selv om efterspørgslen efter fisk på verdensplan forventes at stige. FFFA hævdede desuden, at en eventuel yderligere efterspørgsel vil være rettet mod nye og eksotiske fiskearter frem for ørred. Det bør bemærkes, at en række kilder som nævnt i betragtning 63 henviste til en stigning i forbruget af SR, som også blev bekræftet af andre berørte parter, der repræsenterer farmere i en række forskellige medlemsstater samt Norge. Da FFFA ikke forelagde oplysninger eller beviser, som kunne underbygge påstandene, måtte de afvises.

5.   Udviklingen i eksportpriserne og -mængderne ved salg til markeder i tredjelande

| (65) | Undersøgelsen viste, at Norges vigtigste eksportmarkeder er Rusland og i mindre grad Japan, som aftog i alt ca. 57 % af den norske eksport af SR, mens kun 13 % af den norske eksport gik til markedet i Fællesskabet i 2007. Ca. 14 % af den norske eksport af SR gik til Ukraine og Taiwan samme år. |
| --- | --- |

(65)

Undersøgelsen viste, at Norges vigtigste eksportmarkeder er Rusland og i mindre grad Japan, som aftog i alt ca. 57 % af den norske eksport af SR, mens kun 13 % af den norske eksport gik til markedet i Fællesskabet i 2007. Ca. 14 % af den norske eksport af SR gik til Ukraine og Taiwan samme år.

| (66) | Den norske eksport konkurrerer med chilensk eksport på verdensmarkedet; Chile er den største aktør i verden, og landets produktion og eksportmængder overstiger Norges. |
| --- | --- |

(66)

Den norske eksport konkurrerer med chilensk eksport på verdensmarkedet; Chile er den største aktør i verden, og landets produktion og eksportmængder overstiger Norges.

| (67) | Efter en stigning i efterspørgslen er Norges eksport til Rusland, men også til Ukraine, steget betragteligt de seneste år; dvs. fra 8 600 tons i 2002 til 31 500 tons i alt i 2007. Denne tendens bekræftes af nyere statistikker, som viser, at yderligere betydelige mængder SR fra Chile og Norge eksporteres til Rusland. |
| --- | --- |

(67)

Efter en stigning i efterspørgslen er Norges eksport til Rusland, men også til Ukraine, steget betragteligt de seneste år; dvs. fra 8 600 tons i 2002 til 31 500 tons i alt i 2007. Denne tendens bekræftes af nyere statistikker, som viser, at yderligere betydelige mængder SR fra Chile og Norge eksporteres til Rusland.

| (68) | Som anført i betragtning 65 viste undersøgelsen, at Rusland er blevet det vigtigste eksportmarked for norske producenter. Bortset fra den betydelige stigning i eksportmængden til Rusland kunne der i 2007 også konstateres et skifte fra salg af frosne ørreder til salg af friske ørreder. Dette skifte viser de norske producenters vilje til at imødekomme efterspørgslen blandt de russiske kunder, som foretrækker friske varer, hvilket tyder på, at de norske eksporterende producenter er meget interesserede i det stærkt voksende russiske marked. |
| --- | --- |

(68)

Som anført i betragtning 65 viste undersøgelsen, at Rusland er blevet det vigtigste eksportmarked for norske producenter. Bortset fra den betydelige stigning i eksportmængden til Rusland kunne der i 2007 også konstateres et skifte fra salg af frosne ørreder til salg af friske ørreder. Dette skifte viser de norske producenters vilje til at imødekomme efterspørgslen blandt de russiske kunder, som foretrækker friske varer, hvilket tyder på, at de norske eksporterende producenter er meget interesserede i det stærkt voksende russiske marked.

| (69) | Den norske eksport til Japan viste et fald mellem 2006 og 2007; salget faldt fra 10 877 tons til 6 661 tons svarende til et fald på 39 %. Ligesom på det russiske marked konkurrerer den norske import med chilensk import på det japanske marked. Chile var i stand til at øge sin eksport til Japan væsentligt. For at kunne drage mere præcise konklusioner bør en længere periode dog tages i betragtning. Der kunne dog ikke drages sådanne konklusioner på grundlag af de oplysninger, som Kommissionens tjenestegrene havde til rådighed. |
| --- | --- |

(69)

Den norske eksport til Japan viste et fald mellem 2006 og 2007; salget faldt fra 10 877 tons til 6 661 tons svarende til et fald på 39 %. Ligesom på det russiske marked konkurrerer den norske import med chilensk import på det japanske marked. Chile var i stand til at øge sin eksport til Japan væsentligt. For at kunne drage mere præcise konklusioner bør en længere periode dog tages i betragtning. Der kunne dog ikke drages sådanne konklusioner på grundlag af de oplysninger, som Kommissionens tjenestegrene havde til rådighed.

| (70) | Det blev konstateret, at de norske eksportpriser var højere ved salg til markeder i tredjelande end ved salg til Fællesskabet (i gennemsnit 8,6 %) i UP. Statistikker vedrørende perioden efter UP viser dog en tendens til faldende priser også på Norges traditionelle eksportmarkeder. De gennemsnitlige priser ved eksport fra Norge til Rusland har mellem 2006 og 2007 svinget mellem 34,70 og 24,22 NOK pr. kg, hvilket i stort omfang kan forklares med skiftet fra frosne ørreder til friske ørreder, som er billigere, men også med den internationale konkurrence. På samme måde er priserne ved eksport til Japan faldet fra i gennemsnit 33,26 NOK pr. kg i 2006 til 29,79 NOK pr. kg. På trods af dette fald var priserne ved eksport til EF i 2007 stadig i gennemsnit 4 % lavere end priserne ved eksport til Japan og Rusland. Denne tendens bekræftes også for begyndelsen af 2008. |
| --- | --- |

(70)

Det blev konstateret, at de norske eksportpriser var højere ved salg til markeder i tredjelande end ved salg til Fællesskabet (i gennemsnit 8,6 %) i UP. Statistikker vedrørende perioden efter UP viser dog en tendens til faldende priser også på Norges traditionelle eksportmarkeder. De gennemsnitlige priser ved eksport fra Norge til Rusland har mellem 2006 og 2007 svinget mellem 34,70 og 24,22 NOK pr. kg, hvilket i stort omfang kan forklares med skiftet fra frosne ørreder til friske ørreder, som er billigere, men også med den internationale konkurrence. På samme måde er priserne ved eksport til Japan faldet fra i gennemsnit 33,26 NOK pr. kg i 2006 til 29,79 NOK pr. kg. På trods af dette fald var priserne ved eksport til EF i 2007 stadig i gennemsnit 4 % lavere end priserne ved eksport til Japan og Rusland. Denne tendens bekræftes også for begyndelsen af 2008.

| (71) | I en situation med stigende efterspørgsel på verdensplan er det på grund af tiltrækningskraften (højere priser) ved det vigtigste ekspanderende marked (Rusland) og den støt stigende efterspørgsel på andre markeder som f.eks. Ukraine og lande i Fjernøsten, hvor eksporten af SR med oprindelse i Norge har været stigende de senere år, sandsynligt, at størstedelen af supplerende mængder SR vil blive dirigeret til og absorberet af disse markeder. |
| --- | --- |

(71)

I en situation med stigende efterspørgsel på verdensplan er det på grund af tiltrækningskraften (højere priser) ved det vigtigste ekspanderende marked (Rusland) og den støt stigende efterspørgsel på andre markeder som f.eks. Ukraine og lande i Fjernøsten, hvor eksporten af SR med oprindelse i Norge har været stigende de senere år, sandsynligt, at størstedelen af supplerende mængder SR vil blive dirigeret til og absorberet af disse markeder.

| (72) | Efter fremlæggelsen hævdede EF-erhvervsgrenen, at der findes store lagre af frosne SR i Norge, som bør tages i betragtning ved analysen af den sandsynlige udvikling i eksportmængderne til Fællesskabet. EF-erhvervsgrenen forelagde dog ikke beviser for, at der findes sådanne store lagre. Rigtigheden af denne påstand blev derfor anset for at være højst usikker. Det skal også bemærkes, at der blev gennemført kontrolbesøg hos de største eksporterende producenter af SR i Norge, og at der ikke blev fundet sådanne lagre. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(72)

Efter fremlæggelsen hævdede EF-erhvervsgrenen, at der findes store lagre af frosne SR i Norge, som bør tages i betragtning ved analysen af den sandsynlige udvikling i eksportmængderne til Fællesskabet. EF-erhvervsgrenen forelagde dog ikke beviser for, at der findes sådanne store lagre. Rigtigheden af denne påstand blev derfor anset for at være højst usikker. Det skal også bemærkes, at der blev gennemført kontrolbesøg hos de største eksporterende producenter af SR i Norge, og at der ikke blev fundet sådanne lagre. Denne påstand blev derfor afvist.

| (73) | EF-erhvervsgrenen hævdede desuden, at der er en stigende produktion af SR i Rusland, og at det er sandsynligt, at de russiske myndigheder vil indføre yderligere told på norske SR for at beskytte den russiske SR-produktion. Andre SR-producenter hævdede, at de norske SR-producenter var afhængige af det russiske marked, og at betragtelige mængder SR vil blive dirigeret til Fællesskabet, hvis adgangen til markedet i Rusland skulle blive begrænset på grund af dette markeds uforudsigelighed. |
| --- | --- |

(73)

EF-erhvervsgrenen hævdede desuden, at der er en stigende produktion af SR i Rusland, og at det er sandsynligt, at de russiske myndigheder vil indføre yderligere told på norske SR for at beskytte den russiske SR-produktion. Andre SR-producenter hævdede, at de norske SR-producenter var afhængige af det russiske marked, og at betragtelige mængder SR vil blive dirigeret til Fællesskabet, hvis adgangen til markedet i Rusland skulle blive begrænset på grund af dette markeds uforudsigelighed.

| (74) | Disse påstande blev heller ikke underbygget ved hjælp af beviser og blev betragtet som ren spekulation. Der var således ikke grund til at antage, at det russiske marked, som vokser på nuværende tidspunkt, vil begrænse adgangen for norsk eksport. Det skal også bemærkes, at andre markeder i tredjelande som f.eks. Ukraine og lande i Fjernøsten også vokser som omhandlet i betragtning 65, og at eksporten fra Norge til disse lande rent faktisk er steget. Påstanden om, at Norge udelukkende er afhængig af eksport til Rusland, måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(74)

Disse påstande blev heller ikke underbygget ved hjælp af beviser og blev betragtet som ren spekulation. Der var således ikke grund til at antage, at det russiske marked, som vokser på nuværende tidspunkt, vil begrænse adgangen for norsk eksport. Det skal også bemærkes, at andre markeder i tredjelande som f.eks. Ukraine og lande i Fjernøsten også vokser som omhandlet i betragtning 65, og at eksporten fra Norge til disse lande rent faktisk er steget. Påstanden om, at Norge udelukkende er afhængig af eksport til Rusland, måtte derfor afvises.

6.   Udviklingen i eksportpriserne og -mængderne ved salg til Fællesskabet

| (75) | De foreliggende prisoplysninger om eksportsalg til Fællesskabet har vist, at mellem 2006 og 2007 faldt den gennemsnitlige eksportpris fra 4,02 EUR pr. kg i 2006 til 2,87 EUR pr. kg i 2007. Statistikkerne viser dog, at denne tendens stoppede mellem sidste kvartal i 2007 og begyndelsen af 2008, og at priserne har stabiliseret sig. |
| --- | --- |

(75)

De foreliggende prisoplysninger om eksportsalg til Fællesskabet har vist, at mellem 2006 og 2007 faldt den gennemsnitlige eksportpris fra 4,02 EUR pr. kg i 2006 til 2,87 EUR pr. kg i 2007. Statistikkerne viser dog, at denne tendens stoppede mellem sidste kvartal i 2007 og begyndelsen af 2008, og at priserne har stabiliseret sig.

| (76) | Som ovennævnte analyse viser, jf. betragtning 71, er det i en situation med voksende markeder usandsynligt, at den øgede produktionsmængde af SR i Norge i fuldt omfang vil blive dirigeret til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Efterspørgslen stiger rent faktisk på verdensplan, og den norske eksport er allerede veletableret på en række markeder i tredjelande og forventes at stige yderligere. På trods af konkurrencen fra chilensk eksport, og selv om Norge relativt set har mistet markedsandele til Chile på visse markeder, er Norges eksport til de fleste af disse lande steget i absolutte tal, og den forventes at stige yderligere på baggrund af situationen på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(76)

Som ovennævnte analyse viser, jf. betragtning 71, er det i en situation med voksende markeder usandsynligt, at den øgede produktionsmængde af SR i Norge i fuldt omfang vil blive dirigeret til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Efterspørgslen stiger rent faktisk på verdensplan, og den norske eksport er allerede veletableret på en række markeder i tredjelande og forventes at stige yderligere. På trods af konkurrencen fra chilensk eksport, og selv om Norge relativt set har mistet markedsandele til Chile på visse markeder, er Norges eksport til de fleste af disse lande steget i absolutte tal, og den forventes at stige yderligere på baggrund af situationen på verdensmarkedet.

| (77) | Hvad angår markedet i Fællesskabet er det som omhandlet i betragtning 63 sandsynligt, at forbruget af SR stiger, og markedet i Fællesskabet vil således være i stand til at absorbere øgede importmængder uden nødvendigvis at opleve et betydeligt pristryk. Det skal også bemærkes, at konkurrencen mellem norsk og chilensk import ikke kun er stærk på markeder i andre tredjelande, men også på markedet i Fællesskabet. Der er derfor ingen klare tegn på, at importmængderne fra Norge til Fællesskabet rent faktisk vil stige betragteligt, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(77)

Hvad angår markedet i Fællesskabet er det som omhandlet i betragtning 63 sandsynligt, at forbruget af SR stiger, og markedet i Fællesskabet vil således være i stand til at absorbere øgede importmængder uden nødvendigvis at opleve et betydeligt pristryk. Det skal også bemærkes, at konkurrencen mellem norsk og chilensk import ikke kun er stærk på markeder i andre tredjelande, men også på markedet i Fællesskabet. Der er derfor ingen klare tegn på, at importmængderne fra Norge til Fællesskabet rent faktisk vil stige betragteligt, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (78) | På baggrund af den forventede stigning i forbruget og den ovenfor beskrevne situation på verdensmarkedet kan det ikke konkluderes, at der er risiko for et for stort udbud på markedet i Fællesskabet med deraf følgende betydelige prisfald. |
| --- | --- |

(78)

På baggrund af den forventede stigning i forbruget og den ovenfor beskrevne situation på verdensmarkedet kan det ikke konkluderes, at der er risiko for et for stort udbud på markedet i Fællesskabet med deraf følgende betydelige prisfald.

| (79) | Det blev derfor konkluderet, at situationen i UP, hvad angår eksportpriser og produktionsmængde, er af varig karakter. |
| --- | --- |

(79)

Det blev derfor konkluderet, at situationen i UP, hvad angår eksportpriser og produktionsmængde, er af varig karakter.

| (80) | Efter fremlæggelsen hævdede EF-erhvervsgrenen, at eksportpriserne til Finland var faldet betydeligt under og efter UP, og at prisen ved eksport til Finland var faldet til et niveau under produktionsomkostningerne siden juli 2007. |
| --- | --- |

(80)

Efter fremlæggelsen hævdede EF-erhvervsgrenen, at eksportpriserne til Finland var faldet betydeligt under og efter UP, og at prisen ved eksport til Finland var faldet til et niveau under produktionsomkostningerne siden juli 2007.

| (81) | Det bør først bemærkes, at de norske produktionsomkostninger for SR, som EF-erhvervsgrenen havde anslået, var overdrevne og ikke svarede til de undersøgte virksomheders faktiske efterprøvede opdræts og produktionsomkostninger. Hvad angår niveauet for eksportpriserne, og selv om Finland aftager en betydelig del af Norges samlede eksport til Fællesskabet, skal det bemærkes, at betydelige mængder også eksporteres til Sverige og Danmark, hvor der opnås en højere gennemsnitlig eksportpris. Da en vurdering skal dække hele Fællesskabet, skal de gennemsnitlige priser ved eksport til alle lande i Fællesskabet tages i betragtning. På dette grundlag bekræftes derfor den i betragtning 75 omhandlede konklusion om, at eksportpriserne til Fællesskabet som helhed har stabiliseret sig i begyndelsen af 2008. |
| --- | --- |

(81)

Det bør først bemærkes, at de norske produktionsomkostninger for SR, som EF-erhvervsgrenen havde anslået, var overdrevne og ikke svarede til de undersøgte virksomheders faktiske efterprøvede opdræts og produktionsomkostninger. Hvad angår niveauet for eksportpriserne, og selv om Finland aftager en betydelig del af Norges samlede eksport til Fællesskabet, skal det bemærkes, at betydelige mængder også eksporteres til Sverige og Danmark, hvor der opnås en højere gennemsnitlig eksportpris. Da en vurdering skal dække hele Fællesskabet, skal de gennemsnitlige priser ved eksport til alle lande i Fællesskabet tages i betragtning. På dette grundlag bekræftes derfor den i betragtning 75 omhandlede konklusion om, at eksportpriserne til Fællesskabet som helhed har stabiliseret sig i begyndelsen af 2008.

7.   Konklusion

| (82) | Undersøgelsen har vist, at de konstaterede dumpingmargener var under bagatelgrænsen. |
| --- | --- |

(82)

Undersøgelsen har vist, at de konstaterede dumpingmargener var under bagatelgrænsen.

| (83) | Undersøgelsen har også vist, at produktionskapaciteten for den pågældende vare i Norge sandsynligvis vil stige. Undersøgelsen har dog også afsløret, at selv om noget større mængder kan blive dirigeret til Fællesskabet, er det sandsynligt, at den øgede produktionsmængde for en stor dels vedkommende vil blive absorberet af andre tredjelandsmarkeder på grund af en forventet stigning i forbruget. Forbruget vil efter al sandsynlighed også stige på markedet i Fællesskabet, hvilket vil kunne absorbere den potentielle stigning i importen, og der forventes således ikke et for stort udbud af betydning. |
| --- | --- |

(83)

Undersøgelsen har også vist, at produktionskapaciteten for den pågældende vare i Norge sandsynligvis vil stige. Undersøgelsen har dog også afsløret, at selv om noget større mængder kan blive dirigeret til Fællesskabet, er det sandsynligt, at den øgede produktionsmængde for en stor dels vedkommende vil blive absorberet af andre tredjelandsmarkeder på grund af en forventet stigning i forbruget. Forbruget vil efter al sandsynlighed også stige på markedet i Fællesskabet, hvilket vil kunne absorbere den potentielle stigning i importen, og der forventes således ikke et for stort udbud af betydning.

| (84) | Selv om priserne i Fællesskabet har vist en faldende tendens, bekræftes denne tendens desuden ikke efter UP, hvor priserne har stabiliseret sig. På grundlag af ovenstående dvs. stigende forbrug og en meget begrænset risiko for et for stort udbud — forventes pristrykket i Fællesskabet ikke at stige. |
| --- | --- |

(84)

Selv om priserne i Fællesskabet har vist en faldende tendens, bekræftes denne tendens desuden ikke efter UP, hvor priserne har stabiliseret sig. På grundlag af ovenstående dvs. stigende forbrug og en meget begrænset risiko for et for stort udbud — forventes pristrykket i Fællesskabet ikke at stige.

| (85) | Det konkluderes derfor, at de omstændigheder, der lå til grund for beregningen af dumpingmargenerne i UP, er af varig karakter. |
| --- | --- |

(85)

Det konkluderes derfor, at de omstændigheder, der lå til grund for beregningen af dumpingmargenerne i UP, er af varig karakter.

| (86) | Denne interimsundersøgelse bør derfor afsluttes, og de endelige antidumpingforanstaltninger bør ophæves. |
| --- | --- |

(86)

Denne interimsundersøgelse bør derfor afsluttes, og de endelige antidumpingforanstaltninger bør ophæves.

E.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (87) | De interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at afslutte denne interimsundersøgelse. Alle parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Deres bemærkninger blev taget i betragtning, i det omfang de var relevante og underbygget af dokumentation — |
| --- | --- |

(87)

De interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at afslutte denne interimsundersøgelse. Alle parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Deres bemærkninger blev taget i betragtning, i det omfang de var relevante og underbygget af dokumentation —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Eneste artikel

Den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne på import af store regnbueørreder (Oncorhynchus mykiss), ferske, kølede eller frosne, i form af hele fisk (med hoved og gæller, renset, af vægt pr. stk. over 1,2 kg, eller uden hoved og gæller, renset, af vægt pr. stk. over 1 kg) eller i form af fileter (af vægt pr. stk. over 0,4 kg), med oprindelse i Norge og i øjeblikket tariferet under KN-kode 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 og 0304 29 15, der blev indledt i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 384/96, afsluttes, og de gældende foranstaltninger på import med oprindelse i Norge ophæves.

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. august 2008.

På Rådets vegne

B. KOUCHNER

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 72 af 11.3.2004, s. 23.

2

(3)  EUT C 109 af 15.5.2007, s. 23.

3

---

| 13.8.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 217/10

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 806/2008

af 12. august 2008

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtninger:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 13. august 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. august 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 510/2008 (EUT L 149 af 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1. Senest ændret ved forordning (EØF) nr. 590/2008 (EUT L 163 af 24.6.2008, s. 24).

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 34,0 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 30,9 |
| 0707 00 05 | TR | 89,6 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,2 |
| CL | 63,1 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 93,3 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 146,8 |
| IL | 157,1 |
| MK | 68,7 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 90,3 |
| CL | 91,2 |
| CN | 80,2 |
| NZ | 114,8 |
| US | 97,7 |
| UY | 148,0 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 75,4 |
| CL | 83,0 |
| TR | 159,7 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 30 | TR | 153,0 |
| ZZ | 153,0 |
| 0809 40 05 | BA | 66,2 |
| IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 120,2 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 89,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

34,0

XS

27,8

ZZ

30,9

0707 00 05

TR

89,6

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,2

CL

63,1

UY

60,3

ZA

93,3

ZZ

71,5

0806 10 10

CL

82,1

EG

146,8

IL

157,1

MK

68,7

TR

119,6

ZZ

114,9

0808 10 80

AR

85,0

BR

90,3

CL

91,2

CN

80,2

NZ

114,8

US

97,7

UY

148,0

ZA

85,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

75,4

CL

83,0

TR

159,7

ZA

95,7

ZZ

103,5

0809 30

TR

153,0

ZZ

153,0

0809 40 05

BA

66,2

IL

138,3

MK

59,0

TR

120,2

XS

62,1

ZZ

89,2

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 13.8.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 217/12

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 807/2008

af 12. august 2008

om ændring af forordning (EF) nr. 1913/2006 om gennemførelsesbestemmelser for den agromonetære ordning for euroen i landbrugssektoren for så vidt angår de udløsende begivenheder i vinsektoren

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2799/98 af 15. december 1998 om den agromonetære ordning for euroen (1), særlig artikel 9, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1913/2006 af 20. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser for den agromonetære ordning for euroen i landbrugssektoren og om ændring af visse forordninger (2) fastsætter de bestemmelser for de udløsende begivenheder for vekselkursen, der skal anvendes for visse priser, præmier og støtteforanstaltninger i vinsektoren. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1913/2006 af 20. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser for den agromonetære ordning for euroen i landbrugssektoren og om ændring af visse forordninger (2) fastsætter de bestemmelser for de udløsende begivenheder for vekselkursen, der skal anvendes for visse priser, præmier og støtteforanstaltninger i vinsektoren.

| (2) | Den fælles markedsordning for vin er blevet ændret. Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 (3) har ændret den tidligere ordning for vinsektoren og fastsat nye foranstaltninger og ophæver eller ændrer andre foranstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

Den fælles markedsordning for vin er blevet ændret. Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 (3) har ændret den tidligere ordning for vinsektoren og fastsat nye foranstaltninger og ophæver eller ændrer andre foranstaltninger.

| (3) | Med hensyn til støtte og præmier under den nye ordning for vinsektoren bør den udløsende begivenhed for vekselkursen alt efter tilfældet knyttes til produktionsårets begyndelsesdato, anvendelsen af specifikke kontrakter eller gennemførelsen af visse processer såsom tilsætning til eller forædling af vinprodukter. Den udløsende begivenhed, der skal tages hensyn til, bør derfor specificeres for hver enkelt situation. |
| --- | --- |

(3)

Med hensyn til støtte og præmier under den nye ordning for vinsektoren bør den udløsende begivenhed for vekselkursen alt efter tilfældet knyttes til produktionsårets begyndelsesdato, anvendelsen af specifikke kontrakter eller gennemførelsen af visse processer såsom tilsætning til eller forædling af vinprodukter. Den udløsende begivenhed, der skal tages hensyn til, bør derfor specificeres for hver enkelt situation.

| (4) | Forordning (EF) nr. 1913/2006 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 1913/2006 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | De udløsende begivenheder for vekselkurserne bør fastsættes i nær tilknytning til de forskellige foranstaltninger inden for vinordningen og gælde fra samme dato som den relevante foranstaltning. Artikel 129 i forordning (EF) nr. 479/2008 fastsætter forskellige datoer for disse foranstaltningers anvendelse. Derfor bør nærværende forordning finde anvendelse fra den 1. august 2008 undtagen for den udløsende begivenhed vedrørende rydningspræmien, som skal anvendes fra den 30. juni 2008. |
| --- | --- |

(5)

De udløsende begivenheder for vekselkurserne bør fastsættes i nær tilknytning til de forskellige foranstaltninger inden for vinordningen og gælde fra samme dato som den relevante foranstaltning. Artikel 129 i forordning (EF) nr. 479/2008 fastsætter forskellige datoer for disse foranstaltningers anvendelse. Derfor bør nærværende forordning finde anvendelse fra den 1. august 2008 undtagen for den udløsende begivenhed vedrørende rydningspræmien, som skal anvendes fra den 30. juni 2008.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 1913/2006 affattes således:

»Artikel 4

1.   Den udløsende begivenhed for vekselkursen er den første dag i det produktionsår, i hvilket støtten ydes til:

| a) | omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer, jf. artikel 11 i forordning (EF) nr. 479/2008 |
| --- | --- |

a)

omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer, jf. artikel 11 i forordning (EF) nr. 479/2008

| b) | oprettelse af gensidige fonde, jf. artikel 13 i forordning (EF) nr. 479/2008 |
| --- | --- |

b)

oprettelse af gensidige fonde, jf. artikel 13 i forordning (EF) nr. 479/2008

| c) | høstforsikring, jf. artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2008. |
| --- | --- |

c)

høstforsikring, jf. artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2008.

2.   For støtte til frivillig eller obligatorisk destillation af biprodukter fra vinfremstilling, jf. artikel 16 i forordning (EF) nr. 479/2008, er den udløsende begivenhed for vekselkursen den første dag i det produktionsår, i hvilket biproduktet leveres.

3.   Den udløsende begivenhed for vekselkursen er den første dag i den måned, i hvilken den første leverance af vin finder sted i henhold til en kontrakt for støtte til:

| a) | destillation til konsumalkohol, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 479/2008 |
| --- | --- |

a)

destillation til konsumalkohol, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 479/2008

| b) | krisedestillation, jf. artikel 18 i forordning (EF) nr. 479/2008. |
| --- | --- |

b)

krisedestillation, jf. artikel 18 i forordning (EF) nr. 479/2008.

4.   For støtte til brug af koncentreret druemost, jf. artikel 19 i forordning (EF) nr. 479/2008, er den udløsende begivenhed for vekselkursen den første dag i den måned, i hvilken den første tilsætning foretages af en given producent.

5.   For præmien som modydelse for rydning af vinstokke, jf. artikel 98 i forordning (EF) nr. 479/2008, er den udløsende begivenhed for vekselkursen den 1. juli i det år, der går forud for det produktionsår, i hvilket ansøgningen om betaling antages.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. august 2008.

Artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1913/2006 anvendes dog fra den 30. juni 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. august 2008.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 349 af 24.12.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 365 af 21.12.2006, s. 52. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 507/2008 (EUT L 149 af 7.6.2008, s. 38).

2

(3)  EUT L 148 af 6.6.2008, s. 1.

3

---

| 13.8.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 217/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 808/2008

af 11. august 2008

om forbud mod fiskeri efter glashvarre i EF-farvande af IIa og IV fra fartøjer, der fører tysk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), fastsættes der kvoter for 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), fastsættes der kvoter for 2008.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt.

| (3) | Fiskeri efter den pågældende bestand og opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Fiskeri efter den pågældende bestand og opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2008 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, må anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er efter den dato forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. august 2008.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59. Forordning senest ændret ved forordning (EF) nr. 865/2007 (EUT L 192 af 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1098/2007 (EUT L 248 af 22.9.2007, s. 1).

2

(3)  EUT L 19 af 23.1.2008, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 718/2008 (EUT L 198 af 26.7.2008, s. 8).

3

---

BILAG

| Nr. | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | TYSKLAND |
| Bestand | LEZ/2AC4-C |
| Art | Glashvarre (Lepidorhombus spp.) |
| Område | EF-farvande af IIa og IV |
| Dato | 27.6.2008 |

Nr.

25/T&Q

Medlemsstat

TYSKLAND

Bestand

LEZ/2AC4-C

Art

Glashvarre (Lepidorhombus spp.)

Område

EF-farvande af IIa og IV

Dato

27.6.2008

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 13.8.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 217/16

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 8. august 2008

om ændring af beslutning 2005/294/EF om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget

(meddelt under nummer K(2008) 4252)

(Kun den danske udgave er autentisk)

(2008/664/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Hvis den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra den mængde, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum, og litra a) i bilag III til direktiv 91/676/EØF, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. — som i det foreliggende tilfælde — lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof. |
| --- | --- |

(1)

Hvis den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra den mængde, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum, og litra a) i bilag III til direktiv 91/676/EØF, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. — som i det foreliggende tilfælde — lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.

| (2) | Den 18. november 2002 vedtog Kommissionen beslutning 2002/915/EF (2), hvori den tillod udbringning af husdyrgødning svarende til højst 230 kg nitrogen pr. hektar årligt på særlige kvægbrug inden for rammerne af det danske handlingsprogram for årene 1999-2003. Undtagelsen blev forlænget ved Kommissionens beslutning 2005/294/EF (3) i forbindelse med det danske handlingsprogram for årene 2004-2007. |
| --- | --- |

(2)

Den 18. november 2002 vedtog Kommissionen beslutning 2002/915/EF (2), hvori den tillod udbringning af husdyrgødning svarende til højst 230 kg nitrogen pr. hektar årligt på særlige kvægbrug inden for rammerne af det danske handlingsprogram for årene 1999-2003. Undtagelsen blev forlænget ved Kommissionens beslutning 2005/294/EF (3) i forbindelse med det danske handlingsprogram for årene 2004-2007.

| (3) | Danmark anmodede den 17. april 2008 om endnu en forlængelse af undtagelsen. Anmodningen var ledsaget af en udførlig teknisk begrundelse. |
| --- | --- |

(3)

Danmark anmodede den 17. april 2008 om endnu en forlængelse af undtagelsen. Anmodningen var ledsaget af en udførlig teknisk begrundelse.

| (4) | Den danske lovgivning til omsætning af direktiv 91/676/EØF anses for at være i overensstemmelse med direktivet, og bestemmelserne heri gælder ligeledes undtagelsen. |
| --- | --- |

(4)

Den danske lovgivning til omsætning af direktiv 91/676/EØF anses for at være i overensstemmelse med direktivet, og bestemmelserne heri gælder ligeledes undtagelsen.

| (5) | I december 2003 afsluttede Danmark vurderingen af landets anden vandmiljøplan, hvoraf det fremgik, at man havde nået reduktionsmålet for kvælstofudvaskning på 48 % i perioden 1985-2003. |
| --- | --- |

(5)

I december 2003 afsluttede Danmark vurderingen af landets anden vandmiljøplan, hvoraf det fremgik, at man havde nået reduktionsmålet for kvælstofudvaskning på 48 % i perioden 1985-2003.

| (6) | Det danske Folketings aftale om den tredje vandmiljøplan for 2005-2015 opstiller som mål en yderligere reduktion af kvælstofudvaskningen med 13 % og en reduktion af fosforoverskuddet med 50 % i perioden 2005-2015. I 2007 indgik der i regeringsgrundlaget, at der i 2009 skal udarbejdes en fjerde vandmiljøplan, som skal tage højde for erfaringerne fra den tredje vandmiljøplan og danne grundlag for justeringer af den nationale lovgivning, som kan sikre, at målene for 2015 bliver nået. |
| --- | --- |

(6)

Det danske Folketings aftale om den tredje vandmiljøplan for 2005-2015 opstiller som mål en yderligere reduktion af kvælstofudvaskningen med 13 % og en reduktion af fosforoverskuddet med 50 % i perioden 2005-2015. I 2007 indgik der i regeringsgrundlaget, at der i 2009 skal udarbejdes en fjerde vandmiljøplan, som skal tage højde for erfaringerne fra den tredje vandmiljøplan og danne grundlag for justeringer af den nationale lovgivning, som kan sikre, at målene for 2015 bliver nået.

| (7) | Danmark har i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 91/676/EØF iværksat et handlingsprogram for perioden 2008-2011. Foranstaltningerne i handlingsprogrammet udgør en integrerende del af den tredje vandmiljøplan. |
| --- | --- |

(7)

Danmark har i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 91/676/EØF iværksat et handlingsprogram for perioden 2008-2011. Foranstaltningerne i handlingsprogrammet udgør en integrerende del af den tredje vandmiljøplan.

| (8) | Resultaterne af overvågning og kontrol viser, at undtagelsen i perioden 2005-2006 omfattede 1 779 kvægbrug, 220 839 dyreenheder og 115 336 hektar, svarende til henholdsvis 3,4 %, 10,3 % og 4,2 % af det samlede antal heraf i Danmark. |
| --- | --- |

(8)

Resultaterne af overvågning og kontrol viser, at undtagelsen i perioden 2005-2006 omfattede 1 779 kvægbrug, 220 839 dyreenheder og 115 336 hektar, svarende til henholdsvis 3,4 %, 10,3 % og 4,2 % af det samlede antal heraf i Danmark.

| (9) | Beregninger af kvælstofudvaskning baseret på undersøgelser og næringsstofanalyse i landbrugsarealer viser, at kvælstofudvaskningen i perioden 1990-2006 blev reduceret med 40 % på lerede jorder og med 49 % på sandede jorder. Siden 2002-2003 har udvaskningsraten været næsten konstant. |
| --- | --- |

(9)

Beregninger af kvælstofudvaskning baseret på undersøgelser og næringsstofanalyse i landbrugsarealer viser, at kvælstofudvaskningen i perioden 1990-2006 blev reduceret med 40 % på lerede jorder og med 49 % på sandede jorder. Siden 2002-2003 har udvaskningsraten været næsten konstant.

| (10) | Tendensanalyser af den målte nitratkoncentration i vand, der forlader rodzonen, viser en nedgang på 29 % og 45 % for henholdsvis ler- og sandjorder i perioden 1990-2006. I 2006 lå den gennemsnitlige nitratkoncentration i det øvre grundvand i referenceområderne på under 50 mg/l i både sand- og lerjorder. Nitratkoncentrationen i vandløb i landbrugsarealer faldt med 31 % i perioden 1990-2006, idet den gennemsnitlige nitratkoncentration var under 20 mg/l for sandjorders vedkommende og ca. 30 mg/l for lerjorder. |
| --- | --- |

(10)

Tendensanalyser af den målte nitratkoncentration i vand, der forlader rodzonen, viser en nedgang på 29 % og 45 % for henholdsvis ler- og sandjorder i perioden 1990-2006. I 2006 lå den gennemsnitlige nitratkoncentration i det øvre grundvand i referenceområderne på under 50 mg/l i både sand- og lerjorder. Nitratkoncentrationen i vandløb i landbrugsarealer faldt med 31 % i perioden 1990-2006, idet den gennemsnitlige nitratkoncentration var under 20 mg/l for sandjorders vedkommende og ca. 30 mg/l for lerjorder.

| (11) | Efter at Kommissionen har gennemgået Danmarks anmodning, er den i lyset af erfaringerne med undtagelsen i beslutning 2002/915/EF og 2005/294/EF af den opfattelse, at den mængde husdyrgødning, Danmark påtænker at anvende, nemlig 230 kg nitrogen pr. hektar om året, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at de samme strenge betingelser som i beslutning 2005/294/EF opfyldes. |
| --- | --- |

(11)

Efter at Kommissionen har gennemgået Danmarks anmodning, er den i lyset af erfaringerne med undtagelsen i beslutning 2002/915/EF og 2005/294/EF af den opfattelse, at den mængde husdyrgødning, Danmark påtænker at anvende, nemlig 230 kg nitrogen pr. hektar om året, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at de samme strenge betingelser som i beslutning 2005/294/EF opfyldes.

| (12) | Beslutning 2005/294/EF udløb den 31. juli 2008. For at sikre, at de pågældende kvægbrugere fortsat kan benytte undtagelsen, bør gyldighedsperioden for beslutning 2005/294/EF forlænges. Rapporteringskravene i beslutning 2005/294/EF bør også tilpasses. |
| --- | --- |

(12)

Beslutning 2005/294/EF udløb den 31. juli 2008. For at sikre, at de pågældende kvægbrugere fortsat kan benytte undtagelsen, bør gyldighedsperioden for beslutning 2005/294/EF forlænges. Rapporteringskravene i beslutning 2005/294/EF bør også tilpasses.

| (13) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I beslutning 2005/294/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 8, stk. 1, affattes således:
  »1.   Resultaterne af overvågningen sendes hvert år til Kommissionen med en sammenfattende rapport om vurderingspraksis (kontrol på kvægbedriftsniveau) og udviklingen i vandkvaliteten (baseret på overvågning af udvaskning fra rodzonen og overflade/grundvandskvalitet og modelbaserede beregninger).« |
| --- | --- |

1)

Artikel 8, stk. 1, affattes således:

»1.   Resultaterne af overvågningen sendes hvert år til Kommissionen med en sammenfattende rapport om vurderingspraksis (kontrol på kvægbedriftsniveau) og udviklingen i vandkvaliteten (baseret på overvågning af udvaskning fra rodzonen og overflade/grundvandskvalitet og modelbaserede beregninger).«

| 2) | I artikel 9 ændres datoen »31. juli 2008« til »31. juli 2012«. |
| --- | --- |

2)

I artikel 9 ændres datoen »31. juli 2008« til »31. juli 2012«.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. august 2008.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 319 af 23.11.2002, s. 24.

2

(3)  EUT L 94 af 13.4.2005, s. 34.

3

---

III Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

| 13.8.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 217/18

---

RÅDETS AFGØRELSE 2008/665/FUSP

af 9. juni 2008

om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om Republikken Albaniens deltagelse i Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 24,

under henvisning til henstilling fra formandskabet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 15. oktober 2007 vedtog Rådet fælles aktion 2007/677/FUSP om Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (1) (operation EUFOR Tchad/RCA). |
| --- | --- |

(1)

Den 15. oktober 2007 vedtog Rådet fælles aktion 2007/677/FUSP om Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (1) (operation EUFOR Tchad/RCA).

| (2) | I artikel 10, stk. 3, i den fælles aktion bestemmes det, at detaljerede ordninger vedrørende tredjelandes deltagelse fastlægges i en aftale i overensstemmelse med traktatens artikel 24. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 10, stk. 3, i den fælles aktion bestemmes det, at detaljerede ordninger vedrørende tredjelandes deltagelse fastlægges i en aftale i overensstemmelse med traktatens artikel 24.

| (3) | I forlængelse af Rådets bemyndigelse af 13. september 2004 har formandskabet, bistået af generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, forhandlet en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om Republikken Albaniens deltagelse i operation EUFOR Tchad/RCA, i det følgende benævnt »aftalen«. |
| --- | --- |

(3)

I forlængelse af Rådets bemyndigelse af 13. september 2004 har formandskabet, bistået af generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, forhandlet en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om Republikken Albaniens deltagelse i operation EUFOR Tchad/RCA, i det følgende benævnt »aftalen«.

| (4) | Aftalen bør godkendes på Den Europæiske Unions vegne — |
| --- | --- |

(4)

Aftalen bør godkendes på Den Europæiske Unions vegne —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om Republikken Albaniens deltagelse i Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA) godkendes hermed på Den Europæiske Unions vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den person eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Den Europæiske Union.

Artikel 3

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 9. juni 2008.

På Rådets vegne

M. COTMAN

Formand

---

(1)  EUT L 279 af 23.10.2007, s. 21.

1

---

OVERSÆTTELSE

AFTALE

mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om Republikken Albaniens deltagelse i Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA)

DEN EUROPÆISKE UNION (EU),

på den ene side, og

REPUBLIKKEN ALBANIEN,

på den anden side,

i det følgende benævnt »parterne«,

ER UNDER HENVISNING TIL

Rådet for Den Europæiske Unions vedtagelse af fælles aktion 2007/677/FUSP af 15. oktober 2007 om Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA)

opfordringen til Republikken Albanien om at deltage i den EU-ledede operation

den vellykkede gennemførelse af styrkeopbygningsprocessen og henstillingen fra EU’s øverstbefalende for operationen og EU’s Militærkomité om at godkende Republikken Albaniens styrkers deltagelse i den EU-ledede operation

afgørelse TCHAD/1/2008 truffet af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité den 13. februar 2008 om accept af bidrag fra tredjelande til Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (1),

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse Tchad/2/2008 af 18. marts 2008 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (2),

BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Deltagelse i operationen

1.   Republikken Albanien tilslutter sig fælles aktion 2007/677/FUSP af 15.oktober 2007 om Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA) og enhver fælles aktion eller afgørelse, hvorved Rådet for Den Europæiske Union beslutter at udvide EU’s militære krisestyringsoperation, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale og eventuelle nødvendige gennemførelsesarrangementer.

2.   Republikken Albaniens bidrag til EU’s militære krisestyringsoperation berører ikke Den Europæiske Unions selvstændige beslutningstagning.

3.   Republikken Albanien sikrer, at dens styrker og personel, der deltager i EU’s militære krisestyringsoperation, varetager deres opgaver i overensstemmelse med

| — | fælles aktion 2007/677/FUSP og eventuelle efterfølgende ændringer |
| --- | --- |

—

fælles aktion 2007/677/FUSP og eventuelle efterfølgende ændringer

| — | operationsplanen |
| --- | --- |

—

operationsplanen

| — | gennemførelsesbestemmelserne. |
| --- | --- |

—

gennemførelsesbestemmelserne.

4.   Styrker og personel, der udsendes til operationen af Republikken Albanien, udfører deres opgaver og handler udelukkende i EU’s militære krisestyringsoperations interesse.

5.   Republikken Albanien underretter i god tid EU’s øverstbefalende for operationen om eventuelle ændringer af dens deltagelse i operationen.

Artikel 2

Status for styrkerne

1.   Status for de styrker og det personel, som Republikken Albanien har bidraget med til EU’s militære krisestyringsoperation, fastlægges i henhold til de bestemmelser om styrkernes status, der måtte være aftalt mellem Den Europæiske Union og de pågældende stater.

2.   Status for de styrker og det personel, der er udstationeret ved hovedkvarterer eller kommandoenheder uden for Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik, fastlægges i henhold til arrangementer mellem de pågældende hovedkvarterer og kommandoenheder og Republikken Albanien.

3.   Med forbehold af de i stk. 1 omhandlede bestemmelser om styrkernes status har Republikken Albanien jurisdiktion over egne styrker og eget personel, der deltager i EU’s militære krisestyringsoperation.

4.   Republikken Albanien har ansvaret for at behandle klager fra eller vedrørende et medlem af dens styrker og personel i forbindelse med deltagelse i EU’s militære krisestyringsoperation. Republikken Albanien har ansvaret for eventuelt at retsforfølge et medlem af sine styrker eller sit personel eller at pålægge vedkommende en disciplinær sanktion efter sine egne love og forskrifter.

5.   Republikken Albanien forpligter sig til ved undertegnelsen af denne aftale at fremsætte en erklæring om frafald af krav mod enhver stat, der deltager i EU’s militære krisestyringsoperation.

6.   Den Europæiske Union forpligter sig til at sikre, at medlemsstaterne ved undertegnelsen af denne aftale fremsætter en erklæring om frafald af krav i forbindelse med Republikken Albaniens deltagelse i EU’s militære krisestyringsoperation.

Artikel 3

Klassificerede oplysninger

1.   Republikken Albanien træffer passende foranstaltninger til at sikre, at klassificerede EU-oplysninger beskyttes i overensstemmelse med Rådet for Den Europæiske Unions sikkerhedsforskrifter, jf. bilaget til Rådets afgørelse 2001/264/EF (3), og supplerende retningslinjer fra de kompetente myndigheder, herunder retningslinjer fra EU’s øverstbefalende for operationen.

2.   Hvis Den Europæiske Union og Republikken Albanien har indgået en aftale om sikkerhedsprocedurer for udveksling af klassificerede oplysninger, finder bestemmelserne i en sådan aftale anvendelse i forbindelse med EU’s militære krisestyringsoperation.

Artikel 4

Kommandostruktur

1.   Alle styrker og alt personel, der deltager i EU’s militære krisestyringsoperation, forbliver fuldt ud underlagt vedkommende nationale myndigheders kommando.

2.   De nationale myndigheder overdrager den operative og taktiske kommando over og/eller kontrol med deres styrker og personel til EU’s øverstbefalende for operationen. EU’s øverstbefalende for operationen kan uddelegere sin myndighed.

3.   Republikken Albanien har samme rettigheder og pligter i forbindelse med den daglige styring af operationen som de deltagende EU-medlemsstater.

4.   EU’s øverstbefalende for operationen kan til enhver tid efter høring af Republikken Albanien kræve, at Republikken Albaniens bidrag trækkes tilbage.

5.   Republikken Albanien udpeger en højtstående militær repræsentant (i det følgende benævnt »SMR«) til at repræsentere sit nationale kontingent i EU’s militære krisestyringsoperation. SMR rådfører sig med EU’s øverstbefalende for styrken om alle forhold i forbindelse med operationen og er ansvarlig for den daglige disciplin i kontingentet.

Artikel 5

Finansielle aspekter

1.   Republikken Albanien afholder alle udgifter i forbindelse med sin deltagelse i operationen, medmindre udgifterne afholdes i fællesskab, som fastlagt i de retsakter, der er omhandlet i denne aftales artikel 1, stk. 1, og i Rådets afgørelse 2007/384/FUSP af 14. maj 2007 om oprettelse af en mekanisme til administration af finansieringen af fælles udgifter til EU-operationer, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet (Athena) (4).

2.   Republikken Albanien udbetaler erstatning på de betingelser, der er fastsat i de i artikel 2, stk. 1, omhandlede eventuelle bestemmelser om styrkernes status, såfremt den kendes ansvarlig for at have forvoldt fysiske eller juridiske personer fra den eller de stater, hvor operationen gennemføres, død, personskade, tab eller tingsskade.

Artikel 6

Arrangementer til gennemførelse af aftalen

De tekniske og administrative arrangementer, der er nødvendige for at gennemføre denne aftale, indgås mellem generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik på den ene side og de relevante myndigheder i Republikken Albanien på den anden side.

Artikel 7

Misligholdelse

Hvis en af parterne ikke overholder de forpligtelser, der er fastsat i de foregående artikler, har den anden part ret til at opsige denne aftale med en måneds varsel.

Artikel 8

Bilæggelse af tvister

Tvister om fortolkningen eller anvendelsen af denne aftale bilægges mellem parterne med diplomatiske midler.

Artikel 9

Ikrafttræden

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i den første måned, efter at parterne har underrettet hinanden om, at de har afsluttet de nødvendige interne procedurer.

2.   Denne aftale anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen.

3.   Denne aftale forbliver i kraft, så længe Republikken Albanien bidrager til operationen.

Udfærdiget i Paris, den 13. juli 2008 på engelsk i fire eksemplarer.

For Den Europæiske Union

For Republikken Albanien

---

(1)  EUT L 56 af 29.2.2008, s. 64. Ændret ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse TCHAD/3/2008 (EUT L 144 af 4.6.2008, s. 82).

1

(2)  EUT L 107 af 17.4.2008, s. 60. Ændret ved Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse TCHAD/3/2008.

2

(3)  EFT L 101 af 11.4.2001, s. 1. Senest ændret ved afgørelse 2007/438/EF (EUT L 164 af 26.6.2007, s. 24).

3

(4)  EUT L 152 af 13.6.2007, s. 14.

4

JF. ARTIKEL 2, STK. 5 OG 6, I AFTALEN

Erklæring fra EU’s medlemsstater:

»De EU-medlemsstater, der gennemfører EU’s fælles aktion 2007/677/FUSP af 15. oktober 2007 om Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA) vil, for så vidt deres nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod Republikken Albanien for personskade eller død blandt deres personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører dem og benyttes af EU’s krisestyringsoperation, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab

| — | er forvoldt af personel fra Republikken Albanien under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU’s krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel fra Republikken Albanien under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU’s krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Republikken Albanien, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU’s krisestyringsoperation fra Republikken Albanien under benyttelsen af dette materiel.« |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Republikken Albanien, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU’s krisestyringsoperation fra Republikken Albanien under benyttelsen af dette materiel.«

Erklæring fra Republikken Albanien:

»Republikken Albanien, der tilslutter sig EU’s fælles aktion 2007/677/FUSP af 15. oktober 2007 om Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (operation EUFOR Tchad/RCA), vil, for så vidt dens nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod enhver anden stat, der deltager i EU’s krisestyringsoperation, for personskade eller død blandt dens personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører landet og benyttes af EU’s krisestyringsoperation, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab

| — | er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU’s krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU’s krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU’s krisestyringsoperation, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU’s krisestyringsoperation under benyttelsen af dette materiel« |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU’s krisestyringsoperation, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU’s krisestyringsoperation under benyttelsen af dette materiel«

---

| 13.8.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 217/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 217/23

---

RÅDETS AFGØRELSE 2008/666/FUSP

af 24. juli 2008

om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 24,

under henvisning til henstilling fra formandskabet,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 4. februar 2008 vedtog Rådet fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO) (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 4. februar 2008 vedtog Rådet fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO) (1).

| (2) | I artikel 13, stk. 4, i den fælles aktion bestemmes det, at detaljerede ordninger vedrørende tredjelandes deltagelse fastlægges i en aftale i overensstemmelse med artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 13, stk. 4, i den fælles aktion bestemmes det, at detaljerede ordninger vedrørende tredjelandes deltagelse fastlægges i en aftale i overensstemmelse med artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Union.

| (3) | Den 13. december 2004 bemyndigede Rådet formandskabet, om nødvendigt bistået af generalsekretæren/den højtstående repræsentant, til at indlede forhandlinger med tredjelande i forbindelse med fremtidige civile EU-krisestyringsoperationer med henblik på at indgå en aftale på grundlag af en standardaftale mellem Den Europæiske Union og et tredjeland om dette tredjelands deltagelse i en af Den Europæiske Unions civile krisestyringsoperationer. På grundlag heraf har formandskabet forhandlet en aftale med Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO. |
| --- | --- |

(3)

Den 13. december 2004 bemyndigede Rådet formandskabet, om nødvendigt bistået af generalsekretæren/den højtstående repræsentant, til at indlede forhandlinger med tredjelande i forbindelse med fremtidige civile EU-krisestyringsoperationer med henblik på at indgå en aftale på grundlag af en standardaftale mellem Den Europæiske Union og et tredjeland om dette tredjelands deltagelse i en af Den Europæiske Unions civile krisestyringsoperationer. På grundlag heraf har formandskabet forhandlet en aftale med Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO.

| (4) | Aftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(4)

Aftalen bør godkendes —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO, godkendes hermed på Den Europæiske Unions vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Den Europæiske Union.

Artikel 3

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juli 2008.

På Rådets vegne

B. HORTEFEUX

Formand

---

(1)  EUT L 42 af 16.2.2008, s. 92.

1

---

AFTALE

mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om det Schweiziske Forbunds deltagelse i den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO

DEN EUROPÆISKE UNION (EU),

på den ene side, og

DET SCHWEIZISKE FORBUND,

på den anden side,

i det følgende benævnt »parterne«,

ER UNDER HENVISNING TIL

Rådet for Den Europæiske Unions vedtagelse af fælles aktion 2008/124/FUSP af 4. februar 2008 om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO

opfordringen til Det Schweiziske Forbund om at deltage i Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO)

den vellykkede gennemførelse af styrkeopbygningsprocessen og henstillingen fra EU’s civile øverstbefalende for operationen og Udvalget for de Civile Aspekter af Krisestyring om at godkende Det Schweiziske Forbunds deltagelse i den EU-ledede operation

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EULEX/2/2008 af 22. april 2008 om at acceptere Det Schweiziske Forbunds bidrag til EU’s retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO

BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Deltagelse i operationen

1.   Det Schweiziske Forbund tilslutter sig fælles aktion 2008/124/FUSP af 4. februar 2008 om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO (i det følgende benævnt »EULEX KOSOVO«) og enhver fælles aktion eller afgørelse, hvorved Rådet for Den Europæiske Union beslutter at udvide EULEX KOSOVO i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale og eventuelle nødvendige gennemførelsesarrangementer.

2.   Det Schweiziske Forbunds bidrag til EULEX KOSOVO berører ikke Den Europæiske Unions selvstændige beslutningstagning.

3.   Det Schweiziske Forbund sikrer, at dets personel, der deltager i EULEX KOSOVO, varetager sine opgaver i overensstemmelse med

| — | fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO, og eventuelle efterfølgende ændringer |
| --- | --- |

—

fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO, og eventuelle efterfølgende ændringer

| — | operationsplanen |
| --- | --- |

—

operationsplanen

| — | gennemførelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

—

gennemførelsesforanstaltningerne.

4.   Det personel, der af Det Schweiziske Forbund udsendes til EULEX KOSOVO, udfører sine opgaver og handler udelukkende i EULEX KOSOVOs interesse.

5.   Det Schweiziske Forbund underretter i god tid den civile øverstbefalende for operationen og missionschefen for EULEX KOSOVO (i det følgende benævnt »missionschefen«) om eventuelle ændringer af sit bidrag til EULEX KOSOVO.

6.   Personel, der udsendes til EULEX KOSOVO, underkastes en lægeundersøgelse og et vaccinationsprogram og skal af en kompetent myndighed fra Det Schweiziske Forbund erklæres for egnet til tjeneste ud fra et lægeligt synspunkt. Personel, der udsendes til EULEX KOSOVO, fremlægger kopi af en sådan erklæring.

Artikel 2

Status for personel

1.   Status for det personel, som Det Schweiziske Forbund har bidraget med til EULEX KOSOVO, fastlægges i henhold til bestemmelserne om missionens status, jf. artikel 10, stk. 1, i fælles aktion 2008/124/FUSP af 4. februar 2008 om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO.

2.   Status for det personel, der udstationeres ved hovedkvarteret, og for kommandoenheder uden for Kosovo, fastlægges i henhold til arrangementer mellem det pågældende hovedkvarter og de pågældende kommandoenheder og Det Schweiziske Forbund.

3.   Med forbehold af den i stk. 1 omhandlede aftale om missionens status har Det Schweiziske Forbund, hvis en sådan foreligger, jurisdiktion over sit eget personel, der deltager i EULEX KOSOVO.

4.   Det Schweiziske Forbund har ansvaret for at behandle klager fra eller vedrørende et medlem af sit personel i forbindelse med deltagelsen i EULEX KOSOVO. Det Schweiziske Forbund har ansvaret for eventuelt at retsforfølge et medlem af sit personel eller at pålægge vedkommende en disciplinær sanktion efter sine egne love og forskrifter.

5.   Det Schweiziske Forbund forpligter sig til ved undertegnelsen af denne aftale at fremsætte en erklæring om frafald af krav mod enhver stat, der deltager i EULEX KOSOVO. En model til en sådan erklæring findes i bilaget til denne aftale.

6.   Den Europæiske Unions medlemsstater forpligter sig til ved undertegnelsen af denne aftale at fremsætte en erklæring om frafald af krav i forbindelse med Det Schweiziske Forbunds deltagelse i EULEX KOSOVO. En model til en sådan erklæring findes i bilaget til denne aftale.

Artikel 3

Klassificerede oplysninger

1.   Det Schweiziske Forbund træffer passende foranstaltninger til at sikre, at EU-klassificerede oplysninger beskyttes i overensstemmelse med Rådet for Den Europæiske Unions sikkerhedsforskrifter, jf. Rådets afgørelse 2001/264/EF af 19. marts 2001, og i overensstemmelse med supplerende retningslinjer fra de kompetente myndigheder, herunder fra missionschefen for EULEX KOSOVO.

2.   Hvis EU og Det Schweiziske Forbund har indgået en aftale om sikkerhedsprocedurer for udveksling af klassificerede oplysninger, finder bestemmelserne i en sådan aftale anvendelse i forbindelse med EULEX KOSOVO.

Artikel 4

Kommandostruktur

1.   Alt personel, der deltager i EULEX KOSOVO, forbliver under sine nationale myndigheders fulde kommando.

2.   De nationale myndigheder overdrager den operative kontrol til den civile øverstbefalende for operationerne, som udøver kommandoen og kontrollen på strategisk plan.

3.   Missionschefen påtager sig ansvaret for og har kommando over og kontrol med EULEX KOSOVO i indsatsområdet.

4.   Missionschefen har kommando over og kontrol med personel, hold og enheder fra de bidragende stater, som udpeget af den civile øverstbefalende for operationen, samt det administrative og logistiske ansvar, også for de aktiver, ressourcer og oplysninger, som er stillet til rådighed for EULEX KOSOVO.

5.   Det Schweiziske Forbund har samme rettigheder og pligter i forbindelse med den daglige styring af operationen som de deltagende EU-medlemsstater i overensstemmelse med de retlige instrumenter, der er omhandlet i denne aftales artikel 1, stk. 1.

6.   Missionschefen har ansvaret for den disciplinære kontrol med EULEX KOSOVO-personellet. I det omfang det er nødvendigt, pålægges disciplinære sanktioner af de relevante nationale myndigheder.

7.   Det Schweiziske Forbund udpeger en national kontingent (NCL) til at repræsentere sit nationale kontingent i EULEX KOSOVO. NCL refererer til missionschefen for så vidt angår nationale spørgsmål og er ansvarlig for den daglige disciplin i kontingentet.

8.   Beslutningen om at afslutte operationen træffes af Den Europæiske Union efter høring af Det Schweiziske Forbund, hvis dette land stadig bidrager til EULEX KOSOVO på datoen for operationens afslutning.

Artikel 5

Finansielle aspekter

1.   Det Schweiziske Forbund afholder alle udgifter i forbindelse med sin deltagelse i operationen, bortset fra de udgifter, der afholdes i fællesskab som fastlagt i driftsbudgettet for operationen.

2.   Det Schweiziske Forbund udbetaler erstatning på de betingelser, der er fastsat i aftalen om missionens status, hvis en sådan foreligger, jf. artikel 2, stk. 1, i denne aftale, såfremt den kendes ansvarlig for at have påført den lokale befolkning eller juridiske personer, hvor operationen gennemføres, død, personskade, tab eller tingsskade.

Artikel 6

Arrangementer til gennemførelse af denne aftale

De tekniske og administrative arrangementer, der er nødvendige for at gennemføre denne aftale, indgås mellem generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og de relevante myndigheder i Det Schweiziske Forbund.

Artikel 7

Misligholdelse

Hvis en af parterne ikke overholder de forpligtelser, der er fastsat i de foregående artikler, har den anden part ret til at opsige aftalen med en måneds varsel.

Artikel 8

Bilæggelse af tvister

Tvister om fortolkningen eller anvendelsen af denne aftale bilægges mellem parterne med diplomatiske midler.

Artikel 9

Ikrafttræden

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i den første måned, efter at parterne har underrettet hinanden om, at de har afsluttet de nødvendige interne procedurer.

2.   Denne aftale anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen.

3.   Denne aftale forbliver i kraft, så længe Det Schweiziske Forbund bidrager til operationen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2008.

For den Europæiske Union

For Det Schweiziske Forbund

BILAG

ERKLÆRINGER

Erklæring fra EU’s medlemsstater

De EU-medlemsstater, der gennemfører EU’s fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO, vil, for så vidt deres nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod Det Schweiziske Forbund for personskade eller død blandt deres personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører dem og benyttes af EULEX KOSOVO, hvis personskaden, døden, tingsskaden eller tabet er forvoldt af personel fra Det Schweiziske Forbund under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EULEX KOSOVO, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Det Schweiziske Forbund, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt EULEX KOSOVO-personel fra Det Schweiziske Forbund under benyttelsen af dette materiel.

Erklæring fra Det Schweiziske Forbund

Som deltager i Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO, som er oprettet ved EU’s fælles aktion 2008/124/FUSP, vil Det Schweiziske Forbund, for så vidt dets nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod enhver anden stat, der deltager i EULEX KOSOVO, for personskade eller død blandt sit personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører landet og benyttes af EULEX KOSOVO, hvis personskaden, døden, tingsskaden eller tabet er forvoldt af personel fra Det Schweiziske Forbund under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EULEX KOSOVO, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EULEX KOSOVO, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt EULEX KOSOVO-personel under benyttelsen af dette materiel.

---