# Uradni list L 181/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 181 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5110. julij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 181

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5110. julij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 649/2008 z dne 8. julija 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 650/2008 z dne 9. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 13 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 651/2008 z dne 9. julija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1653/2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti | 15 |
| | * | Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 652/2008 z dne 9. julija 2008 o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti | 23 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 653/2008 z dne 9. julija 2008 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera je bilo zaprošeno od 30. junija do 4. julija 2008, za proizvode iz sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 35 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 649/2008 z dne 8. julija 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

Uredba Komisije (ES) št. 650/2008 z dne 9. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

13

*

Uredba Komisije (ES) št. 651/2008 z dne 9. julija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1653/2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti

15

*

Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 652/2008 z dne 9. julija 2008 o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti

23

Uredba Komisije (ES) št. 653/2008 z dne 9. julija 2008 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera je bilo zaprošeno od 30. junija do 4. julija 2008, za proizvode iz sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

35

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2008/560/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 3. junija 2008 o razveljavitvi Odločbe 2005/694/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji | 39 |
| | | 2008/561/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 3. junija 2008 o razveljavitvi Odločbe 2005/730/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem | 41 |
| | | 2008/562/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 3. junija 2008 o razveljavitvi Odločbe 2005/182/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem | 43 |
| | | 2008/563/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 3. junija 2008 o razveljavitvi Odločbe 2005/185/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki | 45 |
| | | Komisija |
| | | 2008/564/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. junija 2008 o dovoljenju državam članicam za podaljšanje začasnih registracij, odobrenih za novo aktivno snov profoksidim
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3080)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2008/565/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. junija 2008 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve Paecilomyces fumosoroseus, seva Fe9901, in Tricoderma atroviride, seva I-1237, v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3114)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2008/566/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 1. julija 2008 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacij, predloženih v podrobno oceno zaradi možne vključitve fosfana in tienkarbazona v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3216)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2008/567/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 4. julija 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2008 za ukrepe OIE na področju dobrega počutja živali in nadzora živalskih bolezni ter kategorizacije | 55 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2008/560/ES

*

Odločba Sveta z dne 3. junija 2008 o razveljavitvi Odločbe 2005/694/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji

39

2008/561/ES

*

Odločba Sveta z dne 3. junija 2008 o razveljavitvi Odločbe 2005/730/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem

41

2008/562/ES

*

Odločba Sveta z dne 3. junija 2008 o razveljavitvi Odločbe 2005/182/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem

43

2008/563/ES

*

Odločba Sveta z dne 3. junija 2008 o razveljavitvi Odločbe 2005/185/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki

45

Komisija

2008/564/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. junija 2008 o dovoljenju državam članicam za podaljšanje začasnih registracij, odobrenih za novo aktivno snov profoksidim
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3080)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3080)

1

47

2008/565/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. junija 2008 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve Paecilomyces fumosoroseus, seva Fe9901, in Tricoderma atroviride, seva I-1237, v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3114)

   (
  1
  )

Paecilomyces fumosoroseus

Tricoderma atroviride

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3114)

1

49

2008/566/ES

*

Odločba Komisije z dne 1. julija 2008 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacij, predloženih v podrobno oceno zaradi možne vključitve fosfana in tienkarbazona v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3216)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3216)

1

52

2008/567/ES

*

Sklep Komisije z dne 4. julija 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2008 za ukrepe OIE na področju dobrega počutja živali in nadzora živalskih bolezni ter kategorizacije

55

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | | 2008/568/SZVP |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij | 57 |
| Sporazum med Švicarsko konfederacijo in Evropsko unijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij | 58 |
| | * | Informacije o datumu začetka veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij | 62 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

2008/568/SZVP

*

Sklep Sveta z dne 24. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

57

Sporazum med Švicarsko konfederacijo in Evropsko unijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

58

*

Informacije o datumu začetka veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 649/2008

z dne 8. julija 2008

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 9 in 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1006/96 (2) je Svet po protidampinški preiskavi uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 323 EUR na tono („prvotna preiskava“) za uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1006/96 (2) je Svet po protidampinški preiskavi uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 323 EUR na tono („prvotna preiskava“) za uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

| (2) | Z Uredbo (ES) št. 1011/2002 (3) je Svet po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe obnovil dokončno protidampinško dajatev za uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK („prva preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov“). |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (ES) št. 1011/2002 (3) je Svet po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe obnovil dokončno protidampinško dajatev za uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK („prva preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov“).

1.2   Zahtevek za pregled (sedanja preiskava)

| (3) | Po objavi obvestila o bližajočem se izteku (4) je Komisija 12. marca 2007 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Po objavi obvestila o bližajočem se izteku (4) je Komisija 12. marca 2007 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (4) | Zahtevek je vložil Svet evropske kemične industrije (CEFIC) („vložnik“) v imenu dveh proizvajalcev, ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje aktivnega oglja v prahu v Skupnosti. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je vložil Svet evropske kemične industrije (CEFIC) („vložnik“) v imenu dveh proizvajalcev, ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje aktivnega oglja v prahu v Skupnosti. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovila.

| (5) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 13. junija 2007 z objavo v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (5) začela s pregledom. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 13. junija 2007 z objavo v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (5) začela s pregledom.

1.3   Stranke, ki jih preiskava zadeva

| (6) | Komisija je izvoznike/proizvajalce, predstavnike držav izvoznic, uvoznike, dobavitelje, proizvajalce, uporabnike v Skupnosti in vložnika uradno obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranem strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je izvoznike/proizvajalce, predstavnike držav izvoznic, uvoznike, dobavitelje, proizvajalce, uporabnike v Skupnosti in vložnika uradno obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranem strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

(a)   Vzorčenje izvoznikov/proizvajalcev v LRK

| (7) | Zaradi očitno velikega števila izvoznikov/proizvajalcev v LRK (132 navedenih v zahtevku za pregled) je bilo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba pri pregledu zaradi izteka ukrepov uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, so bili izvozniki/proizvajalci Skupnosti pozvani, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v 15 dneh od začetka pregledov zaradi izteka ukrepov javijo Komisiji in ji predložijo podatke, zahtevane v obvestilu o začetku. Vendar noben izvoznik/proizvajalec ni odgovoril na vprašanja o vzorčenju ali se drugače odzval na obvestilo o začetku postopka in zato vzorčenje za izvoznike/proizvajalce ni bilo sporno. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi očitno velikega števila izvoznikov/proizvajalcev v LRK (132 navedenih v zahtevku za pregled) je bilo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba pri pregledu zaradi izteka ukrepov uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, so bili izvozniki/proizvajalci Skupnosti pozvani, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v 15 dneh od začetka pregledov zaradi izteka ukrepov javijo Komisiji in ji predložijo podatke, zahtevane v obvestilu o začetku. Vendar noben izvoznik/proizvajalec ni odgovoril na vprašanja o vzorčenju ali se drugače odzval na obvestilo o začetku postopka in zato vzorčenje za izvoznike/proizvajalce ni bilo sporno.

(b)   Vzorčenje uvoznikov Skupnosti

| (8) | Zaradi očitno velikega števila uvoznikov v LRK (33 navedenih v zahtevku za pregled) je bilo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba pri pregledu zaradi izteka ukrepov uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, so bili uvozniki v Skupnosti pozvani, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v 15 dneh od začetka pregledov zaradi izteka ukrepov javijo Komisiji in ji predložijo podatke, zahtevane v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi očitno velikega števila uvoznikov v LRK (33 navedenih v zahtevku za pregled) je bilo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba pri pregledu zaradi izteka ukrepov uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, so bili uvozniki v Skupnosti pozvani, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v 15 dneh od začetka pregledov zaradi izteka ukrepov javijo Komisiji in ji predložijo podatke, zahtevane v obvestilu o začetku.

| (9) | Vendar, ker so samo trije od 33 uvoznikov, s katerimi je Komisija vzpostavila stik, odgovorili na vprašanja o vzorčenju in privolili v sodelovanje, je bilo odločeno, da vzorčenje v tem primeru ni upravičeno. |
| --- | --- |

(9)

Vendar, ker so samo trije od 33 uvoznikov, s katerimi je Komisija vzpostavila stik, odgovorili na vprašanja o vzorčenju in privolili v sodelovanje, je bilo odločeno, da vzorčenje v tem primeru ni upravičeno.

1.4   Vprašalniki in preveritveni pregledi

| (10) | Vprašalniki so bili poslani predstavnikom države izvoznice in vsem znanim uvoznikom, dobaviteljem, proizvajalcem, uporabnikom v Skupnosti in proizvajalcem v primerljivi državi, Združenih državah Amerike („ZDA“) (glej uvodne izjave 22 do 24 spodaj). |
| --- | --- |

(10)

Vprašalniki so bili poslani predstavnikom države izvoznice in vsem znanim uvoznikom, dobaviteljem, proizvajalcem, uporabnikom v Skupnosti in proizvajalcem v primerljivi državi, Združenih državah Amerike („ZDA“) (glej uvodne izjave 22 do 24 spodaj).

| (11) | Vprašalnike so v celoti izpolnili trije dobavitelji surovin industriji Skupnosti, trije uporabniki, dva proizvajalca Skupnosti, ki podpirata zahtevek za pregled, en dodatni proizvajalec, ki nasprotuje postopku, in en proizvajalec v primerljivi državi. Sodeloval ni noben proizvajalec izvoznik v LRK. |
| --- | --- |

(11)

Vprašalnike so v celoti izpolnili trije dobavitelji surovin industriji Skupnosti, trije uporabniki, dva proizvajalca Skupnosti, ki podpirata zahtevek za pregled, en dodatni proizvajalec, ki nasprotuje postopku, in en proizvajalec v primerljivi državi. Sodeloval ni noben proizvajalec izvoznik v LRK.

| (12) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njeno analizo, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti







  — | Norit B.V., Amersfoort, Nizozemska, in Glasgow, Združeno kraljestvo |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njeno analizo, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

Norit B.V., Amersfoort, Nizozemska, in Glasgow, Združeno kraljestvo

| — | CECA S.A., Pariz in Bordeaux, Francija |
| --- | --- |

—

CECA S.A., Pariz in Bordeaux, Francija

| (b) | Drug proizvajalec







  — | Chemviron Carbon S.A., Feluy, Belgija |
| --- | --- | --- |

(b)

Drug proizvajalec

—

Chemviron Carbon S.A., Feluy, Belgija

| (c) | Dobavitelji Skupnosti







  — | Klasmann & Deilmann GmbH, Geeste, Niedersachsen, Nemčija |
| --- | --- | --- |

(c)

Dobavitelji Skupnosti

—

Klasmann & Deilmann GmbH, Geeste, Niedersachsen, Nemčija

| — | Rheinbraun Brennstoff GmbH, Köln, Nemčija |
| --- | --- |

—

Rheinbraun Brennstoff GmbH, Köln, Nemčija

| — | WTL International Ltd., Macclesfield, Cheshire, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

WTL International Ltd., Macclesfield, Cheshire, Združeno kraljestvo

| (d) | Proizvajalec v primerljivi državi







  — | Norit Americas Inc., Marshall, Teksas, ZDA |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalec v primerljivi državi

—

Norit Americas Inc., Marshall, Teksas, ZDA

1.5   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (13) | Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

| (14) | Preučevanje trendov, ki so pomembni za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemalo obdobje od 1. januarja 2003 do konca OPP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(14)

Preučevanje trendov, ki so pomembni za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemalo obdobje od 1. januarja 2003 do konca OPP („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (15) | Zadevni izdelek je enak kot v prvi preiskavi in naknadnem pregledu zaradi izteka ukrepov, to je aktivno oglje v prahu, trenutno uvrščen pod oznako KN ex 3802 10 00. Aktivno oglje v prahu je mikroporozna oblika oglja, pridobljenega iz različnih surovin, kot so premog, šota, les, olivne koščice ali kokosove lupine, ki se aktivirajo s paro ali kemijskim postopkom. Aktivno oglje v prahu je zelo fin prah. Aktivna oglja se prodajajo tudi v zrnatih oblikah (granulirano aktivno oglje), ki niso zajete v veljavnih ukrepih niti v tem pregledu. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek je enak kot v prvi preiskavi in naknadnem pregledu zaradi izteka ukrepov, to je aktivno oglje v prahu, trenutno uvrščen pod oznako KN ex 3802 10 00. Aktivno oglje v prahu je mikroporozna oblika oglja, pridobljenega iz različnih surovin, kot so premog, šota, les, olivne koščice ali kokosove lupine, ki se aktivirajo s paro ali kemijskim postopkom. Aktivno oglje v prahu je zelo fin prah. Aktivna oglja se prodajajo tudi v zrnatih oblikah (granulirano aktivno oglje), ki niso zajete v veljavnih ukrepih niti v tem pregledu.

| (16) | Kot je bilo potrjeno v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, je aktivno oglje v prahu sestavljeno iz najmanj 90 masnih odstotkov (% m/m) delcev velikosti manj kot 0,5 mm. |
| --- | --- |

(16)

Kot je bilo potrjeno v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, je aktivno oglje v prahu sestavljeno iz najmanj 90 masnih odstotkov (% m/m) delcev velikosti manj kot 0,5 mm.

| (17) | Aktivno oglje v prahu se splošno uporablja za obdelavo vode (obdelava pitne vode in odpadne vode), čiščenje plinov in zraka, zajem topil, razbarvanje sladkorja, rastlinskih olj in maščob, odstranjevanje smradu in čiščenje različnih izdelkov v kemični (npr. organskih kislin), farmacevtski (npr. kapsul za prebavni trakt) in živilski industriji (npr. alkoholne in brezalkoholne pijače). |
| --- | --- |

(17)

Aktivno oglje v prahu se splošno uporablja za obdelavo vode (obdelava pitne vode in odpadne vode), čiščenje plinov in zraka, zajem topil, razbarvanje sladkorja, rastlinskih olj in maščob, odstranjevanje smradu in čiščenje različnih izdelkov v kemični (npr. organskih kislin), farmacevtski (npr. kapsul za prebavni trakt) in živilski industriji (npr. alkoholne in brezalkoholne pijače).

| (18) | Sedanja preiskava je potrdila, da imajo aktivno oglje v prahu, ki ga proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, in aktivno oglje v prahu, uvoženo iz LRK, kot tudi aktivno oglje v prahu, ki ga proizvajajo in prodajajo v primerljivi državi (ZDA) enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in so v vseh pogledih enaki. Navedeni izdelki se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Sedanja preiskava je potrdila, da imajo aktivno oglje v prahu, ki ga proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, in aktivno oglje v prahu, uvoženo iz LRK, kot tudi aktivno oglje v prahu, ki ga proizvajajo in prodajajo v primerljivi državi (ZDA) enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in so v vseh pogledih enaki. Navedeni izdelki se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA IN/ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1   Uvodne opombe

| (19) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je namen pregleda zaradi izteka ukrepov ugotoviti, ali je verjetno, da se bo zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je namen pregleda zaradi izteka ukrepov ugotoviti, ali je verjetno, da se bo zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping nadaljeval ali ponovil.

| (20) | Na začetku je bil preučen obseg izvoza v Skupnost med OPP. Treba je opomniti, da so bili izvozni podatki določeni v skladu s členom 18 osnovne uredbe, to je na podlagi razpoložljivih informacij, saj v sedanji preiskavi ni sodeloval nobeden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov niti nobeden uvoznik v Skupnosti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da tudi v prvi preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov ni sodeloval noben kitajski izvoznik ali uvoznik Skupnosti. Vendar je bila po uvedbi dokončne protidampinške dajatve v letu 1996 na voljo statistika Eurostata o uvozu aktivnega oglja v prahu. Zadevne statistične podatke so potrdile tudi informacije iz tržnih raziskav, ki jih je predložila industrija Skupnosti. Na podlagi tega in v odsotnosti bolj zanesljivih informacij so bili uporabljeni ti statistični podatki. Pokazali so, da je bilo med OPP iz LRK v Skupnost uvoženo 529 ton aktivnega oglja v prahu. Ta količina je majhna v primerjavi s količino, uvoženo v Skupnost pred uvedbo ukrepov, še vedno pa predstavlja več kot 1 % potrošnje aktivnega oglja v prahu v Skupnosti med OPP. Kljub temu je bil opravljen okvirni izračun dampinga. |
| --- | --- |

(20)

Na začetku je bil preučen obseg izvoza v Skupnost med OPP. Treba je opomniti, da so bili izvozni podatki določeni v skladu s členom 18 osnovne uredbe, to je na podlagi razpoložljivih informacij, saj v sedanji preiskavi ni sodeloval nobeden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov niti nobeden uvoznik v Skupnosti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da tudi v prvi preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov ni sodeloval noben kitajski izvoznik ali uvoznik Skupnosti. Vendar je bila po uvedbi dokončne protidampinške dajatve v letu 1996 na voljo statistika Eurostata o uvozu aktivnega oglja v prahu. Zadevne statistične podatke so potrdile tudi informacije iz tržnih raziskav, ki jih je predložila industrija Skupnosti. Na podlagi tega in v odsotnosti bolj zanesljivih informacij so bili uporabljeni ti statistični podatki. Pokazali so, da je bilo med OPP iz LRK v Skupnost uvoženo 529 ton aktivnega oglja v prahu. Ta količina je majhna v primerjavi s količino, uvoženo v Skupnost pred uvedbo ukrepov, še vedno pa predstavlja več kot 1 % potrošnje aktivnega oglja v prahu v Skupnosti med OPP. Kljub temu je bil opravljen okvirni izračun dampinga.

3.2   Verjetnost nadaljevanja dampinga

| (21) | V kontekstu verjetnosti nadaljevanja dampinga se je raziskalo, ali damping izvoza iz Kitajske poteka tudi sedaj. Če namreč damping poteka sedaj, bi to lahko bil pomemben kazalec, da se bo verjetno nadaljeval v prihodnosti, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov. |
| --- | --- |

(21)

V kontekstu verjetnosti nadaljevanja dampinga se je raziskalo, ali damping izvoza iz Kitajske poteka tudi sedaj. Če namreč damping poteka sedaj, bi to lahko bil pomemben kazalec, da se bo verjetno nadaljeval v prihodnosti, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov.

(a)   Primerljiva država

| (22) | Ker je LRK gospodarstvo v tranziciji, je bila normalna vrednost določena na podlagi informacij iz ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom, ki je bila izbrana v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Ker je LRK gospodarstvo v tranziciji, je bila normalna vrednost določena na podlagi informacij iz ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom, ki je bila izbrana v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

| (23) | ZDA so bile izbrane kot primerna primerljiva država v prvotni in prvi preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov. Kot je nakazano v obvestilu o začetku postopka, je Komisija tudi v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov nameravala uporabiti ZDA kot primerno primerljivo državo. V zvezi s tem je preiskava pokazala, da so bile ZDA najbolj primerna primerljiva država iz naslednjih razlogov:
  ZDA so ena izmed največjih držav proizvajalk aktivnega oglja v prahu na svetu. Podatki, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalec v ZDA in proizvajalci Skupnosti, ki so vložili zahtevek za pregled, so pokazali, da je obseg proizvodnje obeh držav primerljiv. Poleg tega je bilo ugotovljeno, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 18, da je aktivno oglje v prahu, proizvedeno in prodano v ZDA, podoben izdelek kot aktivno oglje v prahu, ki je proizvedeno v LRK in izvoženo v Skupnost. Domača prodaja sodelujočega ameriškega proizvajalca (v smislu obsega) je bila reprezentativna v primerjavi z uvozom aktivnega oglja v prahu iz LRK v Skupnost. Končno, ugotovljena je bila zelo visoka raven konkurence v ZDA. Dejansko je poleg konkurence med različnimi proizvajalci v ZDA obstajala tudi konkurenca uvoženega aktivnega oglja v prahu (pretežno iz LRK, Šrilanke in Filipinov), ki se je lahko med OPP uvažalo brez količinskih omejitev ali uvoznih dajatev. Poleg tega je bil glavni ameriški proizvajalec aktivnega oglja v prahu pripravljen sodelovati. |
| --- | --- |

(23)

ZDA so bile izbrane kot primerna primerljiva država v prvotni in prvi preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov. Kot je nakazano v obvestilu o začetku postopka, je Komisija tudi v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov nameravala uporabiti ZDA kot primerno primerljivo državo. V zvezi s tem je preiskava pokazala, da so bile ZDA najbolj primerna primerljiva država iz naslednjih razlogov:

ZDA so ena izmed največjih držav proizvajalk aktivnega oglja v prahu na svetu. Podatki, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalec v ZDA in proizvajalci Skupnosti, ki so vložili zahtevek za pregled, so pokazali, da je obseg proizvodnje obeh držav primerljiv. Poleg tega je bilo ugotovljeno, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 18, da je aktivno oglje v prahu, proizvedeno in prodano v ZDA, podoben izdelek kot aktivno oglje v prahu, ki je proizvedeno v LRK in izvoženo v Skupnost. Domača prodaja sodelujočega ameriškega proizvajalca (v smislu obsega) je bila reprezentativna v primerjavi z uvozom aktivnega oglja v prahu iz LRK v Skupnost. Končno, ugotovljena je bila zelo visoka raven konkurence v ZDA. Dejansko je poleg konkurence med različnimi proizvajalci v ZDA obstajala tudi konkurenca uvoženega aktivnega oglja v prahu (pretežno iz LRK, Šrilanke in Filipinov), ki se je lahko med OPP uvažalo brez količinskih omejitev ali uvoznih dajatev. Poleg tega je bil glavni ameriški proizvajalec aktivnega oglja v prahu pripravljen sodelovati.

| (24) | Zaradi zgoraj navedenega in ker nobena zainteresirana stranka ni predložila pripomb o izbiri primerljive države, so bile ZDA izbrane za najbolj primerno primerljivo državo. |
| --- | --- |

(24)

Zaradi zgoraj navedenega in ker nobena zainteresirana stranka ni predložila pripomb o izbiri primerljive države, so bile ZDA izbrane za najbolj primerno primerljivo državo.

(b)   Normalna vrednost

| (25) | V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe je Komisija skušala ugotoviti, ali bi se lahko štelo, da je bila s stališča cen reprezentativna domača prodaja aktivnega oglja v prahu v ZDA izvedena v okviru rednega trgovanja. V zvezi s tem je bilo preučeno, ali je bila domača prodaja dobičkonosna. V ta namen je Komisija primerjala celotne stroške proizvodnje za vsak razred proizvodov med OPP s povprečno ceno na enoto za prodajne transakcije vsakega razreda izdelkov v istem obdobju. Ugotovljeno je bilo, da je bila večina prodaje dobičkonosna. Preiskava je tudi odkrila, da je bila vsa prodaja opravljena z neodvisnimi strankami. Zaradi tega so bile cene, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo za aktivno oglje v prahu na ameriškem notranjem trgu v okviru rednega trgovanja, uporabljene za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe je Komisija skušala ugotoviti, ali bi se lahko štelo, da je bila s stališča cen reprezentativna domača prodaja aktivnega oglja v prahu v ZDA izvedena v okviru rednega trgovanja. V zvezi s tem je bilo preučeno, ali je bila domača prodaja dobičkonosna. V ta namen je Komisija primerjala celotne stroške proizvodnje za vsak razred proizvodov med OPP s povprečno ceno na enoto za prodajne transakcije vsakega razreda izdelkov v istem obdobju. Ugotovljeno je bilo, da je bila večina prodaje dobičkonosna. Preiskava je tudi odkrila, da je bila vsa prodaja opravljena z neodvisnimi strankami. Zaradi tega so bile cene, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo za aktivno oglje v prahu na ameriškem notranjem trgu v okviru rednega trgovanja, uporabljene za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe.

(c)   Izvozna cena

| (26) | Kot je navedeno zgoraj, v tej preiskavi zaradi izteka ukrepov ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik oziroma noben uvoznik aktivnega oglja v prahu v Skupnost. Izvozna cena je bila zato določena na podlagi razpoložljivih dejstev skladno s členom 18 osnovne uredbe. Kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 20 zgoraj in v odsotnosti bolj zanesljivih informacij, je bilo to izvedeno s sklicevanjem na povprečno ceno iz Eurostatovih statističnih podatkov o uvozu (TARIC) med OPP. |
| --- | --- |

(26)

Kot je navedeno zgoraj, v tej preiskavi zaradi izteka ukrepov ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik oziroma noben uvoznik aktivnega oglja v prahu v Skupnost. Izvozna cena je bila zato določena na podlagi razpoložljivih dejstev skladno s členom 18 osnovne uredbe. Kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 20 zgoraj in v odsotnosti bolj zanesljivih informacij, je bilo to izvedeno s sklicevanjem na povprečno ceno iz Eurostatovih statističnih podatkov o uvozu (TARIC) med OPP.

(d)   Primerjava

| (27) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se upoštevale razlike v dejavnikih, za katere je bilo ugotovljeno, da vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem so se opravile prilagoditve za razlike v prevoznih stroških zavarovanja in celinskega prevoza. Zaradi odsotnosti kakršnih koli informacij od kitajskih proizvajalcev izvoznikov so prilagoditve izvozne cene temeljile na razpoložljivih dejstvih, v tem primeru na ustreznih informacijah, navedenih v zahtevku za pregled. |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se upoštevale razlike v dejavnikih, za katere je bilo ugotovljeno, da vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem so se opravile prilagoditve za razlike v prevoznih stroških zavarovanja in celinskega prevoza. Zaradi odsotnosti kakršnih koli informacij od kitajskih proizvajalcev izvoznikov so prilagoditve izvozne cene temeljile na razpoložljivih dejstvih, v tem primeru na ustreznih informacijah, navedenih v zahtevku za pregled.

(e)   Stopnja dampinga

| (28) | Primerjava med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno vseh razredov je pokazala obstoj znatne stopnje dampinga pri izvozu aktivnega oglja v prahu v Skupnost med OPP. Stopnja dampinga je bila enaka znesku, s katerim je normalna vrednost presegla cene za izvoz v Skupnost. Tehtana povprečna stopnja dampinga je presegla 20 %. Čeprav mora ta stopnja dampinga v veliki meri zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov temeljiti na razpoložljivih dejstvih, vseeno kaže na trenutno obnašanje kitajskega izvoza. Če bi kitajski proizvajalci izvozniki sodelovali, bi to seveda omogočilo natančnejši izračun. |
| --- | --- |

(28)

Primerjava med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno vseh razredov je pokazala obstoj znatne stopnje dampinga pri izvozu aktivnega oglja v prahu v Skupnost med OPP. Stopnja dampinga je bila enaka znesku, s katerim je normalna vrednost presegla cene za izvoz v Skupnost. Tehtana povprečna stopnja dampinga je presegla 20 %. Čeprav mora ta stopnja dampinga v veliki meri zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov temeljiti na razpoložljivih dejstvih, vseeno kaže na trenutno obnašanje kitajskega izvoza. Če bi kitajski proizvajalci izvozniki sodelovali, bi to seveda omogočilo natančnejši izračun.

3.3   Razvoj izvoza v Skupnost v primeru izteka ukrepov

| (29) | Preučeno je bilo tudi, kako bi se gibal izvoz aktivnega oglja v prahu iz LRK v Skupnost v primeru izteka ukrepov. V ta namen so bili preučeni neizkoriščena proizvodna zmogljivost v LRK, obseg izvoza in domači trg v LRK ter kitajsko obnašanje cen v razmerju do drugih tretjih držav. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov so bile uporabljene informacije iz tržnih raziskav, ki jih je predložila industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(29)

Preučeno je bilo tudi, kako bi se gibal izvoz aktivnega oglja v prahu iz LRK v Skupnost v primeru izteka ukrepov. V ta namen so bili preučeni neizkoriščena proizvodna zmogljivost v LRK, obseg izvoza in domači trg v LRK ter kitajsko obnašanje cen v razmerju do drugih tretjih držav. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov so bile uporabljene informacije iz tržnih raziskav, ki jih je predložila industrija Skupnosti.

(f)   Proizvodna zmogljivost, domači trg na Kitajskem in obseg izvoza

| (30) | Informacije, ki jih je imela na razpolago Komisija, so pokazale, da je LRK s približno 300 proizvajalci največji proizvajalec in izvoznik aktivnega oglja (zrnatega in v prahu) na svetu. Kitajska proizvodna zmogljivost aktivnega oglja v prahu je bila med OPP ocenjena na približno 190 000 ton, od katerih je bilo približno 70 000 ton prodanih na domačem trgu in približno 60 000 ton izvoženih. Zato je bila na voljo neizkoriščena zmogljivost približno 60 000 ton. Ugotovljeno je, da ta neizkoriščena zmogljivost presega potrošnjo Skupnosti med OPP. |
| --- | --- |

(30)

Informacije, ki jih je imela na razpolago Komisija, so pokazale, da je LRK s približno 300 proizvajalci največji proizvajalec in izvoznik aktivnega oglja (zrnatega in v prahu) na svetu. Kitajska proizvodna zmogljivost aktivnega oglja v prahu je bila med OPP ocenjena na približno 190 000 ton, od katerih je bilo približno 70 000 ton prodanih na domačem trgu in približno 60 000 ton izvoženih. Zato je bila na voljo neizkoriščena zmogljivost približno 60 000 ton. Ugotovljeno je, da ta neizkoriščena zmogljivost presega potrošnjo Skupnosti med OPP.

| (31) | Glavni izvozni trgi za kitajsko aktivno oglje v prahu so jugovzhodna Azija, Republika Koreja, ZDA in Evropa. Vendar pa bi bila glede na dokaze, ki jih je predložila industrija Skupnosti, dodatna potreba po uvoženem aktivnem oglju v prahu v tretjih državah minimalna in sposobnost absorbiranja nadaljnjega kitajskega izvoza skoraj zanemarljiva. Poleg tega je treba opozoriti, da številni potencialni izvozni trgi v azijski regiji, kot na primer Indija in Indonezija, uporabljajo visoke carinske tarife za aktivno oglje v prahu. |
| --- | --- |

(31)

Glavni izvozni trgi za kitajsko aktivno oglje v prahu so jugovzhodna Azija, Republika Koreja, ZDA in Evropa. Vendar pa bi bila glede na dokaze, ki jih je predložila industrija Skupnosti, dodatna potreba po uvoženem aktivnem oglju v prahu v tretjih državah minimalna in sposobnost absorbiranja nadaljnjega kitajskega izvoza skoraj zanemarljiva. Poleg tega je treba opozoriti, da številni potencialni izvozni trgi v azijski regiji, kot na primer Indija in Indonezija, uporabljajo visoke carinske tarife za aktivno oglje v prahu.

| (32) | Na podlagi razpoložljivih informacij je ocenjeno, da bo letna stopnja rasti domače potrošnje, proizvodnje in proizvodne zmogljivosti aktivnega oglja v prahu v LRK približno 5 %. Glede na to, da so ZDA v aprilu 2007 uvedle protidampinške ukrepe na kitajsko aktivno oglje v prahu, ki se aktivira s paro (tj. po OP), se lahko izvoz celo zmanjša. Tako se neizkoriščene zmogljivosti zagotovo ne dobo zmanjšale, temveč se bodo po vsej verjetnosti v prihodnosti celo povečale. |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi razpoložljivih informacij je ocenjeno, da bo letna stopnja rasti domače potrošnje, proizvodnje in proizvodne zmogljivosti aktivnega oglja v prahu v LRK približno 5 %. Glede na to, da so ZDA v aprilu 2007 uvedle protidampinške ukrepe na kitajsko aktivno oglje v prahu, ki se aktivira s paro (tj. po OP), se lahko izvoz celo zmanjša. Tako se neizkoriščene zmogljivosti zagotovo ne dobo zmanjšale, temveč se bodo po vsej verjetnosti v prihodnosti celo povečale.

| (33) | Poleg tega se glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, kitajska industrija aktivnega oglja trenutno sooča s finančnimi težavami, zlasti zato, ker nizka izkoriščenost zmogljivosti povzroča večje stroške. To povečuje tudi pritisk na izvoz po dampinških cenah za doseganje večje ekonomije obsega. |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega se glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, kitajska industrija aktivnega oglja trenutno sooča s finančnimi težavami, zlasti zato, ker nizka izkoriščenost zmogljivosti povzroča večje stroške. To povečuje tudi pritisk na izvoz po dampinških cenah za doseganje večje ekonomije obsega.

| (34) | V teh okoliščinah je v primeru potrebe po odpravi ukrepov in če Skupnost postane privlačen izvozni trg, zelo verjetno, da bodo kitajski proizvajalci povečali izkoriščenost svojih zmogljivosti, da bi izvozili znatne količine ter tako zmanjšali svoje stroške in izboljšali svoje finančno stanje. |
| --- | --- |

(34)

V teh okoliščinah je v primeru potrebe po odpravi ukrepov in če Skupnost postane privlačen izvozni trg, zelo verjetno, da bodo kitajski proizvajalci povečali izkoriščenost svojih zmogljivosti, da bi izvozili znatne količine ter tako zmanjšali svoje stroške in izboljšali svoje finančno stanje.

(g)   Obnašanje cen na trgih tretjih držav

| (35) | Analiza cen kitajskega izvoza v druge tretje države, kot so ZDA, je pokazala, da je bil izvoz aktivnega oglja v prahu prav tako izveden po zelo nizkih cenah, celo dampinških na izredno visokih stopnjah (višjih od stopnje dampinga, določene v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov, glej uvodno izjavo 28 zgoraj). Očitno je, da je do kitajskega dampinga za ta izdelek prihajalo že prej. |
| --- | --- |

(35)

Analiza cen kitajskega izvoza v druge tretje države, kot so ZDA, je pokazala, da je bil izvoz aktivnega oglja v prahu prav tako izveden po zelo nizkih cenah, celo dampinških na izredno visokih stopnjah (višjih od stopnje dampinga, določene v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov, glej uvodno izjavo 28 zgoraj). Očitno je, da je do kitajskega dampinga za ta izdelek prihajalo že prej.

| (36) | Zato bi v primeru odprave protidampinške dajatve trg Skupnosti najverjetneje privlačil velike količine kitajskega aktivnega oglja v prahu po nizkih dampinških cenah. V zvezi s tem je treba tudi upoštevati, da je kitajski uvoz po uvedbi protidampinških ukrepov leta 1996, čeprav v manjših količinah, ostal prisoten na trgu Skupnosti; v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov bi se tako olajšalo povečanje uvoza. |
| --- | --- |

(36)

Zato bi v primeru odprave protidampinške dajatve trg Skupnosti najverjetneje privlačil velike količine kitajskega aktivnega oglja v prahu po nizkih dampinških cenah. V zvezi s tem je treba tudi upoštevati, da je kitajski uvoz po uvedbi protidampinških ukrepov leta 1996, čeprav v manjših količinah, ostal prisoten na trgu Skupnosti; v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov bi se tako olajšalo povečanje uvoza.

3.4   Ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (37) | V obdobju preiskave je uvoz kitajskega aktivnega oglja v prahu med OPP presegel stopnje de minimis in bil še vedno podvržen dampingu. Ugotovljeno je bilo, da se je damping nadaljeval in da bi se zelo verjetno nadaljeval, če bi se dovolilo, da ukrepi prenehajo veljati. Poleg tega je v tem primeru verjetno, da se bo izvoz kitajskega aktivnega oglja v prahu v Skupnost znatno povečal (in spet dosegel najmanj stopnje, ugotovljene v prvotni preiskavi), ker so v LRK na voljo znatne neizkoriščene zmogljivosti. Cene teh dodatnih uvoznih količin bodo po vsej verjetnosti dosegle znatne stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(37)

V obdobju preiskave je uvoz kitajskega aktivnega oglja v prahu med OPP presegel stopnje de minimis in bil še vedno podvržen dampingu. Ugotovljeno je bilo, da se je damping nadaljeval in da bi se zelo verjetno nadaljeval, če bi se dovolilo, da ukrepi prenehajo veljati. Poleg tega je v tem primeru verjetno, da se bo izvoz kitajskega aktivnega oglja v prahu v Skupnost znatno povečal (in spet dosegel najmanj stopnje, ugotovljene v prvotni preiskavi), ker so v LRK na voljo znatne neizkoriščene zmogljivosti. Cene teh dodatnih uvoznih količin bodo po vsej verjetnosti dosegle znatne stopnje dampinga.

4.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (38) | Preiskava je pokazala, da aktivno oglje v prahu trenutno proizvaja omejeno število proizvajalcev v Skupnosti. Dva proizvajalca vložnika in dva druga proizvajalca, ki nista sodelovala v preiskavi, sledita tradicionalnemu postopku mešanja potrebnih surovih za pridobivanje aktivnega oglja v prahu s postopki aktiviranja. |
| --- | --- |

(38)

Preiskava je pokazala, da aktivno oglje v prahu trenutno proizvaja omejeno število proizvajalcev v Skupnosti. Dva proizvajalca vložnika in dva druga proizvajalca, ki nista sodelovala v preiskavi, sledita tradicionalnemu postopku mešanja potrebnih surovih za pridobivanje aktivnega oglja v prahu s postopki aktiviranja.

| (39) | Ugotovljeno je bilo tudi, da nekateri drugi proizvajalci v Skupnosti proizvajajo aktivno oglje v prahu z mletjem granuliranega aktivnega oglja, uvoženega iz LRK. Na podlagi ocen, ki jih je zagotovila industrija Skupnosti, je v Skupnosti v aktivno oglje v prahu zmletega približno 10 000 ton granuliranega aktivnega oglja, uvoženega iz LRK. Dejansko je eden od proizvajalcev, ki je med preiskavo sodeloval s Komisijo, z uporabo te metode proizvajal aktivno oglje v prahu. Vendar, kot v primeru prve preiskave v zvezi s pregledom, te količine niso bile vključene v izračun celotne proizvodnje Skupnosti in potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(39)

Ugotovljeno je bilo tudi, da nekateri drugi proizvajalci v Skupnosti proizvajajo aktivno oglje v prahu z mletjem granuliranega aktivnega oglja, uvoženega iz LRK. Na podlagi ocen, ki jih je zagotovila industrija Skupnosti, je v Skupnosti v aktivno oglje v prahu zmletega približno 10 000 ton granuliranega aktivnega oglja, uvoženega iz LRK. Dejansko je eden od proizvajalcev, ki je med preiskavo sodeloval s Komisijo, z uporabo te metode proizvajal aktivno oglje v prahu. Vendar, kot v primeru prve preiskave v zvezi s pregledom, te količine niso bile vključene v izračun celotne proizvodnje Skupnosti in potrošnje Skupnosti.

| (40) | Dva proizvajalca Skupnosti, v imenu katerih je bil vložen zahtevek za pregled, sta sodelovala pri preiskavi. Predstavljala sta približno 80 % proizvodnje aktivnega oglja v prahu Skupnosti in zato predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Dva proizvajalca Skupnosti, v imenu katerih je bil vložen zahtevek za pregled, sta sodelovala pri preiskavi. Predstavljala sta približno 80 % proizvodnje aktivnega oglja v prahu Skupnosti in zato predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

| (41) | Ker industrijo Skupnosti sestavljata samo dva proizvajalca Skupnosti, so bile informacije o industriji Skupnosti indeksirane, kjer je bilo primerno, da bi ohranili zaupnost občutljivih podatkov. |
| --- | --- |

(41)

Ker industrijo Skupnosti sestavljata samo dva proizvajalca Skupnosti, so bile informacije o industriji Skupnosti indeksirane, kjer je bilo primerno, da bi ohranili zaupnost občutljivih podatkov.

5.   RAZMERE NA TRGU SKUPNOSTI

5.1   Potrošnja na trgu Skupnosti

| (42) | Potrošnja Skupnosti (EU-27) je bila določena na podlagi:






  — | prodaje na trgu Skupnosti s strani dveh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, |
| --- | --- | --- |

(42)

Potrošnja Skupnosti (EU-27) je bila določena na podlagi:

—

prodaje na trgu Skupnosti s strani dveh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti,

| — | prodaje na trgu Skupnosti s strani nesodelujočih proizvajalcev aktivnega oglja v prahu Skupnosti (po oceni vlagatelja), |
| --- | --- |

—

prodaje na trgu Skupnosti s strani nesodelujočih proizvajalcev aktivnega oglja v prahu Skupnosti (po oceni vlagatelja),

| — | statističnih podatkov o uvozu, razvidnih iz statistike Eurostata. |
| --- | --- |

—

statističnih podatkov o uvozu, razvidnih iz statistike Eurostata.

| (43) | Kot je že bilo omenjeno v uvodni izjavi 39, obstajajo določene količine aktivnega oglja v prahu, proizvedene z mletjem granuliranega aktivnega oglja, uvoženega iz LRK, ki niso bile vključene v izračun potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(43)

Kot je že bilo omenjeno v uvodni izjavi 39, obstajajo določene količine aktivnega oglja v prahu, proizvedene z mletjem granuliranega aktivnega oglja, uvoženega iz LRK, ki niso bile vključene v izračun potrošnje Skupnosti.

| (44) | Na podlagi zgoraj navedenega se je potrošnja aktivnega oglja v prahu Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 7 %. 10 % povečanju med letoma 2003 in 2005 je sledil majhen padec leta 2006; potrošnja je nato med OPP ostala stabilna. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (v tonah) | 38 163 | 39 499 | 41 983 | 40 697 | 40 783 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 | 107 |

(44)

Na podlagi zgoraj navedenega se je potrošnja aktivnega oglja v prahu Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 7 %. 10 % povečanju med letoma 2003 in 2005 je sledil majhen padec leta 2006; potrošnja je nato med OPP ostala stabilna.

2003

2004

2005

2006

OPP

Potrošnja (v tonah)

38 163

39 499

41 983

40 697

40 783

Indeks (2003 = 100)

100

104

110

107

107

5.2   Trenutni uvoz iz LRK

(a)   Obseg in tržni delež

| (45) | Na podlagi podatkov Eurostata je razvoj obsega in tržnega deleža uvoza aktivnega oglja v prahu iz LRK naveden v spodnji tabeli. Obseg uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za 55 %, vendar pa je njegov tržni delež v celoti ostal pod 2 %. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 341 | 662 | 600 | 515 | 529 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 194 | 176 | 151 | 155 |
| Tržni delež | 0,9 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,3 % | 1,3 % |

(45)

Na podlagi podatkov Eurostata je razvoj obsega in tržnega deleža uvoza aktivnega oglja v prahu iz LRK naveden v spodnji tabeli. Obseg uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za 55 %, vendar pa je njegov tržni delež v celoti ostal pod 2 %.

2003

2004

2005

2006

OPP

Obseg uvoza (v tonah)

341

662

600

515

529

Indeks (2003 = 100)

100

194

176

151

155

Tržni delež

0,9 %

1,7 %

1,4 %

1,3 %

1,3 %

(b)   Obnašanje cen uvoza

| (46) | Povprečne uvozne cene aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK, razvidne iz statistike Eurostata, skupaj z dodanimi stroški po uvozu, carino in protidampinškimi dajatvami, so v obravnavanem obdobju kazale dokaj zmerno 8 % povečanje, kot je razvidno iz spodnje tabele. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena (EUR/tono) | 1 169 | 1 104 | 1 187 | 1 217 | 1 267 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 94 | 102 | 104 | 108 |

(46)

Povprečne uvozne cene aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK, razvidne iz statistike Eurostata, skupaj z dodanimi stroški po uvozu, carino in protidampinškimi dajatvami, so v obravnavanem obdobju kazale dokaj zmerno 8 % povečanje, kot je razvidno iz spodnje tabele.

2003

2004

2005

2006

OPP

Cena (EUR/tono)

1 169

1 104

1 187

1 217

1 267

Indeks (2003 = 100)

100

94

102

104

108

| (47) | Komisija je morala v odsotnosti podrobnih podatkov o prodaji proizvajalcev izvoznikov v LRK primerjati prilagojene uvozne cene, pridobljene od Eurostata, s povprečnimi, prodajnimi cenami franko tovarna celotne industrije Skupnosti, tj. brez razlikovanja med različnimi razredi aktivnega oglja v prahu. Ta primerjava je pokazala, da so bile kitajske izvozne cene med OPP 25 % do 30 % nižje od cen, ki jih je v istem obdobju zaračunavala industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je morala v odsotnosti podrobnih podatkov o prodaji proizvajalcev izvoznikov v LRK primerjati prilagojene uvozne cene, pridobljene od Eurostata, s povprečnimi, prodajnimi cenami franko tovarna celotne industrije Skupnosti, tj. brez razlikovanja med različnimi razredi aktivnega oglja v prahu. Ta primerjava je pokazala, da so bile kitajske izvozne cene med OPP 25 % do 30 % nižje od cen, ki jih je v istem obdobju zaračunavala industrija Skupnosti.

5.3   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (48) | Uvoz aktivnega oglja v prahu iz držav, razen LRK, se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, s približno 7 300 ton v letu 2003 na 10 000 ton v OPP, kar je predstavljalo približno 19 % in 25 % tržne deleže. Glavne države izvoznice so bile Malezija, Indonezija, Filipini in ZDA. |
| --- | --- |

(48)

Uvoz aktivnega oglja v prahu iz držav, razen LRK, se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, s približno 7 300 ton v letu 2003 na 10 000 ton v OPP, kar je predstavljalo približno 19 % in 25 % tržne deleže. Glavne države izvoznice so bile Malezija, Indonezija, Filipini in ZDA.

| (49) | Medtem ko se je uvoz iz ZDA zmanjšal na polovico, se je uvoz iz Malezije, Indonezije in Filipinov v OPP povečal z 2 800 ton na 6 200 ton, kar je med OPP predstavljalo 15 % skupni tržni delež trga Skupnosti. Preiskava je pokazala, da nekateri uvozi iz treh zgoraj omenjenih držav predstavljajo aktivno oglje v prahu, pridobljeno iz kokosove lupine, ki ga zaradi razpoložljivosti zadevnih surovin proizvajalci Skupnosti ne morejo proizvesti sami. Tako je industrija Skupnosti sama prožila del tega uvoza, da bi dopolnila svoj obseg ponudbe aktivnega oglja v prahu za uporabnike Skupnosti. |
| --- | --- |

(49)

Medtem ko se je uvoz iz ZDA zmanjšal na polovico, se je uvoz iz Malezije, Indonezije in Filipinov v OPP povečal z 2 800 ton na 6 200 ton, kar je med OPP predstavljalo 15 % skupni tržni delež trga Skupnosti. Preiskava je pokazala, da nekateri uvozi iz treh zgoraj omenjenih držav predstavljajo aktivno oglje v prahu, pridobljeno iz kokosove lupine, ki ga zaradi razpoložljivosti zadevnih surovin proizvajalci Skupnosti ne morejo proizvesti sami. Tako je industrija Skupnosti sama prožila del tega uvoza, da bi dopolnila svoj obseg ponudbe aktivnega oglja v prahu za uporabnike Skupnosti.

| (50) | Kar zadeva cene, so bile povprečne cene uvoza iz Malezije, Indonezije in Filipinov nižje od cen industrije Skupnosti. Cene uvoza iz Malezije in Indonezije so bile v enakem razponu kot cene uvoza aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK, medtem ko so cene uvoza iz Filipinov v obravnavanem obdobju kazale znatno povečanje (37 %) in so bile 20 % višje od kitajskih uvoznih cen v OPP. |
| --- | --- |

(50)

Kar zadeva cene, so bile povprečne cene uvoza iz Malezije, Indonezije in Filipinov nižje od cen industrije Skupnosti. Cene uvoza iz Malezije in Indonezije so bile v enakem razponu kot cene uvoza aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK, medtem ko so cene uvoza iz Filipinov v obravnavanem obdobju kazale znatno povečanje (37 %) in so bile 20 % višje od kitajskih uvoznih cen v OPP.

| (51) | Za cene uvoza iz ZDA je bilo ugotovljeno, da so znatno višje od cen industrije Skupnosti. Velika večina tega uvoza predstavlja posebne razrede aktivnega oglja v prahu, ki na trgu Skupnosti dosegajo visoke cene. |
| --- | --- |

(51)

Za cene uvoza iz ZDA je bilo ugotovljeno, da so znatno višje od cen industrije Skupnosti. Velika večina tega uvoza predstavlja posebne razrede aktivnega oglja v prahu, ki na trgu Skupnosti dosegajo visoke cene.

| (52) | Če povzamemo, preiskava je pokazala, da nekateri uvozi aktivnega oglja v prahu iz tretjih držav dopolnjujejo proizvodnjo industrije Skupnosti. Drugi uvozi so potekali po cenah, ki so bile precej višje od povprečne cene, ki jo zaračunava industrija Skupnosti. Obstajajo tudi drugi uvozi po sorazmerno nizkih cenah, ki bi lahko imeli določen vpliv na trg Skupnosti. Vendar se na podlagi trendov, opaženih v obravnavanem obdobju, zdi, da se to stanje verjetno ne bo razširilo. |
| --- | --- |

(52)

Če povzamemo, preiskava je pokazala, da nekateri uvozi aktivnega oglja v prahu iz tretjih držav dopolnjujejo proizvodnjo industrije Skupnosti. Drugi uvozi so potekali po cenah, ki so bile precej višje od povprečne cene, ki jo zaračunava industrija Skupnosti. Obstajajo tudi drugi uvozi po sorazmerno nizkih cenah, ki bi lahko imeli določen vpliv na trg Skupnosti. Vendar se na podlagi trendov, opaženih v obravnavanem obdobju, zdi, da se to stanje verjetno ne bo razširilo.

5.4   Gospodarske razmere v industriji Skupnosti

(a)   Proizvodnja, obstoječe proizvodne zmogljivosti in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti

| (53) | Zmožnost proizvajanja aktivnega oglja v prahu se lahko zelo razlikuje glede na mešanico nizko aktivnih (krajši čas v peči) in visoko aktivnih (daljši čas v peči) spojin. Tako je bila zmogljivost, prikazana v spodnji tabeli, določena na podlagi mešanice visoko in nizko aktivnega oglja v prahu, ki se trenutno proizvaja. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 100 | 105 | 95 | 100 | 100 |
| Obstoječa proizvodna zmogljivost (v tonah) | 100 | 90 | 85 | 86 | 86 |
| Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti | 100 | 118 | 112 | 118 | 116 |

(53)

Zmožnost proizvajanja aktivnega oglja v prahu se lahko zelo razlikuje glede na mešanico nizko aktivnih (krajši čas v peči) in visoko aktivnih (daljši čas v peči) spojin. Tako je bila zmogljivost, prikazana v spodnji tabeli, določena na podlagi mešanice visoko in nizko aktivnega oglja v prahu, ki se trenutno proizvaja.

2003

2004

2005

2006

OPP

Proizvodnja (v tonah)

100

105

95

100

100

Obstoječa proizvodna zmogljivost (v tonah)

100

90

85

86

86

Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti

100

118

112

118

116

| (54) | Proizvodnja aktivnega oglja v prahu industrije Skupnosti je bila v obravnavanem obdobju stabilna, z določenimi nihanji v letu 2004 in 2005. |
| --- | --- |

(54)

Proizvodnja aktivnega oglja v prahu industrije Skupnosti je bila v obravnavanem obdobju stabilna, z določenimi nihanji v letu 2004 in 2005.

| (55) | Obstoječa zmogljivost se je med letoma 2003 in 2005 zmanjšala. To zmanjšanje je mogoče pripisati okoljski zakonodaji, ki so jo lokalni organi leta 2003 uvedli v eni državi članici, kjer se nahaja industrijski obrat Skupnosti. Zato je moral zadevni proizvajalec Skupnosti zaradi teh okoljskih zahtev ustaviti obratovanje enega od svojih obratov za aktiviranje. |
| --- | --- |

(55)

Obstoječa zmogljivost se je med letoma 2003 in 2005 zmanjšala. To zmanjšanje je mogoče pripisati okoljski zakonodaji, ki so jo lokalni organi leta 2003 uvedli v eni državi članici, kjer se nahaja industrijski obrat Skupnosti. Zato je moral zadevni proizvajalec Skupnosti zaradi teh okoljskih zahtev ustaviti obratovanje enega od svojih obratov za aktiviranje.

| (56) | Kot neposredna posledica manjših razpoložljivih proizvodnih zmogljivosti se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ustrezno povišala. |
| --- | --- |

(56)

Kot neposredna posledica manjših razpoložljivih proizvodnih zmogljivosti se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ustrezno povišala.

(b)   Obseg prodaje, tržni delež potrošnje Skupnosti, povprečna prodajna cena in rast

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje | 100 | 96 | 94 | 96 | 96 |
| Tržni delež | 100 | 93 | 87 | 91 | 91 |
| Povprečna prodajna cena | 100 | 99 | 98 | 99 | 99 |
| Rast | 100 | 96 | 92 | 95 | 96 |

2003

2004

2005

2006

OPP

Obseg prodaje

100

96

94

96

96

Tržni delež

100

93

87

91

91

Povprečna prodajna cena

100

99

98

99

99

Rast

100

96

92

95

96

| (57) | Obseg prodaje je bil med OPP za 4 % manjši kot na začetku obravnavanega obdobja. Ker se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 7 % (glej uvodno izjavo 44 zgoraj), se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 %. Tržni delež industrije Skupnosti je bil kljub temu padcu tržnega deleža v celotnem obravnavanem obdobju večji od 50 %. |
| --- | --- |

(57)

Obseg prodaje je bil med OPP za 4 % manjši kot na začetku obravnavanega obdobja. Ker se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 7 % (glej uvodno izjavo 44 zgoraj), se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 %. Tržni delež industrije Skupnosti je bil kljub temu padcu tržnega deleža v celotnem obravnavanem obdobju večji od 50 %.

| (58) | Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti so v obravnavanem obdobju ostale precej stabilne. Stabilne prodajne cene so v prisotnosti manjšega obsega prodaje v obravnavanem obdobju povzročile 4 % negativno rast, kot odraz zmanjšanja obsega prodaje za enako število odstotnih točk. |
| --- | --- |

(58)

Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti so v obravnavanem obdobju ostale precej stabilne. Stabilne prodajne cene so v prisotnosti manjšega obsega prodaje v obravnavanem obdobju povzročile 4 % negativno rast, kot odraz zmanjšanja obsega prodaje za enako število odstotnih točk.

(c)   Zaloge

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge | 100 | 138 | 115 | 97 | 85 |

2003

2004

2005

2006

OPP

Zaloge

100

138

115

97

85

| (59) | Zaradi ustavitve ene od proizvodnih linij leta 2004 (glej uvodno izjavo 55 zgoraj) in da bi lahko ustregla svojim strankam, je morala industrija Skupnosti začasno povečati svoje zaloge. Vendar je v naslednjih letih raven zalog ponovno dosegla začetne ravni, tj. približno 10–20 % obsega proizvodnje. |
| --- | --- |

(59)

Zaradi ustavitve ene od proizvodnih linij leta 2004 (glej uvodno izjavo 55 zgoraj) in da bi lahko ustregla svojim strankam, je morala industrija Skupnosti začasno povečati svoje zaloge. Vendar je v naslednjih letih raven zalog ponovno dosegla začetne ravni, tj. približno 10–20 % obsega proizvodnje.

(d)   Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Skupnosti | 100 | 383 | 337 | 200 | 226 |
| Donosnost naložb | 100 | 1 051 | 692 | 215 | 348 |
| Denarni tok (v % prodaje v Skupnosti) | 100 | 143 | 119 | 100 | 128 |

2003

2004

2005

2006

OPP

Dobičkonosnost prodaje v Skupnosti

100

383

337

200

226

Donosnost naložb

100

1 051

692

215

348

Denarni tok (v % prodaje v Skupnosti)

100

143

119

100

128

| (60) | Ti trije kazalci so v obravnavanem obdobju sledili podobnemu vzorcu (čeprav na različni stopnji), in sicer močnemu naraščanju med letoma 2003 in 2004, ki mu je sledilo postopno zmanjšanje do konca OPP. |
| --- | --- |

(60)

Ti trije kazalci so v obravnavanem obdobju sledili podobnemu vzorcu (čeprav na različni stopnji), in sicer močnemu naraščanju med letoma 2003 in 2004, ki mu je sledilo postopno zmanjšanje do konca OPP.

| (61) | Spremembe dobičkonosnosti, donosnosti naložb in denarnega toka med letoma 2003 in 2004 je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da je bila v letu 2003 finančna uspešnost industrije Skupnosti izredno slaba, z dobičkonosnostjo prodaje nekoliko nad pragom dobička. Nizka učinkovitost industrije Skupnosti v letu 2003 je bila posledica težkih družbenih razmer, s katerimi se je v tem letu soočal eden od proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(61)

Spremembe dobičkonosnosti, donosnosti naložb in denarnega toka med letoma 2003 in 2004 je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da je bila v letu 2003 finančna uspešnost industrije Skupnosti izredno slaba, z dobičkonosnostjo prodaje nekoliko nad pragom dobička. Nizka učinkovitost industrije Skupnosti v letu 2003 je bila posledica težkih družbenih razmer, s katerimi se je v tem letu soočal eden od proizvajalcev Skupnosti.

| (62) | Zmanjšanje dobička med letoma 2005 in 2006 je deloma posledica stroškov, ki jih je povzročila industrija Skupnosti, da bi izpolnila nekatere okoljske zahteve (glej uvodno izjavo 55 zgoraj). |
| --- | --- |

(62)

Zmanjšanje dobička med letoma 2005 in 2006 je deloma posledica stroškov, ki jih je povzročila industrija Skupnosti, da bi izpolnila nekatere okoljske zahteve (glej uvodno izjavo 55 zgoraj).

| (63) | Drug sodelujoči proizvajalec aktivnega oglja v prahu, ki melje uvoženo granulirano aktivno oglje v aktivno oglje v prahu (glej uvodno izjavo 39 zgoraj), je trdil, da je lahko industrija Skupnosti glede na povečanje svojih stopenj dobička od aktivnega oglja v prahu med letoma 2003 in 2006, kot je prikazano v pritožbi, navzkrižno subvencionirala svojo prodajo granuliranega aktivnega oglja. Z drugimi besedami, trdil je, da je lahko industrija Skupnosti, ker je bilo aktivno oglje v prahu zaščiteno, zaračunavala višje cene aktivnega oglja v prahu in tako domnevno za svojo prodajo granuliranega aktivnega oglja zaračunavala manj. Zato je ta stranka nasprotovala nadaljevanju ukrepov. |
| --- | --- |

(63)

Drug sodelujoči proizvajalec aktivnega oglja v prahu, ki melje uvoženo granulirano aktivno oglje v aktivno oglje v prahu (glej uvodno izjavo 39 zgoraj), je trdil, da je lahko industrija Skupnosti glede na povečanje svojih stopenj dobička od aktivnega oglja v prahu med letoma 2003 in 2006, kot je prikazano v pritožbi, navzkrižno subvencionirala svojo prodajo granuliranega aktivnega oglja. Z drugimi besedami, trdil je, da je lahko industrija Skupnosti, ker je bilo aktivno oglje v prahu zaščiteno, zaračunavala višje cene aktivnega oglja v prahu in tako domnevno za svojo prodajo granuliranega aktivnega oglja zaračunavala manj. Zato je ta stranka nasprotovala nadaljevanju ukrepov.

| (64) | V zvezi z domnevnim navzkrižnim subvencioniranjem med granuliranim aktivnim ogljem in aktivnim ogljem v prahu, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, je ugotovljeno, da je to deloma izven področja uporabe tega pregleda, ker dobičkonosnost prodaje granuliranega aktivnega oglja v okviru te preiskave ni bila analizirana. Glede stopenj dobička je ugotovljeno, da medtem ko je industrija Skupnosti med letoma 2003 in 2004 izkazala močno povečanje dobičkonosnosti, je temu razvoju v letu 2006 in v OPP sledilo obdobje padca. Kot je navedeno v uvodni izjavi 61 zgoraj, je treba močno povečanje med letoma 2003 in 2004 obravnavati v povezavi s slabo finančno uspešnostjo industrije Skupnosti v letu 2003 in ne z dobro finančno uspešnostjo v letu 2004. Poleg tega dobičkonosnost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju ni nikoli presegla 5,5 % v povezavi z njeno prodajo aktivnega oglja v prahu na trgu Skupnosti. Tako je treba zavrniti domnevno možnost, da je bilo povečanje dobičkonosnosti med obravnavanim obdobjem na stopnjah, ki bi industriji Skupnosti omogočile subvencionirati njeno prodajo drugih izdelkov, saj je bila dobičkonosnost prodaje aktivnega oglja v prahu v obravnavanem obdobju prenizka za utemeljitev kakršnih koli domnev o navzkrižnem subvencioniranju. |
| --- | --- |

(64)

V zvezi z domnevnim navzkrižnim subvencioniranjem med granuliranim aktivnim ogljem in aktivnim ogljem v prahu, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, je ugotovljeno, da je to deloma izven področja uporabe tega pregleda, ker dobičkonosnost prodaje granuliranega aktivnega oglja v okviru te preiskave ni bila analizirana. Glede stopenj dobička je ugotovljeno, da medtem ko je industrija Skupnosti med letoma 2003 in 2004 izkazala močno povečanje dobičkonosnosti, je temu razvoju v letu 2006 in v OPP sledilo obdobje padca. Kot je navedeno v uvodni izjavi 61 zgoraj, je treba močno povečanje med letoma 2003 in 2004 obravnavati v povezavi s slabo finančno uspešnostjo industrije Skupnosti v letu 2003 in ne z dobro finančno uspešnostjo v letu 2004. Poleg tega dobičkonosnost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju ni nikoli presegla 5,5 % v povezavi z njeno prodajo aktivnega oglja v prahu na trgu Skupnosti. Tako je treba zavrniti domnevno možnost, da je bilo povečanje dobičkonosnosti med obravnavanim obdobjem na stopnjah, ki bi industriji Skupnosti omogočile subvencionirati njeno prodajo drugih izdelkov, saj je bila dobičkonosnost prodaje aktivnega oglja v prahu v obravnavanem obdobju prenizka za utemeljitev kakršnih koli domnev o navzkrižnem subvencioniranju.

(e)   Zaposlenost, plače in produktivnost

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 100 | 97 | 88 | 90 | 90 |
| Plače na zaposlenega | 100 | 100 | 99 | 100 | 97 |
| Produktivnost (tona/zaposleni) | 100 | 108 | 108 | 111 | 111 |

2003

2004

2005

2006

OPP

Število zaposlenih

100

97

88

90

90

Plače na zaposlenega

100

100

99

100

97

Produktivnost (tona/zaposleni)

100

108

108

111

111

| (65) | Kot prikazuje zgornja tabela, je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala število zaposlenih za približno 10 %. Ker je dejanska proizvodnja v istem obdobju ostala stabilna (glej uvodno izjavo 54 zgoraj), je povečanje produktivnosti odraz teh dveh razvojnih dogodkov. |
| --- | --- |

(65)

Kot prikazuje zgornja tabela, je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala število zaposlenih za približno 10 %. Ker je dejanska proizvodnja v istem obdobju ostala stabilna (glej uvodno izjavo 54 zgoraj), je povečanje produktivnosti odraz teh dveh razvojnih dogodkov.

| (66) | Poleg tega so bile plače v obravnavanem obdobju precej stabilne. |
| --- | --- |

(66)

Poleg tega so bile plače v obravnavanem obdobju precej stabilne.

(f)   Naložbe

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (EUR) | 100 | 70 | 71 | 135 | 135 |

2003

2004

2005

2006

OPP

Naložbe (EUR)

100

70

71

135

135

| (67) | Zgornja tabela kaže, da je v letu 2006 in med OPP industrija Skupnosti izvajala velike naložbe. Zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 55, so te naložbe sprožile okoljske zahteve. |
| --- | --- |

(67)

Zgornja tabela kaže, da je v letu 2006 in med OPP industrija Skupnosti izvajala velike naložbe. Zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 55, so te naložbe sprožile okoljske zahteve.

(g)   Zmožnost zbiranja kapitala

| (68) | Industrija Skupnosti ni poročala o kakršnih koli težavah pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(68)

Industrija Skupnosti ni poročala o kakršnih koli težavah pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju.

(h)   Obseg dampinga

| (69) | Kot smo videli zgoraj, razpoložljiva dejstva kažejo, da se stopnja dampinga lahko šteje za znatno. |
| --- | --- |

(69)

Kot smo videli zgoraj, razpoložljiva dejstva kažejo, da se stopnja dampinga lahko šteje za znatno.

(i)   Okrevanje od preteklega dampinga

| (70) | Kakor je že bilo sklenjeno v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov zaradi veljavnih protidampinških ukrepov, je industrija Skupnosti do neke mere okrevala od preteklega dampinga, še vedno pa je v občutljivem položaju. |
| --- | --- |

(70)

Kakor je že bilo sklenjeno v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov zaradi veljavnih protidampinških ukrepov, je industrija Skupnosti do neke mere okrevala od preteklega dampinga, še vedno pa je v občutljivem položaju.

5.5   Izvozna dejavnost industrije Skupnosti

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) za izvoz | 100 | 108 | 114 | 122 | 121 |
| Povprečna prodajna cena (izvoz) | 100 | 94 | 96 | 99 | 101 |

2003

2004

2005

2006

OPP

Obseg prodaje (v tonah) za izvoz

100

108

114

122

121

Povprečna prodajna cena (izvoz)

100

94

96

99

101

| (71) | Obseg prodaje za izvoz se je v obravnavanem obdobju povečal za približno 21 % med letom 2003 in OPP. |
| --- | --- |

(71)

Obseg prodaje za izvoz se je v obravnavanem obdobju povečal za približno 21 % med letom 2003 in OPP.

| (72) | Povprečne prodajne cene izvoza so ostale stabilne, če prodajne cene uvoza v letu 2003 primerjamo s tistimi v OPP. Medtem ko so cene v letu 2004 nekoliko padle, je industrija Skupnosti lahko svoje cene po letu 2005 povišala. |
| --- | --- |

(72)

Povprečne prodajne cene izvoza so ostale stabilne, če prodajne cene uvoza v letu 2003 primerjamo s tistimi v OPP. Medtem ko so cene v letu 2004 nekoliko padle, je industrija Skupnosti lahko svoje cene po letu 2005 povišala.

5.6   Sklepna ugotovitev o razmerah na trgu Skupnosti

| (73) | Med letom 2003 in OPP so se pozitivno razvijali naslednji kazalci v zvezi z industrijo Skupnosti: dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok in izkoriščenost zmogljivosti ter končne zaloge. Prodajne cene na enoto in proizvodnja so ostale praktično stabilne. Poleg tega se je produktivnost povečala in industrija Skupnosti je lahko vlagala, da bi izpolnila določene okoljske zahteve. |
| --- | --- |

(73)

Med letom 2003 in OPP so se pozitivno razvijali naslednji kazalci v zvezi z industrijo Skupnosti: dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok in izkoriščenost zmogljivosti ter končne zaloge. Prodajne cene na enoto in proizvodnja so ostale praktično stabilne. Poleg tega se je produktivnost povečala in industrija Skupnosti je lahko vlagala, da bi izpolnila določene okoljske zahteve.

| (74) | Nasprotno so se naslednji kazalci razvijali negativno: obseg prodaje, tržni delež in zaposlovanje. Poleg tega se je proizvodna zmogljivost zaradi zgoraj omenjenih okoljskih zahtev zmanjšala. |
| --- | --- |

(74)

Nasprotno so se naslednji kazalci razvijali negativno: obseg prodaje, tržni delež in zaposlovanje. Poleg tega se je proizvodna zmogljivost zaradi zgoraj omenjenih okoljskih zahtev zmanjšala.

| (75) | Čeprav so na splošno razmere različne, se zdi, da pozitivni razvoj prevladuje nad negativnim razvojem. Poleg tega je pri primerjavi zgornjih trendov s trendi, ugotovljenimi v prvotni preiskavi, jasno, da so imeli uvedeni protidampinški ukrepi pozitiven vpliv na gospodarske razmere industrije Skupnosti. Vseeno pa je treba poudariti, da celo kazalci, ki kažejo pozitiven razvoj, kot sta zlasti dobičkonosnost in donosnost naložb, še vedno zdaleč ne dosegajo ravni, ki bi jih lahko pričakovali, če bi industrija Skupnosti popolnoma okrevala od preteklega škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(75)

Čeprav so na splošno razmere različne, se zdi, da pozitivni razvoj prevladuje nad negativnim razvojem. Poleg tega je pri primerjavi zgornjih trendov s trendi, ugotovljenimi v prvotni preiskavi, jasno, da so imeli uvedeni protidampinški ukrepi pozitiven vpliv na gospodarske razmere industrije Skupnosti. Vseeno pa je treba poudariti, da celo kazalci, ki kažejo pozitiven razvoj, kot sta zlasti dobičkonosnost in donosnost naložb, še vedno zdaleč ne dosegajo ravni, ki bi jih lahko pričakovali, če bi industrija Skupnosti popolnoma okrevala od preteklega škodljivega dampinga.

| (76) | Zato se sklene, da je, kljub izboljšanju stanja industrije Skupnosti v primerjavi z obdobjem pred uvedbo ukrepov, industrija Skupnosti še vedno ranljiva. |
| --- | --- |

(76)

Zato se sklene, da je, kljub izboljšanju stanja industrije Skupnosti v primerjavi z obdobjem pred uvedbo ukrepov, industrija Skupnosti še vedno ranljiva.

6.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

| (77) | Preiskava je pokazala, da so neizkoriščene zmogljivosti v LRK znatne in presegajo potrošnjo Skupnosti v OPP. Poleg tega glede na uvedbo protidampinških ukrepov proti uvozu aktivnega oglja v prahu (ki se aktivira s paro) s poreklom iz LRK s strani ZDA obstaja neposredno tveganje preusmeritve trgovine predhodnega obsega izvoza v ZDA v primeru odprave ukrepov. Tveganje je še večje, ker so cene, po katerih se aktivno oglje v prahu uvaža v ZDA, celo nižje od cen, po katerih se uvaža na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(77)

Preiskava je pokazala, da so neizkoriščene zmogljivosti v LRK znatne in presegajo potrošnjo Skupnosti v OPP. Poleg tega glede na uvedbo protidampinških ukrepov proti uvozu aktivnega oglja v prahu (ki se aktivira s paro) s poreklom iz LRK s strani ZDA obstaja neposredno tveganje preusmeritve trgovine predhodnega obsega izvoza v ZDA v primeru odprave ukrepov. Tveganje je še večje, ker so cene, po katerih se aktivno oglje v prahu uvaža v ZDA, celo nižje od cen, po katerih se uvaža na trg Skupnosti.

| (78) | Poleg tega so bile cene, po katerih se aktivno oglje v prahu trenutno uvaža, določene kot dampinške in so veliko nižje od povprečnih prodajnih cen (in stroškov) industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(78)

Poleg tega so bile cene, po katerih se aktivno oglje v prahu trenutno uvaža, določene kot dampinške in so veliko nižje od povprečnih prodajnih cen (in stroškov) industrije Skupnosti.

| (79) | Zato kombinirani učinek dejavnikov, kot so:






  — | znatne neizkoriščene zmogljivosti, ugotovljene v LRK, |
| --- | --- | --- |

(79)

Zato kombinirani učinek dejavnikov, kot so:

—

znatne neizkoriščene zmogljivosti, ugotovljene v LRK,

| — | neposredno tveganje preusmeritve trgovine zaradi uvedbe ukrepov s strani ZDA in |
| --- | --- |

—

neposredno tveganje preusmeritve trgovine zaradi uvedbe ukrepov s strani ZDA in

| — | obstoječa nizka raven cen, po katerih se aktivno oglje v prahu s poreklom iz LRK uvaža v Skupnost in v ZDA, |
| --- | --- |

—

obstoječa nizka raven cen, po katerih se aktivno oglje v prahu s poreklom iz LRK uvaža v Skupnost in v ZDA,

kaže na veliko tveganje za ponovitev škode v primeru izteka ukrepov.

| (80) | Kot je prikazano zgoraj, ostajajo razmere v industriji Skupnosti, čeprav so se izboljšale v primerjavi s prevladujočimi razmerami pred uvedbo obstoječih protidampinških ukrepov, negotove. Obstaja verjetnost, da bi izpostavljenost industrije Skupnosti večjemu obsegu uvoza iz LRK po dampinških cenah povzročila poslabšanje njenih finančnih razmer, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega je bilo zato sklenjeno, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovitev škode industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(80)

Kot je prikazano zgoraj, ostajajo razmere v industriji Skupnosti, čeprav so se izboljšale v primerjavi s prevladujočimi razmerami pred uvedbo obstoječih protidampinških ukrepov, negotove. Obstaja verjetnost, da bi izpostavljenost industrije Skupnosti večjemu obsegu uvoza iz LRK po dampinških cenah povzročila poslabšanje njenih finančnih razmer, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega je bilo zato sklenjeno, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovitev škode industrije Skupnosti.

7.   INTERES SKUPNOSTI

7.1   Uvodne opombe

| (81) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo nadaljevanje obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju s splošnim interesom Skupnosti. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Sedanja preiskava je analizirala stanje, v katerem so protidampinški ukrepi že uvedeni, in je omogočila oceno morebitnega neupravičenega negativnega vpliva na zadevne stranke zaradi trenutnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(81)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo nadaljevanje obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju s splošnim interesom Skupnosti. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Sedanja preiskava je analizirala stanje, v katerem so protidampinški ukrepi že uvedeni, in je omogočila oceno morebitnega neupravičenega negativnega vpliva na zadevne stranke zaradi trenutnih protidampinških ukrepov.

| (82) | Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(82)

Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti.

| (83) | V ta namen so bili poslani vprašalniki trem proizvajalcem, omenjenim v uvodni izjavi 11, poleg tega pa tudi drugim proizvajalcem (vključno s tistimi proizvajalci, ki meljejo granulirano aktivno oglje v aktivno oglje v prahu), štirim dobaviteljem Skupnosti, trem uvoznikom Skupnosti, ki so privolili v sodelovanje (glej uvodno izjavo 9 zgoraj), in 37 uporabnikom, navedenim v vlogi in/ali poznanim Komisiji. |
| --- | --- |

(83)

V ta namen so bili poslani vprašalniki trem proizvajalcem, omenjenim v uvodni izjavi 11, poleg tega pa tudi drugim proizvajalcem (vključno s tistimi proizvajalci, ki meljejo granulirano aktivno oglje v aktivno oglje v prahu), štirim dobaviteljem Skupnosti, trem uvoznikom Skupnosti, ki so privolili v sodelovanje (glej uvodno izjavo 9 zgoraj), in 37 uporabnikom, navedenim v vlogi in/ali poznanim Komisiji.

7.2   Interes industrije Skupnosti

| (84) | Upravičeno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti imela še naprej koristi od trenutno uvedenih ukrepov in bo njen tržni delež še naprej rasel ter da bo izboljšala svojo dobičkonosnost. V primeru, da se ukrepi ne ohranijo, obstaja verjetnost, da bo industrija Skupnosti ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz zadevnih držav in da se bo trenutno ranljivo finančno stanje še poslabšalo. |
| --- | --- |

(84)

Upravičeno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti imela še naprej koristi od trenutno uvedenih ukrepov in bo njen tržni delež še naprej rasel ter da bo izboljšala svojo dobičkonosnost. V primeru, da se ukrepi ne ohranijo, obstaja verjetnost, da bo industrija Skupnosti ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz zadevnih držav in da se bo trenutno ranljivo finančno stanje še poslabšalo.

| (85) | Na podlagi tega in glede na to, da industrija Skupnosti predstavlja več kot večino proizvodnje Skupnosti in da sta oba proizvajalca Skupnosti, ki predstavljata industrijo Skupnosti, izrazila podporo nadaljevanju ukrepov, je mogoče sklepati, da bi bila uvedba ukrepov v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(85)

Na podlagi tega in glede na to, da industrija Skupnosti predstavlja več kot večino proizvodnje Skupnosti in da sta oba proizvajalca Skupnosti, ki predstavljata industrijo Skupnosti, izrazila podporo nadaljevanju ukrepov, je mogoče sklepati, da bi bila uvedba ukrepov v interesu industrije Skupnosti.

7.3   Interes dobaviteljev Skupnosti

| (86) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od treh dobaviteljev surovin Skupnosti (lignit, šota in žagovina) za industrijo Skupnosti. Vsi trije so podprli nadaljevanje ukrepov in navedli, da bi bil večji del njihove prodaje v primeru izteka ukrepov ogrožen, kar bi ogrozilo njihovo finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od treh dobaviteljev surovin Skupnosti (lignit, šota in žagovina) za industrijo Skupnosti. Vsi trije so podprli nadaljevanje ukrepov in navedli, da bi bil večji del njihove prodaje v primeru izteka ukrepov ogrožen, kar bi ogrozilo njihovo finančno stabilnost.

| (87) | Zato je mogoče skleniti, da bi bilo nadaljnje izvajanje ukrepov v interesu dobaviteljev Skupnosti za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(87)

Zato je mogoče skleniti, da bi bilo nadaljnje izvajanje ukrepov v interesu dobaviteljev Skupnosti za industrijo Skupnosti.

7.4   Interes uvoznikov Skupnosti

| (88) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 8, je Komisija vzpostavila stik s 33 uvozniki, ki so bili navedeni v zahtevku za ta pregled. Samo trije uvozniki so privolili v sodelovanje v preiskavi. Vendar noben od teh treh uvoznikov ni izpolnil vprašalnika, ki ga je poslala Komisija. |
| --- | --- |

(88)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 8, je Komisija vzpostavila stik s 33 uvozniki, ki so bili navedeni v zahtevku za ta pregled. Samo trije uvozniki so privolili v sodelovanje v preiskavi. Vendar noben od teh treh uvoznikov ni izpolnil vprašalnika, ki ga je poslala Komisija.

| (89) | Tako je mogoče pomanjkanje zanimanja za sodelovanje v preiskavi dejansko obravnavati kot pokazatelj, da nadaljevanje ukrepov ne bi resno vplivalo na uvozne dejavnosti katerega koli uvoznika aktivnega oglja v prahu. |
| --- | --- |

(89)

Tako je mogoče pomanjkanje zanimanja za sodelovanje v preiskavi dejansko obravnavati kot pokazatelj, da nadaljevanje ukrepov ne bi resno vplivalo na uvozne dejavnosti katerega koli uvoznika aktivnega oglja v prahu.

7.5   Interes uporabnikov Skupnosti

| (90) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 83 zgoraj, je Komisija vzpostavila stik s 37 uporabniki, od katerih so bili mnogi stranke industrije Skupnosti. Na koncu je prejela samo tri izpolnjene vprašalnike. |
| --- | --- |

(90)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 83 zgoraj, je Komisija vzpostavila stik s 37 uporabniki, od katerih so bili mnogi stranke industrije Skupnosti. Na koncu je prejela samo tri izpolnjene vprašalnike.

| (91) | Noben od treh uporabnikov se ni strinjal s preverjanjem njihovih odgovorov na vprašalnike na kraju samem. Vendar je bilo pri pregledu nepreverjenih podatkov ugotovljeno, da aktivno oglje v prahu na podlagi tehtanega povprečja predstavlja zelo majhen delež operativnih stroškov zadevnih uporabnikov. |
| --- | --- |

(91)

Noben od treh uporabnikov se ni strinjal s preverjanjem njihovih odgovorov na vprašalnike na kraju samem. Vendar je bilo pri pregledu nepreverjenih podatkov ugotovljeno, da aktivno oglje v prahu na podlagi tehtanega povprečja predstavlja zelo majhen delež operativnih stroškov zadevnih uporabnikov.

| (92) | Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da nadaljevanje ukrepov ne bi resno vplivalo na dejavnosti katerega koli uporabnika aktivnega oglja v prahu. |
| --- | --- |

(92)

Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da nadaljevanje ukrepov ne bi resno vplivalo na dejavnosti katerega koli uporabnika aktivnega oglja v prahu.

7.6   Sklep o interesu Skupnosti

| (93) | Ob upoštevanju interesov vseh strank, ki so se javile med preiskavo, se zdi, da na podlagi interesa Skupnosti ni utemeljenih razlogov proti podaljšanju protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(93)

Ob upoštevanju interesov vseh strank, ki so se javile med preiskavo, se zdi, da na podlagi interesa Skupnosti ni utemeljenih razlogov proti podaljšanju protidampinških ukrepov.

8.   KONČNE DOLOČBE

| (94) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči ohranitev obstoječih ukrepov za izvoz aktivnega oglja v prahu. Po obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. |
| --- | --- |

(94)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči ohranitev obstoječih ukrepov za izvoz aktivnega oglja v prahu. Po obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč.

| (95) | Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(95)

Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK.

9.   DAJATVE

| (96) | Glede na sklepe v zvezi z nadaljevanjem dampinga, verjetnostjo ponovitve škode in interesom Skupnosti je treba protidampinške ukrepe na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK ohraniti, da se prepreči, da bi dampinški uvoz ponovno povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Glede na sklepe v zvezi z nadaljevanjem dampinga, verjetnostjo ponovitve škode in interesom Skupnosti je treba protidampinške ukrepe na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK ohraniti, da se prepreči, da bi dampinški uvoz ponovno povzročal škodo industriji Skupnosti.

| (97) | Sedanja stopnja protidampinške dajatve na podlagi 38,6 % stopnje odprave škode je določena na 323 EUR na tono (fiksna dajatev). |
| --- | --- |

(97)

Sedanja stopnja protidampinške dajatve na podlagi 38,6 % stopnje odprave škode je določena na 323 EUR na tono (fiksna dajatev).

| (98) | V zvezi s stopnjo dajatve je ena zainteresirana stranka trdila, da morajo biti stopnje dampinga po odpravi povračila DDV, ki ga dobijo kitajski proizvajalci pri izvozu blaga, pridobljenega iz surovin, kupljenih doma, nižje. |
| --- | --- |

(98)

V zvezi s stopnjo dajatve je ena zainteresirana stranka trdila, da morajo biti stopnje dampinga po odpravi povračila DDV, ki ga dobijo kitajski proizvajalci pri izvozu blaga, pridobljenega iz surovin, kupljenih doma, nižje.

| (99) | Vendar v popolni odsotnosti kakršne koli oblike sodelovanja kitajskih proizvajalcev in brez zahtevka za vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe te domnevne spremembe stroškov proizvodnje za izvoženo blago ni bilo mogoče utemeljiti in je bila zato zavrnjena – |
| --- | --- |

(99)

Vendar v popolni odsotnosti kakršne koli oblike sodelovanja kitajskih proizvajalcev in brez zahtevka za vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe te domnevne spremembe stroškov proizvodnje za izvoženo blago ni bilo mogoče utemeljiti in je bila zato zavrnjena –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz aktivnega oglja v prahu, uvrščenega pod oznako KN ex 3802 10 00 (oznaka TARIC 3802100020) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Znesek dokončne protidampinške dajatve je 323 EUR na tono (neto teža).

3.   Če so izdelki poškodovani že pred vstopom v prost promet in je zato dejansko plačana cena ali cena, ki se plačuje, razdeljena na določitve carinske vrednosti, skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (6), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj navedenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza razdelitvi dejansko plačane cene ali cene, ki se plačuje.

Člen 2

Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. julija 2008

Za Svet

Predsednica

C. LAGARDE

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 134, 5.6.1996, str. 20.

2

(3)  UL L 155, 14.6.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 931/2003 (UL L 133, 29.5.2003, str. 36).

3

(4)  UL C 228, 22.9.2006, str. 3.

4

(5)  UL C 131, 13.6.2007, str. 14.

5

(6)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

6

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 650/2008

z dne 9. julija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 10. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 590/2008 (UL L 163, 24.6.2008, str. 24).

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 33,6 |
| MK | 22,0 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 41,5 |
| 0707 00 05 | TR | 74,8 |
| ZZ | 74,8 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,2 |
| US | 96,6 |
| UY | 75,5 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 97,2 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 96,4 |
| CL | 105,9 |
| CN | 70,5 |
| NZ | 112,2 |
| US | 88,2 |
| UY | 93,6 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 20 50 | AR | 94,9 |
| CL | 103,2 |
| CN | 113,9 |
| NZ | 142,1 |
| ZA | 107,3 |
| ZZ | 112,3 |
| 0809 10 00 | TR | 174,9 |
| US | 284,0 |
| XS | 130,8 |
| ZZ | 196,6 |
| 0809 20 95 | TR | 365,6 |
| US | 179,9 |
| ZZ | 272,8 |
| 0809 30 | TR | 313,4 |
| ZZ | 313,4 |
| 0809 40 05 | IL | 191,3 |
| ZZ | 191,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

33,6

MK

22,0

TR

69,0

ZZ

41,5

0707 00 05

TR

74,8

ZZ

74,8

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

104,2

US

96,6

UY

75,5

ZA

112,5

ZZ

97,2

0808 10 80

AR

99,8

BR

96,4

CL

105,9

CN

70,5

NZ

112,2

US

88,2

UY

93,6

ZA

95,9

ZZ

95,3

0808 20 50

AR

94,9

CL

103,2

CN

113,9

NZ

142,1

ZA

107,3

ZZ

112,3

0809 10 00

TR

174,9

US

284,0

XS

130,8

ZZ

196,6

0809 20 95

TR

365,6

US

179,9

ZZ

272,8

0809 30

TR

313,4

ZZ

313,4

0809 40 05

IL

191,3

ZZ

191,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 651/2008

z dne 9. julija 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1653/2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (1), in zlasti člena 15 Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Sveta Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po sprejetju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), je treba spremeniti Uredbo Komisije (ES) št. 1653/2004 (4), da se prilagodi Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: splošna finančna uredba) (5). |
| --- | --- |

(1)

Po sprejetju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), je treba spremeniti Uredbo Komisije (ES) št. 1653/2004 (4), da se prilagodi Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: splošna finančna uredba) (5).

| (2) | Zaradi izkušenj obstoječih agencij je treba sprejeti tudi druge spremembe. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi izkušenj obstoječih agencij je treba sprejeti tudi druge spremembe.

| (3) | Treba je razjasniti, da je za dobro finančno poslovodenje nujna uspešna in učinkovita notranja kontrola. Opredeliti je treba glavne značilnosti in cilje sistemov notranje kontrole. |
| --- | --- |

(3)

Treba je razjasniti, da je za dobro finančno poslovodenje nujna uspešna in učinkovita notranja kontrola. Opredeliti je treba glavne značilnosti in cilje sistemov notranje kontrole.

| (4) | Treba je poenostaviti objavo administrativnega proračuna agencij, pri čemer se ohranijo pristojnosti proračunskega organa in Računskega sodišča. |
| --- | --- |

(4)

Treba je poenostaviti objavo administrativnega proračuna agencij, pri čemer se ohranijo pristojnosti proračunskega organa in Računskega sodišča.

| (5) | Postopek glede prerazporeditev, ki bi ga morali sprejeti direktorji agencij, se je v praksi izkazal za nejasnega in dolgotrajnega. Zato ga je treba racionalizirati in pospešiti. |
| --- | --- |

(5)

Postopek glede prerazporeditev, ki bi ga morali sprejeti direktorji agencij, se je v praksi izkazal za nejasnega in dolgotrajnega. Zato ga je treba racionalizirati in pospešiti.

| (6) | V standardno finančno uredbo je treba vključiti tudi pojasnilo o situacijah navzkrižja interesov, nove določbe o predhodnem preverjanju podobnih posameznih transakcij, ki se nanašajo na določene rutinske odhodkovne postavke, določbe o odgovornosti odredbodajalcev in uporabi sistema trajnika. |
| --- | --- |

(6)

V standardno finančno uredbo je treba vključiti tudi pojasnilo o situacijah navzkrižja interesov, nove določbe o predhodnem preverjanju podobnih posameznih transakcij, ki se nanašajo na določene rutinske odhodkovne postavke, določbe o odgovornosti odredbodajalcev in uporabi sistema trajnika.

| (7) | Preglednost do proračunskega organa je treba povečati z novimi obveznostmi agencij na področju obveščanja v zvezi z proračunskim postopkom, zlasti kar zadeva število pogodbenega osebja in odstopov od izterjave ugotovljenih zneskov terjatev. |
| --- | --- |

(7)

Preglednost do proračunskega organa je treba povečati z novimi obveznostmi agencij na področju obveščanja v zvezi z proračunskim postopkom, zlasti kar zadeva število pogodbenega osebja in odstopov od izterjave ugotovljenih zneskov terjatev.

| (8) | Za zagotovitev preglednosti uporabe sredstev, ki izhajajo iz proračuna, je treba, z določenimi omejitvami, potrebnimi za zavarovanje legitimnih javnih in zasebnih interesov, omogočiti dostop do informacij o upravičencih do teh sredstev. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev preglednosti uporabe sredstev, ki izhajajo iz proračuna, je treba, z določenimi omejitvami, potrebnimi za zavarovanje legitimnih javnih in zasebnih interesov, omogočiti dostop do informacij o upravičencih do teh sredstev.

| (9) | Da bi se okrepila zaščita finančnih interesov Skupnosti, bi morale agencije sodelovati pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se okrepila zaščita finančnih interesov Skupnosti, bi morale agencije sodelovati pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam.

| (10) | Za zagotovitev, da se osebni podatki ne hranijo dlje, kot je potrebno za namene, za katere so bili zbrani ali za katere se nadalje obdelujejo, je treba določiti posebne zahteve v zvezi z dokazili. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev, da se osebni podatki ne hranijo dlje, kot je potrebno za namene, za katere so bili zbrani ali za katere se nadalje obdelujejo, je treba določiti posebne zahteve v zvezi z dokazili.

| (11) | Zaradi okrepitve zaščite finančnih interesov Skupnosti bi morale agencije pripraviti seznam terjatev z navedbo imen dolžnikov in zneska dolga, kadar je dolžniku plačilo naloženo s pravnomočno sodno odločbo in kadar ni bilo nobenega ali nobenega večjega plačila v enem letu od njenega izreka. Ta seznam je treba objaviti ob upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi okrepitve zaščite finančnih interesov Skupnosti bi morale agencije pripraviti seznam terjatev z navedbo imen dolžnikov in zneska dolga, kadar je dolžniku plačilo naloženo s pravnomočno sodno odločbo in kadar ni bilo nobenega ali nobenega večjega plačila v enem letu od njenega izreka. Ta seznam je treba objaviti ob upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov.

| (12) | Treba je razjasniti odgovornost računovodij za potrjevanje računovodskih izkazov na podlagi finančnih informacij, ki jim jih predložijo odredbodajalci. V ta namen je treba računovodja pooblastiti za preverjanje informacij, ki jih prejme odredbodajalec na podlagi prenosa, in po potrebi za izražanje pridržkov. |
| --- | --- |

(12)

Treba je razjasniti odgovornost računovodij za potrjevanje računovodskih izkazov na podlagi finančnih informacij, ki jim jih predložijo odredbodajalci. V ta namen je treba računovodja pooblastiti za preverjanje informacij, ki jih prejme odredbodajalec na podlagi prenosa, in po potrebi za izražanje pridržkov.

| (13) | Glede na to, da so agencije odredbodajalci Komisije na podlagi prenosa, so vprašanja notranjega nadzora v zvezi z izvrševanjem operativnih odobritev, kar opravljajo direktorji agencij, zajeta v poročilih v skladu s členom 86(3) in (4) splošne finančne uredbe. Da se racionalizirajo mehanizmi poročanja in prepreči širjenje neenotnih informacij, mora notranji revizor poročati o upravnih proračunski sredstvih izvajalskih agencij v notranjem revizijskem poročilu v skladu s členom 86(3) in (4) splošne finančne uredbe. Komisija mora poročila, ki jih pripravijo agencije v skladu s četrtim odstavkom člena 49 Uredbe (ES) št. 1653/2004, iz istega razloga vključiti v svoje poročilo v skladu s členom 86(4) splošne finančne uredbe, ki se pošlje organu, ki da razrešnico. |
| --- | --- |

(13)

Glede na to, da so agencije odredbodajalci Komisije na podlagi prenosa, so vprašanja notranjega nadzora v zvezi z izvrševanjem operativnih odobritev, kar opravljajo direktorji agencij, zajeta v poročilih v skladu s členom 86(3) in (4) splošne finančne uredbe. Da se racionalizirajo mehanizmi poročanja in prepreči širjenje neenotnih informacij, mora notranji revizor poročati o upravnih proračunski sredstvih izvajalskih agencij v notranjem revizijskem poročilu v skladu s členom 86(3) in (4) splošne finančne uredbe. Komisija mora poročila, ki jih pripravijo agencije v skladu s četrtim odstavkom člena 49 Uredbe (ES) št. 1653/2004, iz istega razloga vključiti v svoje poročilo v skladu s členom 86(4) splošne finančne uredbe, ki se pošlje organu, ki da razrešnico.

| (14) | Razjasniti je treba pogoje, pod katerimi lahko agencije uporabljajo storitve služb in uradov Komisije, medinstitucionalnih evropskih uradov in Prevajalskega centra za organe Evropske unije, ustanovljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/94 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (6). Treba je vstaviti določbo o izbiri strokovnjakov, ki ustreza tisti iz splošne finančne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Razjasniti je treba pogoje, pod katerimi lahko agencije uporabljajo storitve služb in uradov Komisije, medinstitucionalnih evropskih uradov in Prevajalskega centra za organe Evropske unije, ustanovljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/94 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (6). Treba je vstaviti določbo o izbiri strokovnjakov, ki ustreza tisti iz splošne finančne uredbe.

| (15) | Da bi se okrepila zaščita finančnih interesov Skupnosti in glede na to, da agencije nimajo nekaterih pristojnosti, za katere so pooblaščene izključno institucije Skupnosti, je treba od agencij zahtevati, da v svoje pogodbe, sklenjene s tretjimi osebami, vključijo posebne pogodbene klavzule, v skladu s katerimi bi lahko uveljavljale nekatere pravice, vključno z začasno opustitvijo in prekinitvijo pogodb in razpisnih postopkov ter uvedbo zastaralnih rokov. |
| --- | --- |

(15)

Da bi se okrepila zaščita finančnih interesov Skupnosti in glede na to, da agencije nimajo nekaterih pristojnosti, za katere so pooblaščene izključno institucije Skupnosti, je treba od agencij zahtevati, da v svoje pogodbe, sklenjene s tretjimi osebami, vključijo posebne pogodbene klavzule, v skladu s katerimi bi lahko uveljavljale nekatere pravice, vključno z začasno opustitvijo in prekinitvijo pogodb in razpisnih postopkov ter uvedbo zastaralnih rokov.

| (16) | Zaradi preglednosti do proračunskega organa je treba začeti uporabljati postopek obveščanja za projekte s pomembnim učinkom na administrativni proračun agencije. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi preglednosti do proračunskega organa je treba začeti uporabljati postopek obveščanja za projekte s pomembnim učinkom na administrativni proračun agencije.

| (17) | Člen 14(3) Uredbe (ES) št. 58/2003 določa, da je treba razrešnico dati najpozneje do 29. aprila leta N+2, in izrecno navaja, da se da razrešnica skupaj z razrešnico za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije. Po pregledu splošne finančne uredbe, ki določa sprejetje razrešnice za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije pred 15. majem leta N+2, vsebina člena 14(3) Uredbe (ES) št. 58/2003 ni več skladna s splošno finančno uredbo. Datum sprejetja razrešnice za administrativni proračun agencij bi bilo zato treba uskladiti z datumom za splošni proračun. |
| --- | --- |

(17)

Člen 14(3) Uredbe (ES) št. 58/2003 določa, da je treba razrešnico dati najpozneje do 29. aprila leta N+2, in izrecno navaja, da se da razrešnica skupaj z razrešnico za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije. Po pregledu splošne finančne uredbe, ki določa sprejetje razrešnice za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije pred 15. majem leta N+2, vsebina člena 14(3) Uredbe (ES) št. 58/2003 ni več skladna s splošno finančno uredbo. Datum sprejetja razrešnice za administrativni proračun agencij bi bilo zato treba uskladiti z datumom za splošni proračun.

| (18) | Uredbo (ES) št. 1653/2004 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(18)

Uredbo (ES) št. 1653/2004 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1653/2004 se spremeni:

| 1. | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Proračun se določi in izvršuje v skladu z načeli enotnosti in točnosti proračuna, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, za katerega je potrebna uspešna in učinkovita notranja kontrola, ter preglednosti, kakor določa ta uredba.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Proračun se določi in izvršuje v skladu z načeli enotnosti in točnosti proračuna, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, za katerega je potrebna uspešna in učinkovita notranja kontrola, ter preglednosti, kakor določa ta uredba.“

| 2. | V četrtem odstavku člena 9 se doda naslednji stavek:
  „Agencija najpozneje do 1. junija leta N+1 Komisijo obvesti o izvrševanju prenesenih namenskih prejemkov.“ |
| --- | --- |

2.

V četrtem odstavku člena 9 se doda naslednji stavek:

„Agencija najpozneje do 1. junija leta N+1 Komisijo obvesti o izvrševanju prenesenih namenskih prejemkov.“

| 3. | V členu 10 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Vsako leto od 15. novembra dalje se lahko prevzemajo obveznosti za rutinske upravne stroške v breme proračunskih sredstev za naslednjo proračunsko leto. Take obveznosti ne smejo presegati ene četrtine proračunskih sredstev na ustrezni proračunski postavki za tekoče proračunsko leto, kot jih je določila uprava. Ne morejo se uporabljati za nove odhodke, ki niso bili vnaprej odobreni v zadnjem proračunu, ki je bil pravilno sprejet.“ |
| --- | --- |

3.

V členu 10 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Vsako leto od 15. novembra dalje se lahko prevzemajo obveznosti za rutinske upravne stroške v breme proračunskih sredstev za naslednjo proračunsko leto. Take obveznosti ne smejo presegati ene četrtine proračunskih sredstev na ustrezni proračunski postavki za tekoče proračunsko leto, kot jih je določila uprava. Ne morejo se uporabljati za nove odhodke, ki niso bili vnaprej odobreni v zadnjem proračunu, ki je bil pravilno sprejet.“

| 4. | V členu 18 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „O prerazporeditvah proračunskih sredstev znotraj administrativnega proračuna odloča direktor. O tem predhodno obvesti upravo, ki lahko nasprotuje takšnim prerazporeditvam. Po odobritvi uprave ali, če ni odgovora v treh tednih od predložitve informacije, lahko direktor opravi načrtovane prerazporeditve.“ |
| --- | --- |

4.

V členu 18 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„O prerazporeditvah proračunskih sredstev znotraj administrativnega proračuna odloča direktor. O tem predhodno obvesti upravo, ki lahko nasprotuje takšnim prerazporeditvam. Po odobritvi uprave ali, če ni odgovora v treh tednih od predložitve informacije, lahko direktor opravi načrtovane prerazporeditve.“

| 5. | V poglavje 7 naslova II se vstavi naslednji člen 19a:
  „Člen 19a
  1.   Proračun se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo.
  2.   Pri izvrševanju proračuna je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je razumno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:






  (a) | uspešnost, učinkovitost in gospodarnost delovanja; |
| --- | --- | --- |

5.

V poglavje 7 naslova II se vstavi naslednji člen 19a:

„Člen 19a

1.   Proračun se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo.

2.   Pri izvrševanju proračuna je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je razumno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:

(a)

uspešnost, učinkovitost in gospodarnost delovanja;

| (b) | zanesljivost poročanja; |
| --- | --- |

(b)

zanesljivost poročanja;

| (c) | varovanje sredstev in informacij; |
| --- | --- |

(c)

varovanje sredstev in informacij;

| (d) | preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

(d)

preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti;

| (e) | ustrezno obvladovanje tveganj, povezanih z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.“ |
| --- | --- |

(e)

ustrezno obvladovanje tveganj, povezanih z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.“

| 6. | Člen 20 se spremeni:






  (a) | drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Dokončno sprejeti proračun in spremembe proračuna se pošljejo v vednost proračunskemu organu, Računskemu sodišču in Komisiji ter se objavijo na spletni strani zadevne agencije. Povzetek proračuna in sprememb proračuna se objavi v Uradnem listu Evropske unije v treh mesecih po njihovem sprejetju.
  Povzetek prikazuje pet glavnih proračunskih vrstic na strani prihodkov in odhodkov, načrt delovnih mest in oceno števila pogodbenega osebja v ekvivalentih polne zaposlitve, za katerega so proračunska sredstva vključena v proračun, in napotenih nacionalnih strokovnjakov. Navaja tudi številke za preteklo leto.“; |
| --- | --- | --- |

6.

Člen 20 se spremeni:

(a)

drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Dokončno sprejeti proračun in spremembe proračuna se pošljejo v vednost proračunskemu organu, Računskemu sodišču in Komisiji ter se objavijo na spletni strani zadevne agencije. Povzetek proračuna in sprememb proračuna se objavi v Uradnem listu Evropske unije v treh mesecih po njihovem sprejetju.

Povzetek prikazuje pet glavnih proračunskih vrstic na strani prihodkov in odhodkov, načrt delovnih mest in oceno števila pogodbenega osebja v ekvivalentih polne zaposlitve, za katerega so proračunska sredstva vključena v proračun, in napotenih nacionalnih strokovnjakov. Navaja tudi številke za preteklo leto.“;

| (b) | dodata se naslednja odstavka:
  „Agencija prek svoje spletne strani omogoči dostop do informacij o upravičencih do sredstev iz svojega proračuna, vključno z najetimi strokovnjaki iz člena 50b. Objava je lahko dostopna, pregledna in izčrpna. Dostop do teh informacij se omogoči z ustreznim upoštevanjem zahtev zaupnosti, zlasti zahtev varstva osebnih podatkov, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7), in zahtev varnosti.
  Kadar so informacije objavljene samo v anonimni obliki, agencija Evropskemu parlamentu na zahtevo na ustrezen način predloži informacije o zadevnih upravičencih. |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„Agencija prek svoje spletne strani omogoči dostop do informacij o upravičencih do sredstev iz svojega proračuna, vključno z najetimi strokovnjaki iz člena 50b. Objava je lahko dostopna, pregledna in izčrpna. Dostop do teh informacij se omogoči z ustreznim upoštevanjem zahtev zaupnosti, zlasti zahtev varstva osebnih podatkov, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7), in zahtev varnosti.

Kadar so informacije objavljene samo v anonimni obliki, agencija Evropskemu parlamentu na zahtevo na ustrezen način predloži informacije o zadevnih upravičencih.

| 7. | Člen 21 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 21
  Agencija Komisiji vsako leto najpozneje do 5. marca skupaj s svojim osnutkom delovnega programa predloži oceno svojih prihodkov in odhodkov za leto N+1, ki jo pripravi direktor agencije in sprejme uprava, ter splošne smernice, ki so služile kot podlaga zanjo.
  Ocena prihodkov in odhodkov agencije vključuje:






  (a) | načrt delovnih mest, ki določa število začasnih delovnih mest, odobrenih v okviru proračunskih sredstev po plačilnih razredih in kategorijah; |
| --- | --- | --- |

7.

Člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Agencija Komisiji vsako leto najpozneje do 5. marca skupaj s svojim osnutkom delovnega programa predloži oceno svojih prihodkov in odhodkov za leto N+1, ki jo pripravi direktor agencije in sprejme uprava, ter splošne smernice, ki so služile kot podlaga zanjo.

Ocena prihodkov in odhodkov agencije vključuje:

(a)

načrt delovnih mest, ki določa število začasnih delovnih mest, odobrenih v okviru proračunskih sredstev po plačilnih razredih in kategorijah;

| (b) | če je prišlo do spremembe v številu oseb na delovnem mestu, izjavo, ki upravičuje zahtevo po novih delovnih mestih; |
| --- | --- |

(b)

če je prišlo do spremembe v številu oseb na delovnem mestu, izjavo, ki upravičuje zahtevo po novih delovnih mestih;

| (c) | četrtletno oceno gotovinskih plačil in prejemkov; |
| --- | --- |

(c)

četrtletno oceno gotovinskih plačil in prejemkov;

| (d) | število pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov, zaposlenih v agenciji in oceno števila za leto N+1; |
| --- | --- |

(d)

število pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov, zaposlenih v agenciji in oceno števila za leto N+1;

| (e) | oceno namenskih prejemkov; |
| --- | --- |

(e)

oceno namenskih prejemkov;

| (f) | informacije o doseganju vseh predhodno določenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljev, merjenih s kazalci; |
| --- | --- |

(f)

informacije o doseganju vseh predhodno določenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljev, merjenih s kazalci;

Rezultati ocen bodo pregledani in navedeni kot dokazilo pri presoji morebitnih prednosti povečanja ali zmanjšanja predlaganega administrativnega proračuna agencije v primerjavi z njenim administrativnim proračunom za leto N.“

| 8. | Člen 22 se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Komisija v okviru postopka sprejemanja splošnega proračuna proračunskemu organu pošlje izjavo agencije o ocenah ter predlaga višino subvencije, namenjene agenciji, ter število zaposlenih, za katerega meni, da je potrebno za njeno delovanje. Komisija predloži osnutek načrta delovnih mest agencije in oceno števila pogodbenega osebja v ekvivalentih polne zaposlitve, za katerega se predlagajo proračunska sredstva.“; |
| --- | --- | --- |

8.

Člen 22 se spremeni:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Komisija v okviru postopka sprejemanja splošnega proračuna proračunskemu organu pošlje izjavo agencije o ocenah ter predlaga višino subvencije, namenjene agenciji, ter število zaposlenih, za katerega meni, da je potrebno za njeno delovanje. Komisija predloži osnutek načrta delovnih mest agencije in oceno števila pogodbenega osebja v ekvivalentih polne zaposlitve, za katerega se predlagajo proračunska sredstva.“;

| (b) | v tretjem odstavku se doda naslednji stavek: „Načrt delovnih mest se objavi v prilogi k oddelku III – Komisija v okviru splošnega proračuna.“ |
| --- | --- |

(b)

v tretjem odstavku se doda naslednji stavek: „Načrt delovnih mest se objavi v prilogi k oddelku III – Komisija v okviru splošnega proračuna.“

| 9. | V točki 1 člena 23 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | prihodke za preteklo proračunsko leto in prihodke za leto N–2, vključno z namenskimi prejemki;“. |
| --- | --- | --- |

9.

V točki 1 člena 23 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

prihodke za preteklo proračunsko leto in prihodke za leto N–2, vključno z namenskimi prejemki;“.

| 10. | V drugem pododstavku člena 24(1) se besedna zveza „mest razreda A3“ nadomesti z besedno zvezo „mest do razreda AD13“. |
| --- | --- |

10.

V drugem pododstavku člena 24(1) se besedna zveza „mest razreda A3“ nadomesti z besedno zvezo „mest do razreda AD13“.

| 11. | V členu 25 se doda naslednji pododstavek:
  „Agencije brez poseganja v odgovornosti odredbodajalca glede preprečevanja in odkrivanja goljufij in nepravilnosti sodelujejo pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam.“ |
| --- | --- |

11.

V členu 25 se doda naslednji pododstavek:

„Agencije brez poseganja v odgovornosti odredbodajalca glede preprečevanja in odkrivanja goljufij in nepravilnosti sodelujejo pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam.“

| 12. | V členu 27 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Vsem finančnim udeležencem v smislu poglavja 2 tega naslova in vsem drugim osebam, ki sodelujejo pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali nadzoru proračuna, je prepovedano sprejemati kakršne koli ukrepe, ki bi lahko povzročili navzkrižje njihovih interesov z interesi agencije ali Skupnosti. Če bi nastal tak primer, mora zadevna oseba prenehati uporabljati take ukrepe in zadevo prepustiti nadrejenemu. Direktor mora zadevo prepustiti upravi.“ |
| --- | --- |

12.

V členu 27 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Vsem finančnim udeležencem v smislu poglavja 2 tega naslova in vsem drugim osebam, ki sodelujejo pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali nadzoru proračuna, je prepovedano sprejemati kakršne koli ukrepe, ki bi lahko povzročili navzkrižje njihovih interesov z interesi agencije ali Skupnosti. Če bi nastal tak primer, mora zadevna oseba prenehati uporabljati take ukrepe in zadevo prepustiti nadrejenemu. Direktor mora zadevo prepustiti upravi.“

| 13. | Člena 29 in 30 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 29
  1.   Odredbodajalec je odgovoren za izvrševanje prihodkov in odhodkov v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in za zagotavljanje, da se upoštevajo zahteve po zakonitosti in pravilnosti. Dokazila v zvezi z opravljenimi operacijami mora hraniti pet let od dneva odločitve o razrešnici v zvezi z izvrševanjem proračuna. Osebni podatki, vsebovani v dokazilih, se v primeru, ko ti podatki niso potrebni za razrešnico za proračun, kontrole ali revizijo, če je mogoče, črtajo. V vsakem primeru se glede shranjevanja podatkov o prometu uporablja člen 37(2) Uredbe (ES) št. 45/2001.
  2.   Odredbodajalec vzpostavi, v skladu z minimalnimi standardi, ki jih sprejme Komisija za svoje lastne službe, ter ob upoštevanju posebnih tveganj v zvezi s poslovodnim okoljem in naravo financiranih ukrepov, organizacijsko strukturo in notranje postopke za poslovodenje in nadzor, ki so primerni za opravljanje njegovih nalog, po potrebi vključno z naknadnim preverjanjem.
  Glede na naravo in obseg dolžnosti lahko odredbodajalec znotraj svojih oddelkov vzpostavi strokovno in svetovalno funkcijo, ki naj bi mu pomagala pri nadzoru tveganj pri njegovem delu.
  Pred odobritvijo operacije zaposleni, ki niso bili udeleženi pri sprožitvi operacije, preverijo operativne in finančne vidike.
  Za namen predhodnega preverjanja lahko odgovorni odredbodajalec obravnava vrsto podobnih posameznih transakcij, ki se nanašajo na rutinske odhodke v zvezi s plačami, pokojninami, povračili potnih stroškov ter zdravstvenih stroškov, kot eno operacijo. V tem primeru odgovorni odredbodajalec glede na svojo oceno tveganja izvede ustrezno naknadno preverjanje.
  Začetek ter predhodno in naknadno preverjanje operacije so ločene funkcije.
  3.   V skladu s členom 9(7) Uredbe (ES) št. 58/2003 odredbodajalec vsako leto do 15. marca upravi poroča o izvajanju svojih nalog v obliki letnega poročila o dejavnostih, ki mu priloži finančne in upravljavske informacije in v katerem se potrdi, da podatki v poročilu predstavljajo resnično in pošteno sliko, razen če ni drugače določeno v pridržkih v zvezi z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov.
  Člen 30
  1.   Uprava imenuje računovodjo, ki je napoteni uradnik ali član začasnega osebja, ki ga zaposli neposredno agencija in je odgovoren za:






  (a) | pravilno izvrševanje plačil, pobiranje prejemkov in izterjavo zneskov, prepoznanih kot terjatev; |
| --- | --- | --- |

13.

Člena 29 in 30 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 29

1.   Odredbodajalec je odgovoren za izvrševanje prihodkov in odhodkov v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in za zagotavljanje, da se upoštevajo zahteve po zakonitosti in pravilnosti. Dokazila v zvezi z opravljenimi operacijami mora hraniti pet let od dneva odločitve o razrešnici v zvezi z izvrševanjem proračuna. Osebni podatki, vsebovani v dokazilih, se v primeru, ko ti podatki niso potrebni za razrešnico za proračun, kontrole ali revizijo, če je mogoče, črtajo. V vsakem primeru se glede shranjevanja podatkov o prometu uporablja člen 37(2) Uredbe (ES) št. 45/2001.

2.   Odredbodajalec vzpostavi, v skladu z minimalnimi standardi, ki jih sprejme Komisija za svoje lastne službe, ter ob upoštevanju posebnih tveganj v zvezi s poslovodnim okoljem in naravo financiranih ukrepov, organizacijsko strukturo in notranje postopke za poslovodenje in nadzor, ki so primerni za opravljanje njegovih nalog, po potrebi vključno z naknadnim preverjanjem.

Glede na naravo in obseg dolžnosti lahko odredbodajalec znotraj svojih oddelkov vzpostavi strokovno in svetovalno funkcijo, ki naj bi mu pomagala pri nadzoru tveganj pri njegovem delu.

Pred odobritvijo operacije zaposleni, ki niso bili udeleženi pri sprožitvi operacije, preverijo operativne in finančne vidike.

Za namen predhodnega preverjanja lahko odgovorni odredbodajalec obravnava vrsto podobnih posameznih transakcij, ki se nanašajo na rutinske odhodke v zvezi s plačami, pokojninami, povračili potnih stroškov ter zdravstvenih stroškov, kot eno operacijo. V tem primeru odgovorni odredbodajalec glede na svojo oceno tveganja izvede ustrezno naknadno preverjanje.

Začetek ter predhodno in naknadno preverjanje operacije so ločene funkcije.

3.   V skladu s členom 9(7) Uredbe (ES) št. 58/2003 odredbodajalec vsako leto do 15. marca upravi poroča o izvajanju svojih nalog v obliki letnega poročila o dejavnostih, ki mu priloži finančne in upravljavske informacije in v katerem se potrdi, da podatki v poročilu predstavljajo resnično in pošteno sliko, razen če ni drugače določeno v pridržkih v zvezi z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov.

Člen 30

1.   Uprava imenuje računovodjo, ki je napoteni uradnik ali član začasnega osebja, ki ga zaposli neposredno agencija in je odgovoren za:

(a)

pravilno izvrševanje plačil, pobiranje prejemkov in izterjavo zneskov, prepoznanih kot terjatev;

| (b) | pripravo računovodskih izkazov agencije v skladu z naslovom VI; |
| --- | --- |

(b)

pripravo računovodskih izkazov agencije v skladu z naslovom VI;

| (c) | vodenje poslovnih knjig v skladu z naslovom VI; |
| --- | --- |

(c)

vodenje poslovnih knjig v skladu z naslovom VI;

| (d) | izvajanje računovodskih pravil in metod ter kontnega okvira v skladu z določbami, ki jih sprejme računovodja Komisije; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje računovodskih pravil in metod ter kontnega okvira v skladu z določbami, ki jih sprejme računovodja Komisije;

| (e) | določitev in potrjevanje računovodskega sistema in, po potrebi, potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij; računovodja se pooblasti za preverjanje spoštovanja meril za potrjevanje; |
| --- | --- |

(e)

določitev in potrjevanje računovodskega sistema in, po potrebi, potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij; računovodja se pooblasti za preverjanje spoštovanja meril za potrjevanje;

| (f) | vodenje zakladništva. |
| --- | --- |

(f)

vodenje zakladništva.

2.   Preden uprava odobri zaključni račun, ga računovodja potrdi, s čimer tudi navede, da ima razumno zagotovilo, da zaključni račun daje resnično in pošteno sliko finančnega stanja agencije.

V ta namen se računovodja prepriča, da je bil zaključni račun pripravljen v skladu z uveljavljenimi računovodskimi pravili, metodami in sistemi ter da so v zaključni račun vneseni vsi prihodki in odhodki.

Odredbodajalec posreduje vse informacije, ki jih računovodja potrebuje, da lahko opravi svoje naloge.

Odredbodajalec ostaja v celoti odgovoren za pravilno uporabo sredstev, ki jih upravlja, ter zakonitost in pravilnost odhodkov pod njegovim nadzorom.

Računovodja je pooblaščen za preverjanje prejetih informacij in izvajanje kakršnih koli nadaljnjih preverjanj, ki so po njegovem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa.

Računovodja po potrebi izrazi pridržke in natančno obrazloži naravo in obseg takšnih pridržkov.

Računovodja pridobi vse potrebne informacije za pripravo zaključnega računa, ki daje resnično sliko sredstev agencije in izvrševanja proračuna, od odredbodajalca, ki jamči za njihovo zanesljivost.

3.   Če v tej uredbi ni določeno drugače, je le računovodja pooblaščen za upravljanje gotovine in gotovini podobnih sredstev. Odgovoren je tudi za njihovo hrambo.“

| 14. | V poglavju 2 naslova IV se vstavi naslednji člen 30a:
  „Člen 30a
  Računovodja lahko pri opravljanju svojih nalog določene naloge prenese na podrejene, ki so začasni uslužbenci.“ |
| --- | --- |

14.

V poglavju 2 naslova IV se vstavi naslednji člen 30a:

„Člen 30a

Računovodja lahko pri opravljanju svojih nalog določene naloge prenese na podrejene, ki so začasni uslužbenci.“

| 15. | Člen 34 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Odredbodajalec je odškodninsko odgovoren v skladu s Kadrovskimi predpisi.“; |
| --- | --- | --- |

15.

Člen 34 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Odredbodajalec je odškodninsko odgovoren v skladu s Kadrovskimi predpisi.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 1a:
  „1a.   Obveznost plačila odškodnine se uporablja zlasti:






  (a) | če odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti določa, katere upravičene zneske je treba izterjati, ali izdaja naloge za izterjavo, odobrava izdatke ali podpisuje odredbe za plačilo, ne da bi pri tem upošteval to uredbo; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Obveznost plačila odškodnine se uporablja zlasti:

(a)

če odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti določa, katere upravičene zneske je treba izterjati, ali izdaja naloge za izterjavo, odobrava izdatke ali podpisuje odredbe za plačilo, ne da bi pri tem upošteval to uredbo;

| (b) | če odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti ne pripravi dokumenta o ugotovitvi zneska terjatev, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali prepozno izda odredbe za plačilo, zaradi česar je agencija izpostavljena civilni tožbi tretjih oseb.“ |
| --- | --- |

(b)

če odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti ne pripravi dokumenta o ugotovitvi zneska terjatev, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali prepozno izda odredbe za plačilo, zaradi česar je agencija izpostavljena civilni tožbi tretjih oseb.“

| 16. | V členu 35(1) se doda naslednji odstavek:
  „Direktor se v svojem letnem poročilu o dejavnostih v anonimni obliki sklicuje na mnenja komisije in navede ukrepe, sprejete na tej podlagi.“ |
| --- | --- |

16.

V členu 35(1) se doda naslednji odstavek:

„Direktor se v svojem letnem poročilu o dejavnostih v anonimni obliki sklicuje na mnenja komisije in navede ukrepe, sprejete na tej podlagi.“

| 17. | V členu 38 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Pogodbe, ki jih agencija sklene z gospodarskimi subjekti, določajo, da se za vse terjatve, ki niso plačane do datuma, določenega v opominu, v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (8) zaračunajo obresti. V pogodbah se izrecno navedejo pogoji, pod katerimi se agenciji plačajo zamudne obresti, vključno z obrestno mero. |
| --- | --- |

17.

V členu 38 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Pogodbe, ki jih agencija sklene z gospodarskimi subjekti, določajo, da se za vse terjatve, ki niso plačane do datuma, določenega v opominu, v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (8) zaračunajo obresti. V pogodbah se izrecno navedejo pogoji, pod katerimi se agenciji plačajo zamudne obresti, vključno z obrestno mero.

| 18. | V členu 40 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Kadar se odgovorni odredbodajalec namerava v celoti ali delno odpovedati izterjavi ugotovljenega zneska terjatev, zagotovi, da je odpoved pravilna ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti. O svoji nameri glede odpovedi ugotovljenega zneska terjatev poroča upravi. Za odpoved terjatve se odloči odredbodajalec, pri čemer mora biti njegova odločitev utemeljena. Odredbodajalec lahko to odločitev prenese le za terjatve, katerih znesek je nižji od 5 000 EUR. Odločba o odpovedi terjatve pojasni tudi, kakšni ukrepi so bili sprejeti za zagotovitev izterjatve ter pravna in dejanska vprašanja, na podlagi katerih je bila sprejeta.“ |
| --- | --- |

18.

V členu 40 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Kadar se odgovorni odredbodajalec namerava v celoti ali delno odpovedati izterjavi ugotovljenega zneska terjatev, zagotovi, da je odpoved pravilna ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti. O svoji nameri glede odpovedi ugotovljenega zneska terjatev poroča upravi. Za odpoved terjatve se odloči odredbodajalec, pri čemer mora biti njegova odločitev utemeljena. Odredbodajalec lahko to odločitev prenese le za terjatve, katerih znesek je nižji od 5 000 EUR. Odločba o odpovedi terjatve pojasni tudi, kakšni ukrepi so bili sprejeti za zagotovitev izterjatve ter pravna in dejanska vprašanja, na podlagi katerih je bila sprejeta.“

| 19. | Člen 42 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 42
  Računovodja in odgovorni odredbodajalec lahko zgolj na pisno zahtevo z ustrezno utemeljitvijo odobrita dodaten rok za plačilo, če se dolžnik obveže, da bo plačal obresti za celotno odobreno obdobje, ki se začne z datumom, navedenem v opominu, ter da bo kot varstvo pravic agencije zagotovil finančno jamstvo, ki bo pokrilo tako glavnico kot obresti.“ |
| --- | --- |

19.

Člen 42 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 42

Računovodja in odgovorni odredbodajalec lahko zgolj na pisno zahtevo z ustrezno utemeljitvijo odobrita dodaten rok za plačilo, če se dolžnik obveže, da bo plačal obresti za celotno odobreno obdobje, ki se začne z datumom, navedenem v opominu, ter da bo kot varstvo pravic agencije zagotovil finančno jamstvo, ki bo pokrilo tako glavnico kot obresti.“

| 20. | V poglavju 4 naslova IV se vstavita naslednja člena 42a in 42b:
  „Člen 42a
  Računovodja vodi seznam zneskov, ki jih je treba izterjati. Terjatve agencije so na seznamu razvrščene po datumih izdaje nalogov za izterjavo. Računovodja navede tudi odločbe, po katerih se v celoti ali delno odpove izterjavi ugotovljenega zneska terjatev. Seznam se doda poročilu o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju agencije. Kadar je dolžniku plačilo naloženo s pravnomočno sodno odločbo in kadar ni bilo nobenega ali nobenega večjega plačila v enem letu od njenega izreka, agencija pripravi seznam terjatev agencije, ki se nanašajo na njen administrativni proračun, z imeni dolžnikov in zneskom dolga. Seznam se objavi ob upoštevanju ustrezne zakonodaje o varstvu podatkov.
  Člen 42b
  Terjatve agencije do tretjih oseb in terjatve tretjih oseb do agencije so omejene z zastaralnim rokom petih let. Zastaralni rok se določi v pogodbah, ki jih sklene agencija.“ |
| --- | --- |

20.

V poglavju 4 naslova IV se vstavita naslednja člena 42a in 42b:

„Člen 42a

Računovodja vodi seznam zneskov, ki jih je treba izterjati. Terjatve agencije so na seznamu razvrščene po datumih izdaje nalogov za izterjavo. Računovodja navede tudi odločbe, po katerih se v celoti ali delno odpove izterjavi ugotovljenega zneska terjatev. Seznam se doda poročilu o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju agencije. Kadar je dolžniku plačilo naloženo s pravnomočno sodno odločbo in kadar ni bilo nobenega ali nobenega večjega plačila v enem letu od njenega izreka, agencija pripravi seznam terjatev agencije, ki se nanašajo na njen administrativni proračun, z imeni dolžnikov in zneskom dolga. Seznam se objavi ob upoštevanju ustrezne zakonodaje o varstvu podatkov.

Člen 42b

Terjatve agencije do tretjih oseb in terjatve tretjih oseb do agencije so omejene z zastaralnim rokom petih let. Zastaralni rok se določi v pogodbah, ki jih sklene agencija.“

| 21. | V členu 47 se za prvim odstavkom vstavi naslednji odstavek:
  „Kadar se periodična plačila izvršijo glede na opravljene storitve ali dostavljeno blago, lahko odredbodajalec ob upoštevanju analize tveganja odredi uporabo sistema trajnika.“ |
| --- | --- |

21.

V členu 47 se za prvim odstavkom vstavi naslednji odstavek:

„Kadar se periodična plačila izvršijo glede na opravljene storitve ali dostavljeno blago, lahko odredbodajalec ob upoštevanju analize tveganja odredi uporabo sistema trajnika.“

| 22. | Člen 49 se spremeni:






  (a) | v drugem odstavku se četrti stavek nadomesti z naslednjim:
  „Notranji revizor v svojem letnem poročilu, predloženem Komisiji v skladu s členom 86(3) splošne finančne uredbe, navede število in vrsto opravljenih revizij, ki se nanašajo na agencije, priporočila in ukrepe, sprejete na podlagi teh priporočil. Ti podatki se pošljejo tudi zadevni agenciji.“; |
| --- | --- | --- |

22.

Člen 49 se spremeni:

(a)

v drugem odstavku se četrti stavek nadomesti z naslednjim:

„Notranji revizor v svojem letnem poročilu, predloženem Komisiji v skladu s členom 86(3) splošne finančne uredbe, navede število in vrsto opravljenih revizij, ki se nanašajo na agencije, priporočila in ukrepe, sprejete na podlagi teh priporočil. Ti podatki se pošljejo tudi zadevni agenciji.“;

| (b) | četrti odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Direktor vsako leto pripravi poročilo, v katerem povzame število in vrsto notranjih revizij, ki jih opravi notranji revizor, priporočila in ukrepe, sprejete na podlagi teh priporočil. Direktor upravo seznani s poročilom in ga nato pošlje Komisiji. Komisija to poročilo vključi v svoje poročilo po členu 86(4) splošne finančne uredbe.“ |
| --- | --- |

(b)

četrti odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Direktor vsako leto pripravi poročilo, v katerem povzame število in vrsto notranjih revizij, ki jih opravi notranji revizor, priporočila in ukrepe, sprejete na podlagi teh priporočil. Direktor upravo seznani s poročilom in ga nato pošlje Komisiji. Komisija to poročilo vključi v svoje poročilo po členu 86(4) splošne finančne uredbe.“

| 23. | Člen 50 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 50
  1.   V zvezi z javnimi naročili za delovanje agencije se uporabljajo določbe splošne finančne uredbe in Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 ob upoštevanju odstavkov 3 do 5 tega člena.
  2.   Agencije lahko zaprosijo, da se jih kot naročnika poveže z oddajo naročil Komisije ali medinstitucionalnih naročil.
  3.   Agencije za dobavo blaga, opravljanje storitev ali dela najprej uporabijo Komisijo, medinstitucionalne urade ali Prevajalski center, če jim ti organi to lahko zagotavljajo. Isto velja, če lahko ti organi te naloge opravljajo na podlagi pogodb z gospodarskimi subjekti in omogočajo pomembne dodatne storitve, ki so več od preprostega posredništva ali svetovanja. Agencija s takšnimi organi sklene sporazume.
  4.   V skladu s členom 101 splošne finančne uredbe se v javnem razpisu določi, da lahko agencija pred podpisom pogodbe bodisi odstopi od razpisa bodisi prekliče razpis za oddajo naročila, ne da bi bili kandidati ali ponudniki upravičeni zahtevati odškodnino.
  5.   V skladu s členom 103 splošne finančne uredbe se v javnih razpisih, ki jih razpiše agencija, določi, da lahko agencija postopek prekine in uvede kakršne koli potrebne ukrepe, vključno s prenehanjem postopka, v skladu s pogoji iz navedenega člena.
  V skladu s členom 103 splošne finančne uredbe se v pogodbah, ki jih sklene agencija, določi, da lahko agencija sprejme ukrepe, opredeljene v navedenem členu v skladu s tam navedenimi pogoji.“ |
| --- | --- |

23.

Člen 50 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 50

1.   V zvezi z javnimi naročili za delovanje agencije se uporabljajo določbe splošne finančne uredbe in Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 ob upoštevanju odstavkov 3 do 5 tega člena.

2.   Agencije lahko zaprosijo, da se jih kot naročnika poveže z oddajo naročil Komisije ali medinstitucionalnih naročil.

3.   Agencije za dobavo blaga, opravljanje storitev ali dela najprej uporabijo Komisijo, medinstitucionalne urade ali Prevajalski center, če jim ti organi to lahko zagotavljajo. Isto velja, če lahko ti organi te naloge opravljajo na podlagi pogodb z gospodarskimi subjekti in omogočajo pomembne dodatne storitve, ki so več od preprostega posredništva ali svetovanja. Agencija s takšnimi organi sklene sporazume.

4.   V skladu s členom 101 splošne finančne uredbe se v javnem razpisu določi, da lahko agencija pred podpisom pogodbe bodisi odstopi od razpisa bodisi prekliče razpis za oddajo naročila, ne da bi bili kandidati ali ponudniki upravičeni zahtevati odškodnino.

5.   V skladu s členom 103 splošne finančne uredbe se v javnih razpisih, ki jih razpiše agencija, določi, da lahko agencija postopek prekine in uvede kakršne koli potrebne ukrepe, vključno s prenehanjem postopka, v skladu s pogoji iz navedenega člena.

V skladu s členom 103 splošne finančne uredbe se v pogodbah, ki jih sklene agencija, določi, da lahko agencija sprejme ukrepe, opredeljene v navedenem členu v skladu s tam navedenimi pogoji.“

| 24. | Vstavita se naslednja naslova VA in VB:
  „NASLOV VA
  PROJEKTI Z VELIKIMI POSLEDICAMI ZA PRORAČUN
  Člen 50a
  Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ o nameri izvedbe vsakega projekta, ki bi lahko imel velike finančne posledice za financiranje svojega administrativnega proračuna, zlasti projektov v zvezi z nepremičninami, kot je oddajanje ali nakup objektov. O tem obvesti Komisijo.
  Če namerava katera koli od obeh vej proračunskega organa izdati mnenje, o tem v dveh tednih po prejemu obvestila o projektu obvesti zadevno agencijo. Če ni odgovora, lahko agencija nadaljuje načrtovane dejavnosti.
  To mnenje se zadevni agenciji in Komisiji pošlje v dveh tednih po obvestilu o izdaji mnenja v skladu z drugim odstavkom.
  NASLOV VB
  STROKOVNJAKI
  Člen 50b
  Člen 265a Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporablja za izbiro strokovnjakov, ki se plačajo na podlagi fiksnega zneska, za pomoč agenciji, zlasti pri ocenjevanju predlogov in vlog za donacije ali javnih naročil, ter za tehnično pomoč v nadaljevanju postopka in pri končni oceni projektov. Agencije lahko uporabijo tudi sezname strokovnjakov, ki jih pripravi Komisija.“ |
| --- | --- |

24.

Vstavita se naslednja naslova VA in VB:

„NASLOV VA

PROJEKTI Z VELIKIMI POSLEDICAMI ZA PRORAČUN

Člen 50a

Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ o nameri izvedbe vsakega projekta, ki bi lahko imel velike finančne posledice za financiranje svojega administrativnega proračuna, zlasti projektov v zvezi z nepremičninami, kot je oddajanje ali nakup objektov. O tem obvesti Komisijo.

Če namerava katera koli od obeh vej proračunskega organa izdati mnenje, o tem v dveh tednih po prejemu obvestila o projektu obvesti zadevno agencijo. Če ni odgovora, lahko agencija nadaljuje načrtovane dejavnosti.

To mnenje se zadevni agenciji in Komisiji pošlje v dveh tednih po obvestilu o izdaji mnenja v skladu z drugim odstavkom.

NASLOV VB

STROKOVNJAKI

Člen 50b

Člen 265a Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 se smiselno uporablja za izbiro strokovnjakov, ki se plačajo na podlagi fiksnega zneska, za pomoč agenciji, zlasti pri ocenjevanju predlogov in vlog za donacije ali javnih naročil, ter za tehnično pomoč v nadaljevanju postopka in pri končni oceni projektov. Agencije lahko uporabijo tudi sezname strokovnjakov, ki jih pripravi Komisija.“

| 25. | Člen 51 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 51
  Zaključni račun agencije zajema finančne izkaze in poročila o izvrševanju proračuna. Zaključnemu računu se priloži poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom, ki med drugim poroča o stopnji izvrševanja proračunskih sredstev, skupaj s povzetkom informacij o prerazporejanju proračunskih sredstev med različnimi proračunskimi postavkami.“ |
| --- | --- |

25.

Člen 51 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 51

Zaključni račun agencije zajema finančne izkaze in poročila o izvrševanju proračuna. Zaključnemu računu se priloži poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom, ki med drugim poroča o stopnji izvrševanja proračunskih sredstev, skupaj s povzetkom informacij o prerazporejanju proračunskih sredstev med različnimi proračunskimi postavkami.“

| 26. | Člen 57 se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | uprava do 1. marca po končanem proračunskem letu uradno obvesti računovodjo Komisije in Računsko sodišče o začasnem zaključnem računu, kateremu priloži poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom ter do istega datuma pošlje poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju Evropskemu parlamentu in Svetu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

26.

Člen 57 se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

uprava do 1. marca po končanem proračunskem letu uradno obvesti računovodjo Komisije in Računsko sodišče o začasnem zaključnem računu, kateremu priloži poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom ter do istega datuma pošlje poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju Evropskemu parlamentu in Svetu.“;

| (b) | v točki (c) se besedna zveza „31. oktobra“ nadomesti z besedno zvezo „do 15. novembra“. |
| --- | --- |

(b)

v točki (c) se besedna zveza „31. oktobra“ nadomesti z besedno zvezo „do 15. novembra“.

| 27. | V členu 66 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, da direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem administrativnega proračuna za leto N pred 15. majem leta N+2. Direktor upravo obvesti o ugotovitvah Evropskega parlamenta iz resolucije, ki se pripravi v okviru postopka razrešnice.“ |
| --- | --- |

27.

V členu 66 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, da direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem administrativnega proračuna za leto N pred 15. majem leta N+2. Direktor upravo obvesti o ugotovitvah Evropskega parlamenta iz resolucije, ki se pripravi v okviru postopka razrešnice.“

| 28. | Člen 68 se črta. |
| --- | --- |

28.

Člen 68 se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. julija 2008

Za Komisijo

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Članica Komisije

---

(1)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

1

(2)  UL C 216, 14.9.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 390, 30.12.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 297, 22.9.2004, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1821/2005 (UL L 293, 9.11.2005, str. 10).

4

(5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

5

(6)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1645/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 13).

6

(7)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.“

7

(8)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.“

8

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES, EURATOM) št. 652/2008

z dne 9. julija 2008

o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in zlasti člena 185(1) Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Sveta,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi spremembe Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (v nadaljnjem besedilu: splošna finančna uredba) z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 (3) je treba prilagoditi Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 (4), da bo skladna s splošno finančno uredbo. Zaradi izkušenj obstoječih organov Skupnosti je treba sprejeti tudi nekaj drugih sprememb. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi spremembe Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (v nadaljnjem besedilu: splošna finančna uredba) z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 (3) je treba prilagoditi Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 (4), da bo skladna s splošno finančno uredbo. Zaradi izkušenj obstoječih organov Skupnosti je treba sprejeti tudi nekaj drugih sprememb.

| (2) | Kar zadeva različne roke za odločitve o razrešnici v zvezi z organi Skupnosti in roke za splošni proračun iz splošne finančne uredbe, mora ta uredba upoštevati rok, določen v temeljnih aktih o ustanovitvi organov Skupnosti, od katerih se ne sme oddaljiti. Zadevna institucija in, če je primerno, organi Skupnosti bi si morali zato prizadevati, da bi se v praksi izogibali težavam in da bi se ti temeljni akti v prihodnosti uskladili. |
| --- | --- |

(2)

Kar zadeva različne roke za odločitve o razrešnici v zvezi z organi Skupnosti in roke za splošni proračun iz splošne finančne uredbe, mora ta uredba upoštevati rok, določen v temeljnih aktih o ustanovitvi organov Skupnosti, od katerih se ne sme oddaljiti. Zadevna institucija in, če je primerno, organi Skupnosti bi si morali zato prizadevati, da bi se v praksi izogibali težavam in da bi se ti temeljni akti v prihodnosti uskladili.

| (3) | Razjasniti je treba, da je za dobro finančno poslovodenje nujna uspešna in učinkovita notranja kontrola. Opredeliti je treba glavne značilnosti in cilje sistemov notranje kontrole. |
| --- | --- |

(3)

Razjasniti je treba, da je za dobro finančno poslovodenje nujna uspešna in učinkovita notranja kontrola. Opredeliti je treba glavne značilnosti in cilje sistemov notranje kontrole.

| (4) | Preglednost do proračunskega organa je treba povečati z novimi obveznostmi organov Skupnosti na področju obveščanja v zvezi z proračunskim postopkom, zlasti kar zadeva ocene števila pogodbenega osebja, presežke, namenske prejemke in odstope od izterjave ugotovljenih zneskov terjatev. |
| --- | --- |

(4)

Preglednost do proračunskega organa je treba povečati z novimi obveznostmi organov Skupnosti na področju obveščanja v zvezi z proračunskim postopkom, zlasti kar zadeva ocene števila pogodbenega osebja, presežke, namenske prejemke in odstope od izterjave ugotovljenih zneskov terjatev.

| (5) | Za zagotovitev, da se osebni podatki ne hranijo dlje, kot je potrebno za namene, za katere so bili zbrani ali za katere se nadalje obdelujejo, je treba določiti posebne zahteve v zvezi z dokazili. |
| --- | --- |

(5)

Za zagotovitev, da se osebni podatki ne hranijo dlje, kot je potrebno za namene, za katere so bili zbrani ali za katere se nadalje obdelujejo, je treba določiti posebne zahteve v zvezi z dokazili.

| (6) | Zaradi okrepitve zaščite finančnih interesov Skupnosti bi moral vsak organ Skupnosti pripraviti seznam terjatev z navedbo imen dolžnikov in zneska dolga, kadar je dolžniku plačilo naloženo s pravnomočno sodno odločbo in kadar ni bilo nobenega ali nobenega večjega plačila v enem letu od njenega izreka. Ta seznam je treba objaviti ob upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi okrepitve zaščite finančnih interesov Skupnosti bi moral vsak organ Skupnosti pripraviti seznam terjatev z navedbo imen dolžnikov in zneska dolga, kadar je dolžniku plačilo naloženo s pravnomočno sodno odločbo in kadar ni bilo nobenega ali nobenega večjega plačila v enem letu od njenega izreka. Ta seznam je treba objaviti ob upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov.

| (7) | Da bi se zagotovila preglednost uporabe sredstev iz proračunov organov Skupnosti, je primerno, da se zagotovi splošna obveznost, na podlagi katere morajo ti organi dati na voljo informacije o upravičencih do teh sredstev. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se zagotovila preglednost uporabe sredstev iz proračunov organov Skupnosti, je primerno, da se zagotovi splošna obveznost, na podlagi katere morajo ti organi dati na voljo informacije o upravičencih do teh sredstev.

| (8) | Izkazalo se je, da je seznam postavk namenskih prejemkov nepopoln in da ga je zato treba dopolniti v skladu s členom 18(1) splošne finančne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Izkazalo se je, da je seznam postavk namenskih prejemkov nepopoln in da ga je zato treba dopolniti v skladu s členom 18(1) splošne finančne uredbe.

| (9) | Objavo proračuna organov Skupnosti je treba poenostaviti, pri čemer pa je treba ohraniti pristojnosti proračunskega organa in Računskega sodišča. |
| --- | --- |

(9)

Objavo proračuna organov Skupnosti je treba poenostaviti, pri čemer pa je treba ohraniti pristojnosti proračunskega organa in Računskega sodišča.

| (10) | Postopek glede prerazporeditev, ki jih sprejmejo direktorji organov Skupnosti, se je uporabljal nedosledno in ga je zato treba razjasniti. Zlasti je treba proračunski organ obveščati o pomembnih prerazporeditvah. |
| --- | --- |

(10)

Postopek glede prerazporeditev, ki jih sprejmejo direktorji organov Skupnosti, se je uporabljal nedosledno in ga je zato treba razjasniti. Zlasti je treba proračunski organ obveščati o pomembnih prerazporeditvah.

| (11) | Zahtevki za plačilo, ki se predložijo Komisiji, bi morali biti utemeljeni in pripravljeni na osnovi natančnega upravljanja denarnih sredstev, da bi se izognili presežkom ob koncu leta. |
| --- | --- |

(11)

Zahtevki za plačilo, ki se predložijo Komisiji, bi morali biti utemeljeni in pripravljeni na osnovi natančnega upravljanja denarnih sredstev, da bi se izognili presežkom ob koncu leta.

| (12) | Natančno je treba opredeliti učinke dela s skrajšanim delovnim časom na načrt delovnih mest, da se olajša njegova uporaba zlasti v manjših organih Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

Natančno je treba opredeliti učinke dela s skrajšanim delovnim časom na načrt delovnih mest, da se olajša njegova uporaba zlasti v manjših organih Skupnosti.

| (13) | Da bi se okrepila zaščita finančnih interesov Skupnosti, bi morali organi Skupnosti sodelovati pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

(13)

Da bi se okrepila zaščita finančnih interesov Skupnosti, bi morali organi Skupnosti sodelovati pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam.

| (14) | Da se zajamejo vse osebe, vključene v postopke za oddajo naročil in dodelitev donacij, je primerno, da se podrobno opredelijo določbe o situacijah navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(14)

Da se zajamejo vse osebe, vključene v postopke za oddajo naročil in dodelitev donacij, je primerno, da se podrobno opredelijo določbe o situacijah navzkrižja interesov.

| (15) | Obravnavo podobnih posameznih transakcij, ki se nanašajo na nekatere rutinske postavke odhodkov, je treba poenostaviti ob upoštevanju obveznosti predhodnega preverjanja. |
| --- | --- |

(15)

Obravnavo podobnih posameznih transakcij, ki se nanašajo na nekatere rutinske postavke odhodkov, je treba poenostaviti ob upoštevanju obveznosti predhodnega preverjanja.

| (16) | Finančna odgovornost odredbodajalcev mora biti izrecno omejena na primere hude malomarnosti ali namerne kršitve. |
| --- | --- |

(16)

Finančna odgovornost odredbodajalcev mora biti izrecno omejena na primere hude malomarnosti ali namerne kršitve.

| (17) | Organom Skupnosti je treba omogočiti uporabo sistema trajnika, ki lahko v nekaterih primerih olajša transakcije. |
| --- | --- |

(17)

Organom Skupnosti je treba omogočiti uporabo sistema trajnika, ki lahko v nekaterih primerih olajša transakcije.

| (18) | Funkcionalna neodvisnost računovodje pri izvajanju njegovih nalog mora biti izrecno navedena, saj je direktor organa Skupnosti kot odredbodajalec nadrejen računovodji. |
| --- | --- |

(18)

Funkcionalna neodvisnost računovodje pri izvajanju njegovih nalog mora biti izrecno navedena, saj je direktor organa Skupnosti kot odredbodajalec nadrejen računovodji.

| (19) | Pojasniti bi bilo treba odgovornost računovodje pri potrjevanju računovodskih izkazov na osnovi finančnih informacij, ki mu jih predloži odredbodajalec. V ta namen je treba računovodjo pooblastiti za preverjanje informacij, ki jih prejme od odredbodajalca na podlagi prenosa, in, če je potrebno, za izražanje pridržkov. |
| --- | --- |

(19)

Pojasniti bi bilo treba odgovornost računovodje pri potrjevanju računovodskih izkazov na osnovi finančnih informacij, ki mu jih predloži odredbodajalec. V ta namen je treba računovodjo pooblastiti za preverjanje informacij, ki jih prejme od odredbodajalca na podlagi prenosa, in, če je potrebno, za izražanje pridržkov.

| (20) | Potrebno je, da se opredeli niz pravil za pristojbine in stroške, ki jih poberejo organi Skupnosti, da bi se zadovoljile potrebe nekaterih organov Skupnosti, financiranih iz takih prihodkov. |
| --- | --- |

(20)

Potrebno je, da se opredeli niz pravil za pristojbine in stroške, ki jih poberejo organi Skupnosti, da bi se zadovoljile potrebe nekaterih organov Skupnosti, financiranih iz takih prihodkov.

| (21) | Organom Skupnosti bi bilo treba omogočiti, da uporabijo znanje in izkušnje posebne komisije za finančne nepravilnosti Evropske Komisije, ustanovljene na podlagi člena 66(4) splošne finančne uredbe, ki bi morala avtomatično postati pristojna za organe Skupnosti, razen če se ti ne odločijo za ustanovitev svoje komisije ali za sodelovanje v skupni komisiji, ki jo ustanovi več organov Skupnosti. |
| --- | --- |

(21)

Organom Skupnosti bi bilo treba omogočiti, da uporabijo znanje in izkušnje posebne komisije za finančne nepravilnosti Evropske Komisije, ustanovljene na podlagi člena 66(4) splošne finančne uredbe, ki bi morala avtomatično postati pristojna za organe Skupnosti, razen če se ti ne odločijo za ustanovitev svoje komisije ali za sodelovanje v skupni komisiji, ki jo ustanovi več organov Skupnosti.

| (22) | Razjasniti je treba pogoje, pod katerimi lahko organi Skupnosti uporabljajo storitve služb in uradov Komisije, medinstitucionalnih evropskih uradov in Prevajalskega centra za organe Evropske unije, ustanovljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (5), ter določiti skupne postopke za oddajo naročil z državami članicami gostiteljicami, da bi se s tem okrepilo medinstitucionalno sodelovanje, sodelovanje med organi Skupnosti in sodelovanje z državami članicami gostiteljicami. |
| --- | --- |

(22)

Razjasniti je treba pogoje, pod katerimi lahko organi Skupnosti uporabljajo storitve služb in uradov Komisije, medinstitucionalnih evropskih uradov in Prevajalskega centra za organe Evropske unije, ustanovljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (5), ter določiti skupne postopke za oddajo naročil z državami članicami gostiteljicami, da bi se s tem okrepilo medinstitucionalno sodelovanje, sodelovanje med organi Skupnosti in sodelovanje z državami članicami gostiteljicami.

| (23) | Da bi se okrepila zaščita finančnih interesov Skupnosti in glede na to, da organi Skupnosti nimajo nekaterih pristojnosti, za katere so pooblaščene izključno institucije Skupnosti, bi bilo treba od organov Skupnosti zahtevati, da v svoje pogodbe in sporazume o donacijah, sklenjene s tretjimi osebami, vključijo posebne pogodbene klavzule, v skladu s katerimi bi lahko uveljavljali nekatere pravice, vključno z začasno opustitvijo in prekinitvijo pogodb in razpisnih postopkov ter uvedbo zastaralnih rokov. |
| --- | --- |

(23)

Da bi se okrepila zaščita finančnih interesov Skupnosti in glede na to, da organi Skupnosti nimajo nekaterih pristojnosti, za katere so pooblaščene izključno institucije Skupnosti, bi bilo treba od organov Skupnosti zahtevati, da v svoje pogodbe in sporazume o donacijah, sklenjene s tretjimi osebami, vključijo posebne pogodbene klavzule, v skladu s katerimi bi lahko uveljavljali nekatere pravice, vključno z začasno opustitvijo in prekinitvijo pogodb in razpisnih postopkov ter uvedbo zastaralnih rokov.

| (24) | Zaradi preglednosti v razmerju do proračunskega organa je treba začeti uporabljati postopek obveščanja za projekte s pomembnim učinkom na administrativni proračun organa Skupnosti. |
| --- | --- |

(24)

Zaradi preglednosti v razmerju do proračunskega organa je treba začeti uporabljati postopek obveščanja za projekte s pomembnim učinkom na administrativni proračun organa Skupnosti.

| (25) | Potrebno je, da se zagotovi poseben postopek za izbiro strokovnjakov, ki ustreza postopku iz splošne finančne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Potrebno je, da se zagotovi poseben postopek za izbiro strokovnjakov, ki ustreza postopku iz splošne finančne uredbe.

| (26) | Treba je okrepiti komunikacijo in sodelovanje med direktorjem organa Skupnosti in upravnim odborom v okviru postopka razrešnice. |
| --- | --- |

(26)

Treba je okrepiti komunikacijo in sodelovanje med direktorjem organa Skupnosti in upravnim odborom v okviru postopka razrešnice.

| (27) | V skladu s členom 185(1) splošne finančne uredbe je treba opredeliti, da bo organ Skupnosti, ko bo sprejemal pravila za izvajanje svoje finančne uredbe, ta pravila lahko sprejel samo ob predhodnem soglasju Komisije. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 185(1) splošne finančne uredbe je treba opredeliti, da bo organ Skupnosti, ko bo sprejemal pravila za izvajanje svoje finančne uredbe, ta pravila lahko sprejel samo ob predhodnem soglasju Komisije.

| (28) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(28)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002 ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES, Euratom) št. 2343/2002 se spremeni:

| 1. | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Proračun organa Skupnosti (v nadaljevanju ‚proračun‘) se oblikuje in izvršuje v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter preglednosti, kakor določa ta uredba.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Proračun organa Skupnosti (v nadaljevanju ‚proračun‘) se oblikuje in izvršuje v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter preglednosti, kakor določa ta uredba.“

| 2. | V členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Proračun vsebuje nediferencirana in, ko je to utemeljeno zaradi operativnih potreb, diferencirana sredstva. Slednja sestavljajo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Proračun vsebuje nediferencirana in, ko je to utemeljeno zaradi operativnih potreb, diferencirana sredstva. Slednja sestavljajo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil.“

| 3. | Člen 10 se spremeni:






  (a) | v drugem pododstavku odstavka 1 se besedna zveza „odstavki 2 do 8“ nadomesti z besedno zvezo „odstavki 2 do 7“; |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 10 se spremeni:

(a)

v drugem pododstavku odstavka 1 se besedna zveza „odstavki 2 do 8“ nadomesti z besedno zvezo „odstavki 2 do 7“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Odobritve za prevzem obveznosti in nediferencirana sredstva, za katere obveznosti ob koncu proračunskega leta še niso bile prevzete, se lahko prenesejo v višini odobritev za prevzem obveznosti, za katere je bila večina pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti, ki se opredeli v določbah za izvajanje finančne uredbe posameznega organa Skupnosti, že končana do 31. decembra; za te zneske se nato lahko prevzamejo obveznosti do 31. marca naslednjega leta.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Odobritve za prevzem obveznosti in nediferencirana sredstva, za katere obveznosti ob koncu proračunskega leta še niso bile prevzete, se lahko prenesejo v višini odobritev za prevzem obveznosti, za katere je bila večina pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti, ki se opredeli v določbah za izvajanje finančne uredbe posameznega organa Skupnosti, že končana do 31. decembra; za te zneske se nato lahko prevzamejo obveznosti do 31. marca naslednjega leta.“;

| (c) | v odstavku 4 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Odobritve plačil se lahko prenesejo v višini, ki je potrebna za pokrivanje obstoječih obveznosti ali obveznosti za prenesene odobritve za prevzem obveznosti, kadar proračunska sredstva, ki so predvidena na ustreznih vrsticah v proračunu za naslednje proračunsko leto, niso zadostna glede na zahteve.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Odobritve plačil se lahko prenesejo v višini, ki je potrebna za pokrivanje obstoječih obveznosti ali obveznosti za prenesene odobritve za prevzem obveznosti, kadar proračunska sredstva, ki so predvidena na ustreznih vrsticah v proračunu za naslednje proračunsko leto, niso zadostna glede na zahteve.“;

| (d) | v odstavku 7 se doda naslednji pododstavek:
  „Organ Skupnosti najpozneje do 1. junija leta N+1 Komisijo obvesti o izvrševanju prenesenih namenskih prejemkov.“ |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 7 se doda naslednji pododstavek:

„Organ Skupnosti najpozneje do 1. junija leta N+1 Komisijo obvesti o izvrševanju prenesenih namenskih prejemkov.“

| 4. | Člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  1.   Vsako leto od 15. novembra dalje se lahko prevzemajo obveznosti za rutinske upravne odhodke v breme proračunskih sredstev za naslednje proračunsko leto. Take obveznosti pa ne smejo presegati ene četrtine proračunskih sredstev na ustrezni proračunski vrstici za tekoče proračunsko leto, kot jih je določil upravni odbor. Ne morejo se uporabljati za nove odhodke, ki niso bili vnaprej odobreni v zadnjem proračunu, ki je bil pravilno sprejet.
  2.   Odhodki, ki jih je treba plačati vnaprej, na primer najemnine, se lahko od 1. decembra dalje plačujejo v breme proračunskih sredstev za naslednje proračunsko leto. V tem primeru se rok iz odstavka 1 ne uporablja.“ |
| --- | --- |

4.

Člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

1.   Vsako leto od 15. novembra dalje se lahko prevzemajo obveznosti za rutinske upravne odhodke v breme proračunskih sredstev za naslednje proračunsko leto. Take obveznosti pa ne smejo presegati ene četrtine proračunskih sredstev na ustrezni proračunski vrstici za tekoče proračunsko leto, kot jih je določil upravni odbor. Ne morejo se uporabljati za nove odhodke, ki niso bili vnaprej odobreni v zadnjem proračunu, ki je bil pravilno sprejet.

2.   Odhodki, ki jih je treba plačati vnaprej, na primer najemnine, se lahko od 1. decembra dalje plačujejo v breme proračunskih sredstev za naslednje proračunsko leto. V tem primeru se rok iz odstavka 1 ne uporablja.“

| 5. | Člen 15 se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Sredstva Skupnosti, plačana organu Skupnosti, pomenijo izravnalno subvencijo za njegov proračun in se štejejo za predfinanciranje v smislu člena 81(1)(b)(i) splošne finančne uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 15 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Sredstva Skupnosti, plačana organu Skupnosti, pomenijo izravnalno subvencijo za njegov proračun in se štejejo za predfinanciranje v smislu člena 81(1)(b)(i) splošne finančne uredbe.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek 5:
  „5.   Organ Skupnosti izvršuje natančno upravljanje denarnih sredstev ob ustreznem upoštevanju namenskih prejemkov, da se zagotovi omejitev razpoložljivih denarnih sredstev na ustrezno upravičene zahteve. Organ Skupnosti v zahtevkih za plačilo predloži podrobne in posodobljene napovedi o dejanskih denarnih potrebah skozi leto, vključno s podatki o namenskih prejemkih.“ |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 5:

„5.   Organ Skupnosti izvršuje natančno upravljanje denarnih sredstev ob ustreznem upoštevanju namenskih prejemkov, da se zagotovi omejitev razpoložljivih denarnih sredstev na ustrezno upravičene zahteve. Organ Skupnosti v zahtevkih za plačilo predloži podrobne in posodobljene napovedi o dejanskih denarnih potrebah skozi leto, vključno s podatki o namenskih prejemkih.“

| 6. | V členu 16(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Organi Skupnosti najpozneje do 31. marca leta N predložijo oceno poslovnega presežka iz leta N–1, ki se vrne v proračun Skupnosti pozneje v letu N, da se dopolnijo podatki, ki so že na voljo glede presežka za leto N–2. Komisija te podatke ustrezno upošteva pri ocenjevanju finančnih potreb organov Skupnosti za leto N+1.“ |
| --- | --- |

6.

V členu 16(1) se doda naslednji pododstavek:

„Organi Skupnosti najpozneje do 31. marca leta N predložijo oceno poslovnega presežka iz leta N–1, ki se vrne v proračun Skupnosti pozneje v letu N, da se dopolnijo podatki, ki so že na voljo glede presežka za leto N–2. Komisija te podatke ustrezno upošteva pri ocenjevanju finančnih potreb organov Skupnosti za leto N+1.“

| 7. | Člen 19 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 19
  1.   Za financiranje posebnih postavk odhodkov se uporabljajo naslednje postavke prihodkov:






  (a) | prihodki, določeni za poseben namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila ter volila; |
| --- | --- | --- |

7.

Člen 19 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 19

1.   Za financiranje posebnih postavk odhodkov se uporabljajo naslednje postavke prihodkov:

(a)

prihodki, določeni za poseben namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila ter volila;

| (b) | prispevki za dejavnosti organa Skupnosti iz držav članic, držav nečlanic ali različnih organov, če je tako predvideno v sporazumu, sklenjenem med organom Skupnosti in zadevnimi državami članicami, državami nečlanicami ali organi; |
| --- | --- |

(b)

prispevki za dejavnosti organa Skupnosti iz držav članic, držav nečlanic ali različnih organov, če je tako predvideno v sporazumu, sklenjenem med organom Skupnosti in zadevnimi državami članicami, državami nečlanicami ali organi;

| (c) | prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo, z izjemo pristojbin in stroškov iz člena 5(a); |
| --- | --- |

(c)

prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo, z izjemo pristojbin in stroškov iz člena 5(a);

| (d) | prihodki iz prodaje blaga, storitev in gradbenih del za institucije Skupnosti ali druge organe Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

prihodki iz prodaje blaga, storitev in gradbenih del za institucije Skupnosti ali druge organe Skupnosti;

| (e) | prihodki iz vračil nepravilno plačanih zneskov; |
| --- | --- |

(e)

prihodki iz vračil nepravilno plačanih zneskov;

| (f) | prihodki iz prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana; |
| --- | --- |

(f)

prihodki iz prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;

| (g) | prejete zavarovalnine; |
| --- | --- |

(g)

prejete zavarovalnine;

| (h) | prihodki iz plačil, povezanih z dajanjem v najem; |
| --- | --- |

(h)

prihodki iz plačil, povezanih z dajanjem v najem;

| (i) | prihodki iz plačil, povezanih z dajanjem v najem. |
| --- | --- |

(i)

prihodki iz plačil, povezanih z dajanjem v najem.

1a.   Temeljni akt, ki se uporablja, lahko prav tako namensko dodeli prejemke, katerih podlaga je, za določene postavke odhodkov.

2.   Vse postavke prihodkov v smislu točk (a) do (d) odstavka 1 zajemajo vse neposredne ali posredne odhodke za zadevno dejavnost ali namen.

3.   Proračun vsebuje postavke, v katere se uvrščajo kategorije namenskih prejemkov iz odstavkov 1 in 1a, po možnosti pa se navede tudi znesek.“

| 8. | Člen 21(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Od zahtevkov za plačila, faktur ali izkazov, ki se nato posredujejo v izplačilo neto zneska, se lahko odštejejo:






  (a) | kazni, izrečene strankam pogodb o javnih naročilih ali upravičencem do donacij; |
| --- | --- | --- |

8.

Člen 21(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Od zahtevkov za plačila, faktur ali izkazov, ki se nato posredujejo v izplačilo neto zneska, se lahko odštejejo:

(a)

kazni, izrečene strankam pogodb o javnih naročilih ali upravičencem do donacij;

| (b) | popusti, povračila in znižanja na posameznih fakturah in zahtevkih za plačilo; |
| --- | --- |

(b)

popusti, povračila in znižanja na posameznih fakturah in zahtevkih za plačilo;

| (c) | obresti iz plačil predhodnega financiranja.“ |
| --- | --- |

(c)

obresti iz plačil predhodnega financiranja.“

| 9. | Člen 23 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 23
  1.   Direktor lahko prerazporedi sredstva iz enega poglavja v drugo poglavje in iz enega člena v drug člen neomejeno ter z enega naslova na drug naslov do največ 10 % proračunskih sredstev za proračunsko leto, za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo.
  2.   Nad mejo iz odstavka 1 lahko direktor predlaga upravnemu odboru prerazporeditve proračunskih sredstev z enega naslova na drug naslov. Upravni odbor ima na voljo tri tedne, v katerih lahko nasprotuje taki prerazporeditvi. Po tem obdobju se prerazporeditve štejejo za sprejete.
  3.   Predlogom za prerazporeditev in prerazporeditvam po odstavkih 1 in 2 so priložena ustrezna in podrobna dokazila, ki prikazujejo izvrševanje proračunskih sredstev in ocene potreb do konca proračunskega leta za postavke, na katere naj bi se proračunska sredstva prerazporedila, pa tudi za postavke, s katerih naj bi se prerazporedila.
  4.   Direktor o izvedenih prerazporeditvah čim prej obvesti upravni odbor. Proračunski organ obvesti o vseh prerazporeditvah, izvršenih v skladu z odstavkom 2.“ |
| --- | --- |

9.

Člen 23 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 23

1.   Direktor lahko prerazporedi sredstva iz enega poglavja v drugo poglavje in iz enega člena v drug člen neomejeno ter z enega naslova na drug naslov do največ 10 % proračunskih sredstev za proračunsko leto, za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo.

2.   Nad mejo iz odstavka 1 lahko direktor predlaga upravnemu odboru prerazporeditve proračunskih sredstev z enega naslova na drug naslov. Upravni odbor ima na voljo tri tedne, v katerih lahko nasprotuje taki prerazporeditvi. Po tem obdobju se prerazporeditve štejejo za sprejete.

3.   Predlogom za prerazporeditev in prerazporeditvam po odstavkih 1 in 2 so priložena ustrezna in podrobna dokazila, ki prikazujejo izvrševanje proračunskih sredstev in ocene potreb do konca proračunskega leta za postavke, na katere naj bi se proračunska sredstva prerazporedila, pa tudi za postavke, s katerih naj bi se prerazporedila.

4.   Direktor o izvedenih prerazporeditvah čim prej obvesti upravni odbor. Proračunski organ obvesti o vseh prerazporeditvah, izvršenih v skladu z odstavkom 2.“

| 10. | V poglavje 7 naslova II se vstavi naslednji člen 25a:
  „Člen 25a
  1.   Proračun se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo.
  2.   Za namene izvrševanja proračuna je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je primerno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:






  (a) | uspešnost, učinkovitost in gospodarnost delovanja; |
| --- | --- | --- |

10.

V poglavje 7 naslova II se vstavi naslednji člen 25a:

„Člen 25a

1.   Proračun se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo.

2.   Za namene izvrševanja proračuna je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je primerno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:

(a)

uspešnost, učinkovitost in gospodarnost delovanja;

| (b) | zanesljivost poročanja; |
| --- | --- |

(b)

zanesljivost poročanja;

| (c) | varovanje sredstev in informacij; |
| --- | --- |

(c)

varovanje sredstev in informacij;

| (d) | preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

(d)

preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti;

| (e) | ustrezno obvladovanje tveganj, povezanih z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.“ |
| --- | --- |

(e)

ustrezno obvladovanje tveganj, povezanih z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.“

| 11. | Člen 26 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Povzetek dokončno sprejetega proračuna in sprememb proračuna se objavi v Uradnem listu Evropske unije v treh mesecih od sprejetja.
  Povzetek prikazuje pet glavnih proračunskih vrstic na strani prihodkov, pet glavnih proračunskih vrstic na strani odhodkov za administrativni in operativni proračun, načrt delovnih mest in oceno števila pogodbenega osebja v ekvivalentih polne zaposlitve, za katerega so proračunska sredstva vključena v proračun, in napotenih nacionalnih strokovnjakov. Navaja tudi številke za preteklo leto.“; |
| --- | --- | --- |

11.

Člen 26 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Povzetek dokončno sprejetega proračuna in sprememb proračuna se objavi v Uradnem listu Evropske unije v treh mesecih od sprejetja.

Povzetek prikazuje pet glavnih proračunskih vrstic na strani prihodkov, pet glavnih proračunskih vrstic na strani odhodkov za administrativni in operativni proračun, načrt delovnih mest in oceno števila pogodbenega osebja v ekvivalentih polne zaposlitve, za katerega so proračunska sredstva vključena v proračun, in napotenih nacionalnih strokovnjakov. Navaja tudi številke za preteklo leto.“;

| (b) | dodata se naslednja odstavka 3 in 4:
  „3.   Dokončno sprejeti proračun, vključno z načrtom delovnih mest in spremembami proračuna, podatki o številu pogodbenega osebja v ekvivalentih polne zaposlitve, za katerega so proračunska sredstva vključena v proračun, in napotenih nacionalnih strokovnjakov se pošljejo v vednost proračunskemu organu, Računskemu sodišču in Komisiji ter se objavijo na spletni strani zadevnega organa Skupnosti v štirih tednih od njihovega sprejetja.
  4.   Organ Skupnosti prek svoje spletne strani omogoči dostop do podatkov o upravičencih do sredstev iz svojega proračuna, vključno s strokovnjaki iz člena 74b. Objavljeni podatki so lahko dostopni, pregledni in izčrpni. Dostop do teh podatkov se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Svet (6).
  Kadar so informacije objavljene samo v anonimni obliki, organ Skupnosti Evropskemu parlamentu na zahtevo na ustrezen način predloži podatke o zadevnih upravičencih. |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka 3 in 4:

„3.   Dokončno sprejeti proračun, vključno z načrtom delovnih mest in spremembami proračuna, podatki o številu pogodbenega osebja v ekvivalentih polne zaposlitve, za katerega so proračunska sredstva vključena v proračun, in napotenih nacionalnih strokovnjakov se pošljejo v vednost proračunskemu organu, Računskemu sodišču in Komisiji ter se objavijo na spletni strani zadevnega organa Skupnosti v štirih tednih od njihovega sprejetja.

4.   Organ Skupnosti prek svoje spletne strani omogoči dostop do podatkov o upravičencih do sredstev iz svojega proračuna, vključno s strokovnjaki iz člena 74b. Objavljeni podatki so lahko dostopni, pregledni in izčrpni. Dostop do teh podatkov se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Svet (6).

Kadar so informacije objavljene samo v anonimni obliki, organ Skupnosti Evropskemu parlamentu na zahtevo na ustrezen način predloži podatke o zadevnih upravičencih.

| 12. | Člen 27 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 27
  1.   Proračun se določi v skladu z določbami ustanovnega akta organa Skupnosti.
  2.   Organ Skupnosti vsako leto do 10. februarja Komisiji pošlje začasni osnutek ocene prihodkov in odhodkov ter splošne smernice, ki so služile kot podlaga zanjo, končni osnutek ocene pa pošlje do datuma, določenega v ustanovnem aktu.
  3.   Ocena prihodkov in odhodkov organa Skupnosti obsega:






  (a) | načrt delovnih mest, ki prikazuje število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest za vsak plačilni razred v vsaki kategoriji v okviru proračunskih sredstev; |
| --- | --- | --- |

12.

Člen 27 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

1.   Proračun se določi v skladu z določbami ustanovnega akta organa Skupnosti.

2.   Organ Skupnosti vsako leto do 10. februarja Komisiji pošlje začasni osnutek ocene prihodkov in odhodkov ter splošne smernice, ki so služile kot podlaga zanjo, končni osnutek ocene pa pošlje do datuma, določenega v ustanovnem aktu.

3.   Ocena prihodkov in odhodkov organa Skupnosti obsega:

(a)

načrt delovnih mest, ki prikazuje število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest za vsak plačilni razred v vsaki kategoriji v okviru proračunskih sredstev;

| (b) | če je prišlo do spremembe v številu oseb na delovnem mestu, izjavo, ki upravičuje zahtevo po novih delovnih mestih; |
| --- | --- |

(b)

če je prišlo do spremembe v številu oseb na delovnem mestu, izjavo, ki upravičuje zahtevo po novih delovnih mestih;

| (c) | četrtletno oceno gotovinskih plačil in prejemkov; |
| --- | --- |

(c)

četrtletno oceno gotovinskih plačil in prejemkov;

| (d) | informacije o doseganju vseh predhodno določenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljev, merjenih s kazalci. |
| --- | --- |

(d)

informacije o doseganju vseh predhodno določenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljev, merjenih s kazalci.

Rezultati ocen bodo pregledani in navedeni kot dokazilo pri presoji morebitnih prednosti povečanja ali zmanjšanja predlaganega proračuna organa Skupnosti v primerjavi s proračunom za leto N.

4.   Organ Skupnosti pošlje Komisiji in proračunskemu organu vsako leto najpozneje do 31. marca:

| (a) | osnutek delovnega programa; |
| --- | --- |

(a)

osnutek delovnega programa;

| (b) | posodobljen večletni načrt kadrovske politike, pripravljen v skladu s smernicami Komisije; |
| --- | --- |

(b)

posodobljen večletni načrt kadrovske politike, pripravljen v skladu s smernicami Komisije;

| (c) | podatke o številu uradnikov, začasnih in pogodbenih uslužbencev, kakor so opredeljeni v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi), za leti N–1 in N ter o oceni števila za leto N+1; |
| --- | --- |

(c)

podatke o številu uradnikov, začasnih in pogodbenih uslužbencev, kakor so opredeljeni v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi), za leti N–1 in N ter o oceni števila za leto N+1;

| (d) | podatke o prispevkih v naravi, ki jih je organu Skupnosti dala država članica gostiteljica; |
| --- | --- |

(d)

podatke o prispevkih v naravi, ki jih je organu Skupnosti dala država članica gostiteljica;

| (e) | oceno salda izkaza realizacije proračuna v smislu člena 81 za leto N–1. |
| --- | --- |

(e)

oceno salda izkaza realizacije proračuna v smislu člena 81 za leto N–1.

5.   Komisija pošlje oceno prihodkov in odhodkov organa Skupnosti proračunskemu organu kot del postopka za sprejetje splošnega proračuna in predlaga znesek subvencije za organ Skupnosti ter število zaposlenih, ki jih po njeni presoji organ potrebuje. Komisija predloži osnutek načrta delovnih mest organov Skupnosti in oceno števila pogodbenega osebja v ekvivalentih polne zaposlitve, za katerega se predlagajo proračunska sredstva.

6.   Proračunski organ sprejme načrt delovnih mest organa Skupnosti in naknadne spremembe tega načrta v skladu s členom 32(1). Načrt delovnih mest se objavi v prilogi k oddelku III – Komisija v okviru splošnega proračuna.

7.   Proračunski organ sprejme načrt delovnih mest organa Skupnosti in naknadne spremembe tega načrta v skladu s členom 32(1). Načrt delovnih mest se objavi v prilogi k oddelku III – Komisija v okviru splošnega proračuna.“

| 13. | Člen 32 se spremeni:






  (a) | v tretjem pododstavku odstavka 1 se besede „A1, A2 in A3“ nadomestijo z besedami „AD 16, AD 15, AD 14 in AD 13“; |
| --- | --- | --- |

13.

Člen 32 se spremeni:

(a)

v tretjem pododstavku odstavka 1 se besede „A1, A2 in A3“ nadomestijo z besedami „AD 16, AD 15, AD 14 in AD 13“;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji stavek:
  „Če član osebja zahteva preklic odobritve skrajšanega delovnega časa pred iztekom dodeljenega obdobja, organ Skupnosti čim prej sprejme ustrezne ukrepe za spoštovanje omejitev iz točke (b) odstavka 1.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji stavek:

„Če član osebja zahteva preklic odobritve skrajšanega delovnega časa pred iztekom dodeljenega obdobja, organ Skupnosti čim prej sprejme ustrezne ukrepe za spoštovanje omejitev iz točke (b) odstavka 1.“

| 14. | V členu 33 se doda naslednji pododstavek:
  „Organ Skupnosti brez poseganja v odgovornosti odredbodajalca glede preprečevanja in odkrivanja goljufij in nepravilnosti sodeluje pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam.“ |
| --- | --- |

14.

V členu 33 se doda naslednji pododstavek:

„Organ Skupnosti brez poseganja v odgovornosti odredbodajalca glede preprečevanja in odkrivanja goljufij in nepravilnosti sodeluje pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam.“

| 15. | V členu 34(1) se besedilo „uredbe in pravila, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti (v nadaljevanju ‚Kadrovski predpisi‘)“ nadomesti z besedilom „Kadrovski predpisi“. |
| --- | --- |

15.

V členu 34(1) se besedilo „uredbe in pravila, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti (v nadaljevanju ‚Kadrovski predpisi‘)“ nadomesti z besedilom „Kadrovski predpisi“.

| 16. | Odstavka 1 in 2 člena 35 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Vsem finančnim udeležencem v smislu poglavja 2 tega naslova in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali kontroli proračuna, je prepovedano sprejemati kakršne koli ukrepe, ki bi lahko povzročili navzkrižje njihovih interesov z interesi organa Skupnosti. Če bi do tega prišlo, mora zadevna oseba prenehati izvajati take ukrepe in zadevo prepustiti pristojnemu organu.
  2.   Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.“ |
| --- | --- |

16.

Odstavka 1 in 2 člena 35 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Vsem finančnim udeležencem v smislu poglavja 2 tega naslova in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali kontroli proračuna, je prepovedano sprejemati kakršne koli ukrepe, ki bi lahko povzročili navzkrižje njihovih interesov z interesi organa Skupnosti. Če bi do tega prišlo, mora zadevna oseba prenehati izvajati take ukrepe in zadevo prepustiti pristojnemu organu.

2.   Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.“

| 17. | Členu 38(6) se dodata naslednja stavka:
  „Osebni podatki v dokazilih se zbrišejo, kadar je mogoče, če ti podatki niso potrebni za podelitev razrešnice, kontrolo in revizijo proračuna. V vsakem primeru se glede shranjevanja podatkov o prometu uporablja člen 37(2) Uredbe (ES) št. 45/2001.“ |
| --- | --- |

17.

Členu 38(6) se dodata naslednja stavka:

„Osebni podatki v dokazilih se zbrišejo, kadar je mogoče, če ti podatki niso potrebni za podelitev razrešnice, kontrolo in revizijo proračuna. V vsakem primeru se glede shranjevanja podatkov o prometu uporablja člen 37(2) Uredbe (ES) št. 45/2001.“

| 18. | Členu 39(3) se dodata naslednja pododstavka:
  „Za namen predhodnega preverjanja lahko odgovorni odredbodajalec obravnava vrsto podobnih posameznih transakcij, ki se nanašajo na rutinske odhodke v zvezi s plačami, pokojninami, povračili potnih stroškov ter zdravstvenih stroškov kot eno operacijo.
  V primeru iz drugega pododstavka odgovorni odredbodajalec glede na svojo oceno tveganja izvede ustrezno naknadno preverjanje v skladu z odstavkom 4.“ |
| --- | --- |

18.

Členu 39(3) se dodata naslednja pododstavka:

„Za namen predhodnega preverjanja lahko odgovorni odredbodajalec obravnava vrsto podobnih posameznih transakcij, ki se nanašajo na rutinske odhodke v zvezi s plačami, pokojninami, povračili potnih stroškov ter zdravstvenih stroškov kot eno operacijo.

V primeru iz drugega pododstavka odgovorni odredbodajalec glede na svojo oceno tveganja izvede ustrezno naknadno preverjanje v skladu z odstavkom 4.“

| 19. | V členu 40 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Odredbodajalec poroča upravnemu odboru o izvajanju svojih nalog v obliki letnega poročila o dejavnostih, ki mu priloži finančne in upravljavske informacije in v katerem se potrdi, da podatki v poročilu dajejo resnično in pošteno sliko, razen če ni drugače določeno v pridržkih v zvezi z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov.
  Letno poročilo o dejavnostih opisuje rezultate poslovanja glede na zastavljene cilje, tveganja, povezana s tem poslovanjem, uporabo zagotovljenih sredstev ter učinkovitost in uspešnost sistema notranje kontrole. Notranji revizor se seznani z letnim poročilom o dejavnostih in vsemi drugimi ugotovljenimi informacijami v smislu člena 71.“ |
| --- | --- |

19.

V členu 40 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Odredbodajalec poroča upravnemu odboru o izvajanju svojih nalog v obliki letnega poročila o dejavnostih, ki mu priloži finančne in upravljavske informacije in v katerem se potrdi, da podatki v poročilu dajejo resnično in pošteno sliko, razen če ni drugače določeno v pridržkih v zvezi z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov.

Letno poročilo o dejavnostih opisuje rezultate poslovanja glede na zastavljene cilje, tveganja, povezana s tem poslovanjem, uporabo zagotovljenih sredstev ter učinkovitost in uspešnost sistema notranje kontrole. Notranji revizor se seznani z letnim poročilom o dejavnostih in vsemi drugimi ugotovljenimi informacijami v smislu člena 71.“

| 20. | Člen 43 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 43
  1.   Upravni odbor imenuje računovodjo, za katerega veljajo Kadrovski predpisi, ki je funkcionalno neodvisen pri opravljanju svojih nalog. Pri organu Skupnosti je odgovoren za:






  (a) | pravilno izvrševanje plačil, pobiranje prejemkov in izterjavo zneskov, prepoznanih kot terjatev; |
| --- | --- | --- |

20.

Člen 43 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 43

1.   Upravni odbor imenuje računovodjo, za katerega veljajo Kadrovski predpisi, ki je funkcionalno neodvisen pri opravljanju svojih nalog. Pri organu Skupnosti je odgovoren za:

(a)

pravilno izvrševanje plačil, pobiranje prejemkov in izterjavo zneskov, prepoznanih kot terjatev;

| (b) | pripravo in predstavitev računovodskih izkazov v skladu z naslovom VII; |
| --- | --- |

(b)

pripravo in predstavitev računovodskih izkazov v skladu z naslovom VII;

| (c) | vodenje poslovnih knjig v skladu z naslovom VII; |
| --- | --- |

(c)

vodenje poslovnih knjig v skladu z naslovom VII;

| (d) | v skladu z naslovom VII izvrševanje računovodskih pravil in metod ter kontnega načrta na podlagi določb, ki jih sprejme računovodja Komisije; |
| --- | --- |

(d)

v skladu z naslovom VII izvrševanje računovodskih pravil in metod ter kontnega načrta na podlagi določb, ki jih sprejme računovodja Komisije;

| (e) | določitev in potrjevanje računovodskih sistemov in, po potrebi, potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij; računovodja se pooblasti za preverjanje spoštovanja meril za potrjevanje; |
| --- | --- |

(e)

določitev in potrjevanje računovodskih sistemov in, po potrebi, potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij; računovodja se pooblasti za preverjanje spoštovanja meril za potrjevanje;

| (f) | vodenje zakladništva. |
| --- | --- |

(f)

vodenje zakladništva.

2.   Računovodja pridobi vse potrebne informacije za pripravo zaključnega računa, ki daje resnično sliko sredstev organa Skupnosti in izvrševanja proračuna, od odredbodajalca, ki jamči za njihovo zanesljivost.

2a.   Preden direktor sprejme zaključni račun, ga računovodja potrdi, s čimer potrdi tudi, da ima primerno zagotovilo, da zaključni račun pomeni resnično in pošteno sliko finančnega stanja organa Skupnosti.

V ta namen se računovodja prepriča, da je bil zaključni račun pripravljen v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili, metodami in računovodskimi sistemi ter da so v zaključnem računu upoštevani vsi prihodki in odhodki.

Odredbodajalec posreduje vse informacije, ki jih računovodja potrebuje, da lahko opravi svoje naloge.

Odredbodajalec ostaja v celoti odgovoren za pravilno uporabo sredstev, ki jih upravlja, ter zakonitost in pravilnost odhodkov pod njegovim nadzorom.

2b.   Računovodja je pooblaščen za preverjanje prejetih informacij in izvajanje kakršnih koli nadaljnjih preverjanj, ki so po njegovem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa.

Računovodja izrazi pridržke in po potrebi natančno obrazloži naravo in obseg takšnih pridržkov.

2c.   Računovodja organa Skupnosti potrdi svoj letni zaključni račun in ga pošlje računovodji Komisije.

3.   S pridržkom odstavka 4 tega člena in člena 44 je le računovodja pooblaščen za upravljanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov. Odgovoren je tudi za njihovo hrambo.

4.   Računovodja lahko pri opravljanju svojih nalog nekatere naloge prenese na podrejene, za katere veljajo Kadrovski predpisi, če je to nujno potrebno za opravljanje njegovih nalog.

5.   Akt o prenosu nalog določa naloge, ki se prenesejo na podrejene, ter njihove pravice in dolžnosti.“

| 21. | V členu 44 se doda naslednji pododstavek:
  „Plačila iz blagajniške knjige predplačil se lahko v skladu z navodili računovodja izvedejo z bančnim nakazilom, vključno s sistemom trajnika iz člena 66(1a), čekom ali drugim sredstvom za plačilo.“ |
| --- | --- |

21.

V členu 44 se doda naslednji pododstavek:

„Plačila iz blagajniške knjige predplačil se lahko v skladu z navodili računovodja izvedejo z bančnim nakazilom, vključno s sistemom trajnika iz člena 66(1a), čekom ali drugim sredstvom za plačilo.“

| 22. | V poglavju 3 naslova IV se naslov oddelka 2 nadomesti z naslednjim:
  „Oddelek 2
  Pravila, ki veljajo za odredbodajalca in odredbodajalce na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa“ |
| --- | --- |

22.

V poglavju 3 naslova IV se naslov oddelka 2 nadomesti z naslednjim:

„Oddelek 2

Pravila, ki veljajo za odredbodajalca in odredbodajalce na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa“

| 23. | Člen 47 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 47
  1.   Odredbodajalec je odškodninsko odgovoren v skladu s Kadrovskimi predpisi.
  1a.   Obveznost plačila odškodnine se uporablja zlasti:






  (a) | če odredbodajalec pri določanju, katere upravičene zneske je treba izterjati, izdajanju nalogov za izterjavo, prevzemanju obveznosti za izdatke ali podpisovanju odredb za plačilo, namerno ali iz hude malomarnosti ne upošteva te uredbe in njenih izvedbenih določb; |
| --- | --- | --- |

23.

Člen 47 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 47

1.   Odredbodajalec je odškodninsko odgovoren v skladu s Kadrovskimi predpisi.

1a.   Obveznost plačila odškodnine se uporablja zlasti:

(a)

če odredbodajalec pri določanju, katere upravičene zneske je treba izterjati, izdajanju nalogov za izterjavo, prevzemanju obveznosti za izdatke ali podpisovanju odredb za plačilo, namerno ali iz hude malomarnosti ne upošteva te uredbe in njenih izvedbenih določb;

| (b) | če odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti ne pripravi dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali prepozno izda odredbo za plačilo, zaradi česar lahko tretje osebe vložijo civilno tožbo proti organu Skupnosti. |
| --- | --- |

(b)

če odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti ne pripravi dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali prepozno izda odredbo za plačilo, zaradi česar lahko tretje osebe vložijo civilno tožbo proti organu Skupnosti.

2.   Odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa, ki meni, da je odločitev, ki jo mora sprejeti na podlagi svojih pristojnosti, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja, o tem pisno obvesti organ, ki je nanj prenesel naloge. Če organ, ki je nanj prenesel naloge, da odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa utemeljeno pisno navodilo, da sprejme zadevno odločitev, jo mora odredbodajalec sprejeti, ampak za odločitev ne odgovarja.

3.   V primeru prenosa nalog odredbodajalec ostane odgovoren za učinkovitost in uspešnost notranjih sistemov poslovodenja in kontrole ter za izbiro odredbodajalca na podlagi prenosa.

4.   Posebna komisija za finančne nepravilnosti, ki jo Komisija ustanovi v skladu s členom 66(4) splošne finančne uredbe, ima v zvezi z organom Skupnosti iste pristojnosti kakor v zvezi s službami Komisije, razen če se upravni odbor ne odloči za ustanovitev funkcionalno neodvisne komisije ali za sodelovanje v skupni komisiji, ki jo ustanovi več organov Skupnosti. Za zadeve, ki jih predložijo organi Skupnosti, posebna komisija za finančne nepravilnosti, ki jo ustanovi Komisija, vključuje enega člana osebja iz organa Skupnosti.

Na podlagi mnenja te komisije se direktor odloči, ali bo začel disciplinski ali odškodninski postopek. Če komisija odkrije sistemske probleme, pošlje poročilo s priporočili odredbodajalcu in notranjemu revizorju Komisije. Če se mnenje nanaša na direktorja, komisija pošlje poročilo upravnemu odboru in notranjemu revizorju Komisije. Direktor se v svojem letnem poročilu o dejavnostih v anonimni obliki sklicuje na mnenja komisije in navede ukrepe, sprejete na tej podlagi.

5.   Od vsakega člana osebja se lahko zahteva, da v celoti ali delno povrne vso škodo, ki jo je utrpel organ Skupnosti zaradi resnega kršenja delovnih obveznosti med opravljanjem ali v zvezi z opravljanjem njegovih nalog.

Ko so končane formalnosti, ki so za disciplinske zadeve določene v Kadrovskih predpisih, organ za imenovanje sprejme obrazloženo odločbo.“

| 24. | Člen 50 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 50
  Organ Skupnosti predloži Komisiji zahtevke za plačilo za celotno subvencijo Skupnosti ali njen del v skladu s členom 15(5) pod pogoji in v časovnih presledkih, za katere se dogovori s Komisijo.“ |
| --- | --- |

24.

Člen 50 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 50

Organ Skupnosti predloži Komisiji zahtevke za plačilo za celotno subvencijo Skupnosti ali njen del v skladu s členom 15(5) pod pogoji in v časovnih presledkih, za katere se dogovori s Komisijo.“

| 25. | V členu 53 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Pogodbe in sporazume o donacijah, ki jih sklene organ Skupnosti, določajo, da se za vse terjatve, ki niso plačane do datuma, določenega v opominu, v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (7) zaračunajo obresti. V pogodbah in sporazumih o donacijah se izrecno navedejo pogoji, pod katerimi se organu Skupnosti plačajo zamudne obresti, vključno z obrestno mero. |
| --- | --- |

25.

V členu 53 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Pogodbe in sporazume o donacijah, ki jih sklene organ Skupnosti, določajo, da se za vse terjatve, ki niso plačane do datuma, določenega v opominu, v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (7) zaračunajo obresti. V pogodbah in sporazumih o donacijah se izrecno navedejo pogoji, pod katerimi se organu Skupnosti plačajo zamudne obresti, vključno z obrestno mero.

| 26. | V členu 55(3) se prvi in drugi pododstavek nadomestita z naslednjim:
  „Kadar se odgovorni odredbodajalec namerava v celoti ali delno odpovedati izterjavi ugotovljenega zneska terjatev, zagotovi, da je odpoved pravilna ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti.
  Taka odpoved se sprejme na podlagi ustrezno utemeljene odločitve odredbodajalca. Odredbodajalec lahko to odločitev prenese le za terjatve, katerih znesek je nižji od 5 000 EUR.“ |
| --- | --- |

26.

V členu 55(3) se prvi in drugi pododstavek nadomestita z naslednjim:

„Kadar se odgovorni odredbodajalec namerava v celoti ali delno odpovedati izterjavi ugotovljenega zneska terjatev, zagotovi, da je odpoved pravilna ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti.

Taka odpoved se sprejme na podlagi ustrezno utemeljene odločitve odredbodajalca. Odredbodajalec lahko to odločitev prenese le za terjatve, katerih znesek je nižji od 5 000 EUR.“

| 27. | V členu 58 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | dolžnik se zaveže, da bo plačal obresti po obrestni meri, določeni v členu 86 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, za celotno obdobje podaljšanja, pri čemer obresti tečejo od datuma, navedenega v opominu.“ |
| --- | --- | --- |

27.

V členu 58 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

dolžnik se zaveže, da bo plačal obresti po obrestni meri, določeni v členu 86 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, za celotno obdobje podaljšanja, pri čemer obresti tečejo od datuma, navedenega v opominu.“

| 28. | V oddelku 5 poglavja 4 naslova IV se vstavita naslednja člena 58a in 58b:
  „Člen 58a
  Računovodja vodi seznam neporavnanih zneskov, ki jih je treba izterjati in v katerem so terjatve organa Skupnosti razvrščene po datumu izdaje naloga za izterjavo. Računovodja navede tudi odločbe, po katerih se v celoti ali delno odpove izterjavi ugotovljenega zneska terjatev. Seznam se priloži poročilu organa Skupnosti o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.
  Kadar je dolžniku plačilo naloženo s pravnomočno sodno odločbo in kadar ni bilo nobenega ali nobenega večjega plačila v enem letu od njenega izreka, organ Skupnosti pripravi seznam terjatev organa z imeni dolžnikov in zneskom dolga. Seznam se objavi ob upoštevanju ustrezne zakonodaje o varstvu podatkov.
  Člen 58b
  Terjatve organa Skupnosti do tretjih oseb in terjatve tretjih oseb do organa Skupnosti so omejene z zastaralnim rokom petih let, ki se določi v pogodbah in sporazumih o donacijah, ki jih sklene organ Skupnosti.“ |
| --- | --- |

28.

V oddelku 5 poglavja 4 naslova IV se vstavita naslednja člena 58a in 58b:

„Člen 58a

Računovodja vodi seznam neporavnanih zneskov, ki jih je treba izterjati in v katerem so terjatve organa Skupnosti razvrščene po datumu izdaje naloga za izterjavo. Računovodja navede tudi odločbe, po katerih se v celoti ali delno odpove izterjavi ugotovljenega zneska terjatev. Seznam se priloži poročilu organa Skupnosti o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Kadar je dolžniku plačilo naloženo s pravnomočno sodno odločbo in kadar ni bilo nobenega ali nobenega večjega plačila v enem letu od njenega izreka, organ Skupnosti pripravi seznam terjatev organa z imeni dolžnikov in zneskom dolga. Seznam se objavi ob upoštevanju ustrezne zakonodaje o varstvu podatkov.

Člen 58b

Terjatve organa Skupnosti do tretjih oseb in terjatve tretjih oseb do organa Skupnosti so omejene z zastaralnim rokom petih let, ki se določi v pogodbah in sporazumih o donacijah, ki jih sklene organ Skupnosti.“

| 29. | Člen 59 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 59
  Če organ Skupnosti pobira pristojbine in stroške iz člena 5(a) na začetku vsakega proračunskega leta pripravi skupno začasno oceno takih pristojbin in stroškov.
  Če pristojbine in stroške v celoti določajo zakonodaja ali odločitve upravnega odbora, se lahko odredbodajalec vzdrži izdaje nalogov za izterjavo ter neposredno izda opomin, potem ko je ugotovil znesek terjatev. V tem primeru se evidentirajo vse podrobnosti terjatve organa Skupnosti. Računovodja vodi seznam vseh opominov in navede število opominov ter skupni znesek v poročilu organa Skupnosti o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.
  Če organ Skupnosti uporablja ločen sistem fakturiranja, računovodja redno in vsaj mesečno vnese skupno vsoto prejetih pristojbin in stroškov v račune.
  Praviloma organ Skupnosti opravi storitve na podlagi nanj prenesenih nalog šele, ko je ustrezna pristojbina ali strošek plačan v celoti. Če storitev izjemoma opravi brez predhodnega plačila ustrezne pristojbine ali stroškov, se uporabljajo oddelki 3, 4 in 5 tega poglavja.“ |
| --- | --- |

29.

Člen 59 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 59

Če organ Skupnosti pobira pristojbine in stroške iz člena 5(a) na začetku vsakega proračunskega leta pripravi skupno začasno oceno takih pristojbin in stroškov.

Če pristojbine in stroške v celoti določajo zakonodaja ali odločitve upravnega odbora, se lahko odredbodajalec vzdrži izdaje nalogov za izterjavo ter neposredno izda opomin, potem ko je ugotovil znesek terjatev. V tem primeru se evidentirajo vse podrobnosti terjatve organa Skupnosti. Računovodja vodi seznam vseh opominov in navede število opominov ter skupni znesek v poročilu organa Skupnosti o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Če organ Skupnosti uporablja ločen sistem fakturiranja, računovodja redno in vsaj mesečno vnese skupno vsoto prejetih pristojbin in stroškov v račune.

Praviloma organ Skupnosti opravi storitve na podlagi nanj prenesenih nalog šele, ko je ustrezna pristojbina ali strošek plačan v celoti. Če storitev izjemoma opravi brez predhodnega plačila ustrezne pristojbine ali stroškov, se uporabljajo oddelki 3, 4 in 5 tega poglavja.“

| 30. | V členu 60(3) se doda naslednji stavek: „Delovni program vsebuje natančno opredeljene cilje in kazalce uspešnosti.“ |
| --- | --- |

30.

V členu 60(3) se doda naslednji stavek: „Delovni program vsebuje natančno opredeljene cilje in kazalce uspešnosti.“

| 31. | Člen 62 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 62
  1.   Za vsak ukrep, ki lahko povzroči odhodek v breme proračuna, mora odgovorni odredbodajalec najprej prevzeti proračunsko obveznost, preden prevzame pravno obveznost do tretjih oseb.
  2.   Celotne proračunske obveznosti zajemajo skupne stroške ustreznih posameznih pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra leta N+1.
  Posamezna pravna obveznost, ki se nanaša na posamezno ali začasno proračunsko obveznost, se prevzame do 31. decembra leta N.
  Na koncu obdobij iz prvega in drugega pododstavka odgovorni odredbodajalec sprosti neporabljene proračunske obveznosti.
  3.   Za prevzete pravne obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, in ustrezne proračunske obveznosti se, razen v primeru odhodkov za zaposlene, končni datum za izvršitev določi v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.
  Deli takih proračunskih obveznosti, ki niso bili izvršeni v šestih mesecih po tem končnem datumu, se sprostijo v skladu s členom 11.
  Znesek proračunske obveznosti, ki ustreza pravni obveznosti, za katero v obdobju treh let po podpisu pravne obveznosti ni bilo izvršeno nobeno plačilo v smislu člena 67, se sprosti.“ |
| --- | --- |

31.

Člen 62 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 62

1.   Za vsak ukrep, ki lahko povzroči odhodek v breme proračuna, mora odgovorni odredbodajalec najprej prevzeti proračunsko obveznost, preden prevzame pravno obveznost do tretjih oseb.

2.   Celotne proračunske obveznosti zajemajo skupne stroške ustreznih posameznih pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra leta N+1.

Posamezna pravna obveznost, ki se nanaša na posamezno ali začasno proračunsko obveznost, se prevzame do 31. decembra leta N.

Na koncu obdobij iz prvega in drugega pododstavka odgovorni odredbodajalec sprosti neporabljene proračunske obveznosti.

3.   Za prevzete pravne obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, in ustrezne proračunske obveznosti se, razen v primeru odhodkov za zaposlene, končni datum za izvršitev določi v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Deli takih proračunskih obveznosti, ki niso bili izvršeni v šestih mesecih po tem končnem datumu, se sprostijo v skladu s členom 11.

Znesek proračunske obveznosti, ki ustreza pravni obveznosti, za katero v obdobju treh let po podpisu pravne obveznosti ni bilo izvršeno nobeno plačilo v smislu člena 67, se sprosti.“

| 32. | V Člen 66 se vstavi naslednji odstavek 1a:
  „1a.   Kadar se za opravljene storitve, vključno s storitvami najemanja, ali dostavljeno blago, izvršijo periodična plačila, lahko odredbodajalec ob upoštevanju analize tveganja odredi uporabo sistema trajnika.“ |
| --- | --- |

32.

V Člen 66 se vstavi naslednji odstavek 1a:

„1a.   Kadar se za opravljene storitve, vključno s storitvami najemanja, ali dostavljeno blago, izvršijo periodična plačila, lahko odredbodajalec ob upoštevanju analize tveganja odredi uporabo sistema trajnika.“

| 33. | V členu 72(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ocenjevanje učinkovitosti in uspešnosti sistemov notranje kontrole in revizije, ki se uporabljajo za vsako operacijo izvrševanja proračuna.“ |
| --- | --- | --- |

33.

V členu 72(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ocenjevanje učinkovitosti in uspešnosti sistemov notranje kontrole in revizije, ki se uporabljajo za vsako operacijo izvrševanja proračuna.“

| 34. | Člen 74 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 74
  1.   V zvezi z javnimi naročili se uporabljajo ustrezne določbe splošne finančne uredbe in Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 ob upoštevanju odstavkov 4 do 7 tega člena.
  2.   Organ Skupnosti lahko zahteva svojo vključitev kot naročnik pri oddaji naročil Komisije ali medinstitucionalnih naročil ter pri oddaji naročil drugih organov Skupnosti.
  3.   Organ Skupnosti sodeluje pri skupni centralni bazi podatkov, ki jo je vzpostavila in jo vodi Komisija v skladu s členom 95 splošne finančne uredbe.
  4.   Organ Skupnosti lahko brez javnega postopka za oddajo naročil s Komisijo, medinstitucionalnimi uradi in Prevajalskim centrom za organe Evropske unije, ustanovljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/94 (8), sklene pogodbo za oddajo naročila za dobavo blaga, opravljanje storitev ali del, ki jih zagotavljajo navedeni organi.
  5.   Organ Skupnosti lahko za kritje upravnih potreb uporablja skupne postopke za oddajo naročil z naročniki držav članic gostiteljic. V tem primeru se smiselno uporablja člen 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.
  6.   V skladu s členom 101 splošne finančne uredbe se v javnem razpisu določi, da lahko organ Skupnosti pred podpisom pogodbe bodisi odstopi od razpisa bodisi prekliče razpis za oddajo naročila, ne da bi bili kandidati ali ponudniki upravičeni zahtevati odškodnino.
  7.   V skladu s členom 103 splošne finančne uredbe se v javnih razpisih, ki jih razpiše organ Skupnosti, določi, da lahko organ Skupnosti postopek prekine in uvede kakršne koli potrebne ukrepe, vključno s prenehanjem postopka, v skladu s pogoji iz navedenega člena.
  V skladu s členom 103 splošne finančne uredbe se v pogodbah, ki jih sklene organ Skupnosti z gospodarskimi subjekti, določi, da lahko organ Skupnosti sprejme ukrepe, opredeljene v navedenem členu v skladu s tam navedenimi pogoji. |
| --- | --- |

34.

Člen 74 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 74

1.   V zvezi z javnimi naročili se uporabljajo ustrezne določbe splošne finančne uredbe in Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 ob upoštevanju odstavkov 4 do 7 tega člena.

2.   Organ Skupnosti lahko zahteva svojo vključitev kot naročnik pri oddaji naročil Komisije ali medinstitucionalnih naročil ter pri oddaji naročil drugih organov Skupnosti.

3.   Organ Skupnosti sodeluje pri skupni centralni bazi podatkov, ki jo je vzpostavila in jo vodi Komisija v skladu s členom 95 splošne finančne uredbe.

4.   Organ Skupnosti lahko brez javnega postopka za oddajo naročil s Komisijo, medinstitucionalnimi uradi in Prevajalskim centrom za organe Evropske unije, ustanovljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/94 (8), sklene pogodbo za oddajo naročila za dobavo blaga, opravljanje storitev ali del, ki jih zagotavljajo navedeni organi.

5.   Organ Skupnosti lahko za kritje upravnih potreb uporablja skupne postopke za oddajo naročil z naročniki držav članic gostiteljic. V tem primeru se smiselno uporablja člen 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

6.   V skladu s členom 101 splošne finančne uredbe se v javnem razpisu določi, da lahko organ Skupnosti pred podpisom pogodbe bodisi odstopi od razpisa bodisi prekliče razpis za oddajo naročila, ne da bi bili kandidati ali ponudniki upravičeni zahtevati odškodnino.

7.   V skladu s členom 103 splošne finančne uredbe se v javnih razpisih, ki jih razpiše organ Skupnosti, določi, da lahko organ Skupnosti postopek prekine in uvede kakršne koli potrebne ukrepe, vključno s prenehanjem postopka, v skladu s pogoji iz navedenega člena.

V skladu s členom 103 splošne finančne uredbe se v pogodbah, ki jih sklene organ Skupnosti z gospodarskimi subjekti, določi, da lahko organ Skupnosti sprejme ukrepe, opredeljene v navedenem členu v skladu s tam navedenimi pogoji.

| 35. | Vstavita se naslednja naslova VA in VB:
  „NASLOV VA
  PROJEKTI Z VELIKIMI POSLEDICAMI ZA PRORAČUN
  Člen 74a
  Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ o nameri izvedbe vsakega projekta, ki bi lahko imel velike finančne posledice za financiranje svojega administrativnega proračuna, zlasti projektov, ki se nanašajo na nepremičnine, kot je oddajanje ali nakup objektov. O tem obvesti Komisijo.
  Če namerava katera koli od obeh vej proračunskega organa izdati mnenje, o tem v dveh tednih po prejemu obvestila o projektu obvesti zadevni organ Skupnosti. Če ni odgovora, lahko organ Skupnosti nadaljuje načrtovane dejavnosti.
  To mnenje se organu Skupnosti pošlje v štirih tednih po obvestilu o izdaji mnenja v skladu z drugim odstavkom.
  NASLOV VB
  STROKOVNJAKI
  Člen 74b
  Za izbor strokovnjakov se smiselno uporablja člen 265a Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002. Taki strokovnjaki se na podlagi fiksnega zneska plačajo za pomoč organu Skupnosti zlasti pri ocenjevanju predlogov in vlog za donacije ali javnih naročil ter za tehnično pomoč v spremljanju projektov in pri končni oceni projektov. Organ Skupnosti lahko uporabi sezname, ki jih sestavijo Komisija ali drugi organi Skupnosti.“ |
| --- | --- |

35.

Vstavita se naslednja naslova VA in VB:

„NASLOV VA

PROJEKTI Z VELIKIMI POSLEDICAMI ZA PRORAČUN

Člen 74a

Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ o nameri izvedbe vsakega projekta, ki bi lahko imel velike finančne posledice za financiranje svojega administrativnega proračuna, zlasti projektov, ki se nanašajo na nepremičnine, kot je oddajanje ali nakup objektov. O tem obvesti Komisijo.

Če namerava katera koli od obeh vej proračunskega organa izdati mnenje, o tem v dveh tednih po prejemu obvestila o projektu obvesti zadevni organ Skupnosti. Če ni odgovora, lahko organ Skupnosti nadaljuje načrtovane dejavnosti.

To mnenje se organu Skupnosti pošlje v štirih tednih po obvestilu o izdaji mnenja v skladu z drugim odstavkom.

NASLOV VB

STROKOVNJAKI

Člen 74b

Za izbor strokovnjakov se smiselno uporablja člen 265a Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002. Taki strokovnjaki se na podlagi fiksnega zneska plačajo za pomoč organu Skupnosti zlasti pri ocenjevanju predlogov in vlog za donacije ali javnih naročil ter za tehnično pomoč v spremljanju projektov in pri končni oceni projektov. Organ Skupnosti lahko uporabi sezname, ki jih sestavijo Komisija ali drugi organi Skupnosti.“

| 36. | Člen 75 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 75
  1.   Kadar lahko organ Skupnosti v skladu s svojim ustanovnim aktom ali na podlagi prenosa s strani Komisije v skladu s členom 54(2)(b) splošne finančne uredbe dodeljuje donacije, se uporabljajo ustrezne določbe splošne finančne uredbe in Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena.
  2.   Donacije so vključene v pisne sporazume med organi Skupnosti in upravičenci.
  3.   V skladu s členom 119(2) splošne finančne uredbe sporazumi o donacijah, ki jih sklene organ Skupnosti, določajo, da se lahko donacija ustavi, zniža ali prekine v primerih iz člena 183 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, potem ko se upravičencu da možnost, da izrazi svoje stališče.“ |
| --- | --- |

36.

Člen 75 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 75

1.   Kadar lahko organ Skupnosti v skladu s svojim ustanovnim aktom ali na podlagi prenosa s strani Komisije v skladu s členom 54(2)(b) splošne finančne uredbe dodeljuje donacije, se uporabljajo ustrezne določbe splošne finančne uredbe in Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena.

2.   Donacije so vključene v pisne sporazume med organi Skupnosti in upravičenci.

3.   V skladu s členom 119(2) splošne finančne uredbe sporazumi o donacijah, ki jih sklene organ Skupnosti, določajo, da se lahko donacija ustavi, zniža ali prekine v primerih iz člena 183 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, potem ko se upravičencu da možnost, da izrazi svoje stališče.“

| 37. | V členu 76 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Zaključnemu računu organa Skupnosti je priloženo poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom. Poročilo med drugim poroča o obsegu izvrševanja proračunskih sredstev in vsebuje povzetek o prerazporeditvi proračunskih sredstev med različnimi proračunskimi postavkami.“ |
| --- | --- |

37.

V členu 76 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Zaključnemu računu organa Skupnosti je priloženo poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom. Poročilo med drugim poroča o obsegu izvrševanja proračunskih sredstev in vsebuje povzetek o prerazporeditvi proračunskih sredstev med različnimi proračunskimi postavkami.“

| 38. | Člena 82 in 83 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 82
  Računovodja pošlje računovodji Komisije in Računskemu sodišču najpozneje do 1. marca naslednjega leta začasni zaključni račun, skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom iz člena 76 te uredbe, tako da lahko računovodja Komisije konsolidira zaključne račune, kakor določa člen 128 splošne finančne uredbe.
  Računovodja najpozneje do 31. marca naslednjega leta poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju pošlje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Člen 83
  1.   V skladu s členom 129(1) splošne finančne uredbe Računsko sodišče najpozneje do 15. junija naslednjega leta da svoje pripombe o začasnem zaključnem računu organa Skupnosti.
  2.   Ko prejme ugotovitve Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu organa Skupnosti, direktor na svojo odgovornost pripravi končni zaključni račun organa Skupnosti v skladu s členom 43 in ga pošlje upravnemu odboru, ki nato da svoje mnenje na ta zaključni račun.
  3.   Direktor pošlje končni zaključni račun, skupaj z mnenjem upravnega odbora, računovodji Komisije, Računskemu sodišču, Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 1. julija naslednjega leta.
  4.   Končni zaključni račun organa Skupnosti, konsolidiran z računom Komisije, se objavi v Uradnem listu Evropske Unije do 15. novembra naslednjega leta.
  5.   Direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na ugotovitve v letnem poročilu najpozneje do 30. septembra naslednjega leta. Hkrati se odgovori organa Skupnosti pošljejo Komisiji.“ |
| --- | --- |

38.

Člena 82 in 83 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 82

Računovodja pošlje računovodji Komisije in Računskemu sodišču najpozneje do 1. marca naslednjega leta začasni zaključni račun, skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom iz člena 76 te uredbe, tako da lahko računovodja Komisije konsolidira zaključne račune, kakor določa člen 128 splošne finančne uredbe.

Računovodja najpozneje do 31. marca naslednjega leta poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju pošlje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 83

1.   V skladu s členom 129(1) splošne finančne uredbe Računsko sodišče najpozneje do 15. junija naslednjega leta da svoje pripombe o začasnem zaključnem računu organa Skupnosti.

2.   Ko prejme ugotovitve Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu organa Skupnosti, direktor na svojo odgovornost pripravi končni zaključni račun organa Skupnosti v skladu s členom 43 in ga pošlje upravnemu odboru, ki nato da svoje mnenje na ta zaključni račun.

3.   Direktor pošlje končni zaključni račun, skupaj z mnenjem upravnega odbora, računovodji Komisije, Računskemu sodišču, Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 1. julija naslednjega leta.

4.   Končni zaključni račun organa Skupnosti, konsolidiran z računom Komisije, se objavi v Uradnem listu Evropske Unije do 15. novembra naslednjega leta.

5.   Direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na ugotovitve v letnem poročilu najpozneje do 30. septembra naslednjega leta. Hkrati se odgovori organa Skupnosti pošljejo Komisiji.“

| 39. | Člen 94 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 94
  1.   Evropski parlament da na priporočilo Sveta pred 15. majem leta N+2, razen kadar je določeno drugače v ustanovnem aktu, direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N. Direktor upravni odbor obvesti o ugotovitvah Evropskega parlamenta iz resolucije, ki se pripravi v okviru odločitve o razrešnici.
  2.   Če datuma iz odstavka 1 ni mogoče doseči, Evropski parlament ali Svet obvesti direktorja o razlogih za odložitev.
  3.   Če Evropski parlament odloži odločitev o razrešnici, direktor v sodelovanju z upravnim odborom stori vse potrebno, da čim prej sprejme ukrepe za odpravo ali za hitrejšo odpravo ovir za tako odločitev.“ |
| --- | --- |

39.

Člen 94 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 94

1.   Evropski parlament da na priporočilo Sveta pred 15. majem leta N+2, razen kadar je določeno drugače v ustanovnem aktu, direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N. Direktor upravni odbor obvesti o ugotovitvah Evropskega parlamenta iz resolucije, ki se pripravi v okviru odločitve o razrešnici.

2.   Če datuma iz odstavka 1 ni mogoče doseči, Evropski parlament ali Svet obvesti direktorja o razlogih za odložitev.

3.   Če Evropski parlament odloži odločitev o razrešnici, direktor v sodelovanju z upravnim odborom stori vse potrebno, da čim prej sprejme ukrepe za odpravo ali za hitrejšo odpravo ovir za tako odločitev.“

| 40. | Člen 97 se črta. |
| --- | --- |

40.

Člen 97 se črta.

| 41. | Člen 99 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 99
  Upravni odbor po potrebi in s predhodnim soglasjem Komisije na predlog direktorja organa Skupnosti sprejme podrobna pravila za izvajanje finančne uredbe organa Skupnosti.“ |
| --- | --- |

41.

Člen 99 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 99

Upravni odbor po potrebi in s predhodnim soglasjem Komisije na predlog direktorja organa Skupnosti sprejme podrobna pravila za izvajanje finančne uredbe organa Skupnosti.“

Člen 2

Vsak organ iz člena 185 splošne finančne uredbe spremeni svojo finančno uredbo najpozneje do 10. januarja 2009.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. julija 2008

Za Komisijo

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Članica Komisije

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

1

(2)  UL C 23, 28.1.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 390, 30.12.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

4

(5)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1645/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 13).

5

(6)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.“

6

(7)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.“

7

(8)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1.“

8

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 653/2008

z dne 9. julija 2008

o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera je bilo zaprošeno od 30. junija do 4. julija 2008, za proizvode iz sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov (2) za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v obdobju od 30. junija do 4. julija 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 ali Uredbo Komisije (ES) št. 1832/2006 z dne 13. decembra 2006 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino za zaporedno številko 09.4340 (2007–2008). |
| --- | --- |

(1)

Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v obdobju od 30. junija do 4. julija 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 ali Uredbo Komisije (ES) št. 1832/2006 z dne 13. decembra 2006 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino za zaporedno številko 09.4340 (2007–2008).

| (2) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena – |
| --- | --- |

(2)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene od 30. junija do 4. julija 2008 v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 950/2006 ali v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1832/2006, se dovoljenja izdajo v okviru količin, ki so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1260/2007 (UL L 283, 27.10.2007, str. 1). Uredba (ES) št. 318/2006 bo 1. oktobra 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 371/2007 (UL L 92, 3.4.2007, str. 6).

2

(3)  UL L 354, 14.12.2006, str. 8.

3

---

PRILOGA

Preferencialni sladkor AKP–Indija

Naslov IV Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2007/2008

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Slonokoščena obala | 100 | |
| 09.4334 | Republika Kongo | — | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gvajana | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Dosežena |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 24,6827 | Dosežena |
| 09.4341 | Malavi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Dosežena |
| 09.4344 | Saint Kitts in Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazi | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad in Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 0 | Dosežena |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008

Meja

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Slonokoščena obala

100

09.4334

Republika Kongo

—

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gvajana

100

09.4337

Indija

0

Dosežena

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskar

24,6827

Dosežena

09.4341

Malavi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Dosežena

09.4344

Saint Kitts in Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazi

100

09.4347

Tanzanija

100

09.4348

Trinidad in Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

0

Dosežena

Preferencialni sladkor AKP–Indija

Naslov IV Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Slonokoščena obala | 100 | |
| 09.4334 | Republika Kongo | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gvajana | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Dosežena |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malavi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts in Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazi | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad in Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008

Meja

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Slonokoščena obala

100

09.4334

Republika Kongo

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gvajana

100

09.4337

Indija

0

Dosežena

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malavi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Saint Kitts in Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazi

100

09.4347

Tanzanija

100

09.4348

Trinidad in Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

Dopolnilni sladkor

Naslov V Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2007/2008

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | 100 | |
| 09.4316 | Države, podpisnice Protokola AKP | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008

Meja

09.4315

Indija

100

09.4316

Države, podpisnice Protokola AKP

100

Sladkor iz koncesij CXL

Naslov VI Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2007/2008

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Avstralija | 0 | Dosežena |
| 09.4318 | Brazilija | 0 | Dosežena |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosežena |
| 09.4320 | Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008

Meja

09.4317

Avstralija

0

Dosežena

09.4318

Brazilija

0

Dosežena

09.4319

Kuba

0

Dosežena

09.4320

Druge tretje države

0

Dosežena

Balkanski sladkor

Naslov VII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2007/2008

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | 100 | |
| 09.4325 | Bosna in Hercegovina | 0 | Dosežena |
| 09.4326 | Srbija, Črna gora in Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 100 | |
| 09.4328 | Hrvaška | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008

Meja

09.4324

Albanija

100

09.4325

Bosna in Hercegovina

0

Dosežena

09.4326

Srbija, Črna gora in Kosovo

100

09.4327

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

100

09.4328

Hrvaška

100

Sladkor iz posebnega in industrijskega uvoza

Naslov VIII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2007/2008

| Zaporedna številka | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Posebni | — | |
| 09.4390 | Industrijski | — | |

Zaporedna številka

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008

Meja

09.4380

Posebni

—

09.4390

Industrijski

—

Uvoz sladkorja v okviru prehodnih tarifnih kvot, odprtih za Bolgarijo in Romunijo

Oddelek 2 Poglavja 1 Uredbe (ES) št. 1832/2006

Tržno leto 2007/2008

| Zaporedna št. | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bolgarija | 0 | Dosežena |
| 09.4366 | Romunija | 0 | Dosežena |

Zaporedna št.

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 30.6.2008-4.7.2008

Meja

09.4365

Bolgarija

0

Dosežena

09.4366

Romunija

0

Dosežena

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/39

---

ODLOČBA SVETA

z dne 3. junija 2008

o razveljavitvi Odločbe 2005/694/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Italiji

(2008/560/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Sveta 2005/694/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Italiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil javnofinančni primanjkljaj v letih 2003 in 2004 nad referenčno vrednostjo 3 % BDP, vendar blizu nje, bruto javni dolg pa je bil v obeh letih približno 106–107 % BDP, kar je nedvomno nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe, in se v zadnjih letih ni zadovoljivo hitro zmanjševal. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Sveta 2005/694/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Italiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil javnofinančni primanjkljaj v letih 2003 in 2004 nad referenčno vrednostjo 3 % BDP, vendar blizu nje, bruto javni dolg pa je bil v obeh letih približno 106–107 % BDP, kar je nedvomno nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe, in se v zadnjih letih ni zadovoljivo hitro zmanjševal.

| (2) | Svet je 28. julija 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) po priporočilu Komisije na Italijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim mora Italija odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2007. Priporočilo je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 28. julija 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) po priporočilu Komisije na Italijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim mora Italija odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2007. Priporočilo je bilo objavljeno.

| (3) | V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

| (4) | V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (3). |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (3).

| (5) | Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Italije pred 1. aprilom 2008 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:






  — | javnofinančni primanjkljaj se je po povečanju s 3,5 % BDP leta 2004 na 4,2 % BDP leta 2005 zmanjšal na 3,4 % BDP leta 2006 in nato na 1,9 % BDP leta 2007, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Brez vpliva enkratnih ukrepov na proračun bi primanjkljaj leta 2007 znašal 1,7 % BDP. To je primerljivo s ciljnim primanjkljajem 2,8 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa za stabilnost iz decembra 2006, |
| --- | --- | --- |

(5)

Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Italije pred 1. aprilom 2008 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:

—

javnofinančni primanjkljaj se je po povečanju s 3,5 % BDP leta 2004 na 4,2 % BDP leta 2005 zmanjšal na 3,4 % BDP leta 2006 in nato na 1,9 % BDP leta 2007, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Brez vpliva enkratnih ukrepov na proračun bi primanjkljaj leta 2007 znašal 1,7 % BDP. To je primerljivo s ciljnim primanjkljajem 2,8 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa za stabilnost iz decembra 2006,

| — | prilagoditev je bila posledica povečanja stalnih davčnih prihodkov v obdobju 2006–2007, ki so zelo presegli pričakovanja. Razloga za to sta bila predvsem učinkovitost sprejetih ukrepov, ki je bila večja od pričakovane, in gospodarska rast, ki je bila večja od napovedane. Potem ko se je strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) po ocenah leta 2005 poslabšal za 0,25 odstotne točke BDP, se je po ocenah leta 2006 izboljšal za 1,75 odstotne točke BDP in leta 2007 za 1,25 odstotne točke BDP, |
| --- | --- |

—

prilagoditev je bila posledica povečanja stalnih davčnih prihodkov v obdobju 2006–2007, ki so zelo presegli pričakovanja. Razloga za to sta bila predvsem učinkovitost sprejetih ukrepov, ki je bila večja od pričakovane, in gospodarska rast, ki je bila večja od napovedane. Potem ko se je strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) po ocenah leta 2005 poslabšal za 0,25 odstotne točke BDP, se je po ocenah leta 2006 izboljšal za 1,75 odstotne točke BDP in leta 2007 za 1,25 odstotne točke BDP,

| — | v spomladanski napovedi iz leta 2008 je za leto 2008 predvideno povečanje primanjkljaja na 2,3 % BDP, vključno z enkratnimi prihodki od prodaje nepremičnin v višini 0,1 % BDP. Predvideno poslabšanje proračunskega salda bo posledica povečanja razmerja med sedanjimi primarnimi odhodki in BDP ter sedanjih nižjih davkov. To deloma izravna predvideno zmanjšanje investicijskih odhodkov, ki odraža precejšnje enkratne odhodke, obračunane leta 2007. Čeprav je napovedani primanjkljaj 2,3 % BDP samo nekoliko nad uradnim ciljnim primanjkljajem 2,2 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa za stabilnost iz novembra 2007, je bil slednji napovedan na podlagi predvidenega primanjkljaja za leto 2007, ki je precej večji od sporočenega. V spomladanski napovedi je predvideno, da bo ob nespremenjeni politiki primanjkljaj leta 2009 znašal 2,4 % BDP. To pomeni, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP, |
| --- | --- |

—

v spomladanski napovedi iz leta 2008 je za leto 2008 predvideno povečanje primanjkljaja na 2,3 % BDP, vključno z enkratnimi prihodki od prodaje nepremičnin v višini 0,1 % BDP. Predvideno poslabšanje proračunskega salda bo posledica povečanja razmerja med sedanjimi primarnimi odhodki in BDP ter sedanjih nižjih davkov. To deloma izravna predvideno zmanjšanje investicijskih odhodkov, ki odraža precejšnje enkratne odhodke, obračunane leta 2007. Čeprav je napovedani primanjkljaj 2,3 % BDP samo nekoliko nad uradnim ciljnim primanjkljajem 2,2 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa za stabilnost iz novembra 2007, je bil slednji napovedan na podlagi predvidenega primanjkljaja za leto 2007, ki je precej večji od sporočenega. V spomladanski napovedi je predvideno, da bo ob nespremenjeni politiki primanjkljaj leta 2009 znašal 2,4 % BDP. To pomeni, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP,

| — | kljub temu pa se bo strukturni saldo po napovedi leta 2008 poslabšal za več kot 0,25 odstotne točke BDP in se ob nespremenjeni politiki leta 2009 izboljšal za 0,25 odstotne točke. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Italijo uravnotežen proračun v strukturnem smislu, |
| --- | --- |

—

kljub temu pa se bo strukturni saldo po napovedi leta 2008 poslabšal za več kot 0,25 odstotne točke BDP in se ob nespremenjeni politiki leta 2009 izboljšal za 0,25 odstotne točke. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Italijo uravnotežen proračun v strukturnem smislu,

| — | potem ko se je delež javnega dolga eno desetletje zmanjševal in leta 2004 dosegel vrednost malo pod 104 % BDP (z več kot 121 % BDP leta 1994), se je povečal za 2 odstotni točki BDP v letu 2005 in za dodatne 0,6 odstotne točke v letu 2006 na 106,5 % BDP. Delež dolga se je leta 2007 znova zmanjšal na 104 % BDP. Na razvoj deleža dolga sta znatno vplivala začasna finančna operacija za zmanjšanje dolga leta 2006, tj. akumulacija likvidnih sredstev, in njegovo povečanje v letu 2007. Če ne bi prišlo do te operacije, bi delež dolga v letu 2006 ostal relativno stabilen, kar bi odražalo izboljšanje primarnega presežka v skladu s priporočilom Sveta. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2008 se pričakuje, da se bo pod predpostavko nespremenjenih politik delež dolga do leta 2009 zmanjšal na približno 102,5 %. Med tem ko ostaja delež dolga v Italiji visok in očitno nad referenčno vrednostjo, lahko velja, da se je zmanjševal v skladu z zmanjševanjem presežnega primanjkljaja v letu 2007. |
| --- | --- |

—

potem ko se je delež javnega dolga eno desetletje zmanjševal in leta 2004 dosegel vrednost malo pod 104 % BDP (z več kot 121 % BDP leta 1994), se je povečal za 2 odstotni točki BDP v letu 2005 in za dodatne 0,6 odstotne točke v letu 2006 na 106,5 % BDP. Delež dolga se je leta 2007 znova zmanjšal na 104 % BDP. Na razvoj deleža dolga sta znatno vplivala začasna finančna operacija za zmanjšanje dolga leta 2006, tj. akumulacija likvidnih sredstev, in njegovo povečanje v letu 2007. Če ne bi prišlo do te operacije, bi delež dolga v letu 2006 ostal relativno stabilen, kar bi odražalo izboljšanje primarnega presežka v skladu s priporočilom Sveta. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2008 se pričakuje, da se bo pod predpostavko nespremenjenih politik delež dolga do leta 2009 zmanjšal na približno 102,5 %. Med tem ko ostaja delež dolga v Italiji visok in očitno nad referenčno vrednostjo, lahko velja, da se je zmanjševal v skladu z zmanjševanjem presežnega primanjkljaja v letu 2007.

| (6) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Italiji odpravljen, zato je treba Odločbo 2005/694/ES razveljaviti – |
| --- | --- |

(6)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Italiji odpravljen, zato je treba Odločbo 2005/694/ES razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Italiji odpravljen.

Člen 2

Odločba 2005/694/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Luxembourgu, 3. junija 2008

Za Svet

Predsednica

C. LAGARDE

---

(1)  UL L 266, 11.10.2005, str. 57.

1

(2)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

2

(3)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

3

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/41

---

ODLOČBA SVETA

z dne 3. junija 2008

o razveljavitvi Odločbe 2005/730/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem

(2008/561/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Sveta 2005/730/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Portugalskem obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je načrtovani javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 znašal 6,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto javni dolg po pričakovanjih dosegel 66,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Sveta 2005/730/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Portugalskem obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je načrtovani javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 znašal 6,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto javni dolg po pričakovanjih dosegel 66,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe.

| (2) | Svet je 20. septembra 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) po priporočilu Komisije na Portugalsko naslovil priporočilo, v skladu s katerim mora Portugalska odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2008. Priporočilo je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 20. septembra 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) po priporočilu Komisije na Portugalsko naslovil priporočilo, v skladu s katerim mora Portugalska odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2008. Priporočilo je bilo objavljeno.

| (3) | V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

| (4) | V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (3). |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (3).

| (5) | Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Portugalske pred 1. aprilom 2008 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanskih napovedi služb Komisije iz leta 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:






  — | javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal s 6,1 % BDP leta 2005 na 3,9 % BDP leta 2006 in na 2,6 % BDP leta 2007, tako da se je že eno leto pred rokom, ki ga je postavil Svet, znižal pod referenčno vrednostjo primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP. Slednji je primerljiv s ciljem 3 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007, |
| --- | --- | --- |

(5)

Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Portugalske pred 1. aprilom 2008 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanskih napovedi služb Komisije iz leta 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:

—

javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal s 6,1 % BDP leta 2005 na 3,9 % BDP leta 2006 in na 2,6 % BDP leta 2007, tako da se je že eno leto pred rokom, ki ga je postavil Svet, znižal pod referenčno vrednostjo primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP. Slednji je primerljiv s ciljem 3 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007,

| — | padajoče razmerje med javnimi odhodki in BDP ter naraščajoče razmerje med prihodki in BDP sta prispevala k izboljšanju proračunskega salda. Delež odhodkov se je leta 2006 zmanjšal za 1,25 odstotne točke BDP, leta 2007 pa za skoraj 0,50 odstotne točke BDP. Hkrati se je delež javnih prihodkov tako v letu 2006 kot tudi v letu 2007 povečal za približno 0,75 odstotne točke BDP. Proračunska konsolidacija je bila odvisna predvsem od strukturnih ukrepov, manjši prispevek, ki je leta 2007 znašal 0,1 % BDP, pa je izhajal tudi iz enkratnega ukrepa. Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) se je leta 2006 izboljšal za 2 odstotni točki BDP, leta 2007 pa za eno odstotno točko BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe, da je treba strukturni saldo leta 2006 zmanjšati za 1,5 % BDP, leta 2007 pa za najmanj 0,75 % BDP, |
| --- | --- |

—

padajoče razmerje med javnimi odhodki in BDP ter naraščajoče razmerje med prihodki in BDP sta prispevala k izboljšanju proračunskega salda. Delež odhodkov se je leta 2006 zmanjšal za 1,25 odstotne točke BDP, leta 2007 pa za skoraj 0,50 odstotne točke BDP. Hkrati se je delež javnih prihodkov tako v letu 2006 kot tudi v letu 2007 povečal za približno 0,75 odstotne točke BDP. Proračunska konsolidacija je bila odvisna predvsem od strukturnih ukrepov, manjši prispevek, ki je leta 2007 znašal 0,1 % BDP, pa je izhajal tudi iz enkratnega ukrepa. Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) se je leta 2006 izboljšal za 2 odstotni točki BDP, leta 2007 pa za eno odstotno točko BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe, da je treba strukturni saldo leta 2006 zmanjšati za 1,5 % BDP, leta 2007 pa za najmanj 0,75 % BDP,

| — | po spomladanskih napovedih služb Komisije iz leta 2008 naj bi se primanjkljaj leta 2008 dodatno zmanjšal na 2,2 % BDP, predvsem zaradi nekaj dodatnih prihodkov, pri čemer bo izvajanju proračuna pomagala enkratna operacija za zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,2 % BDP. To je na splošno v skladu z uradnim ciljnim primanjkljajem 2,4 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007, in popravljenim ciljem 2,2 % BDP, ki so ga konec marca 2008 napovedali portugalski organi. V spomladanskih napovedih je predvideno, da bo ob nespremenjeni politiki javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 2,6 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP, |
| --- | --- |

—

po spomladanskih napovedih služb Komisije iz leta 2008 naj bi se primanjkljaj leta 2008 dodatno zmanjšal na 2,2 % BDP, predvsem zaradi nekaj dodatnih prihodkov, pri čemer bo izvajanju proračuna pomagala enkratna operacija za zmanjšanje primanjkljaja v višini 0,2 % BDP. To je na splošno v skladu z uradnim ciljnim primanjkljajem 2,4 % BDP, zastavljenim v posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost iz decembra 2007, in popravljenim ciljem 2,2 % BDP, ki so ga konec marca 2008 napovedali portugalski organi. V spomladanskih napovedih je predvideno, da bo ob nespremenjeni politiki javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 2,6 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP,

| — | kljub temu se bo strukturni saldo po napovedi leta 2008 izboljšal za približno 0,25 odstotne točke BDP in se ob nespremenjeni politiki leta 2009 poslabšal za 0,25 odstotne točke. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Portugalsko strukturni primanjkljaj, ki znaša 0,5 % BDP, |
| --- | --- |

—

kljub temu se bo strukturni saldo po napovedi leta 2008 izboljšal za približno 0,25 odstotne točke BDP in se ob nespremenjeni politiki leta 2009 poslabšal za 0,25 odstotne točke. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Portugalsko strukturni primanjkljaj, ki znaša 0,5 % BDP,

| — | javni dolg se je zmanjšal s 64,7 % BDP leta 2006 na 63,6 % BDP leta 2007. Za majhno rast BDP in še vedno sorazmerno velik javnofinančni primanjkljaj, ki sta napovedana v spomladanski gospodarski napovedi služb Komisije iz leta 2008, se pričakuje, da bosta leta 2009 povzročila javni dolg v višini približno 64,25 % BDP. |
| --- | --- |

—

javni dolg se je zmanjšal s 64,7 % BDP leta 2006 na 63,6 % BDP leta 2007. Za majhno rast BDP in še vedno sorazmerno velik javnofinančni primanjkljaj, ki sta napovedana v spomladanski gospodarski napovedi služb Komisije iz leta 2008, se pričakuje, da bosta leta 2009 povzročila javni dolg v višini približno 64,25 % BDP.

| (6) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Portugalskem odpravljen, zato je treba Odločbo 2005/730/ES razveljaviti – |
| --- | --- |

(6)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Portugalskem odpravljen, zato je treba Odločbo 2005/730/ES razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Portugalskem odpravljen.

Člen 2

Odločba 2005/730/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Portugalsko republiko.

V Luxembourgu, 3. junija 2008

Za Svet

Predsednica

C. LAGARDE

---

(1)  UL L 274, 20.10.2005, str. 91.

1

(2)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

2

(3)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

3

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/43

---

ODLOČBA SVETA

z dne 3. junija 2008

o razveljavitvi Odločbe 2005/182/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Slovaškem

(2008/562/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Sveta 2005/182/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Slovaškem obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2003 znašal 3,6 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Sveta 2005/182/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Slovaškem obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2003 znašal 3,6 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.

| (2) | Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) po priporočilu Komisije na Slovaško naslovil priporočilo, v skladu s katerim mora Slovaška odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2007. Priporočilo je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) po priporočilu Komisije na Slovaško naslovil priporočilo, v skladu s katerim mora Slovaška odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2007. Priporočilo je bilo objavljeno.

| (3) | V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

| (4) | V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (3). |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (3).

| (5) | Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Slovaške pred 1. aprilom 2008 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:






  — | zaradi revizije podatkov po odločbi Sveta iz leta 2004 o obstoju čezmernega primanjkljaja je javnofinančni primanjkljaj med letoma 2003 in 2005 ostal pod 3 % BDP. Leta 2006 se je povečal na 3,6 % BDP, nato pa se je leta 2007 zmanjšal na 2,2 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. To je primerljivo s ciljem 2,9 % BDP, zastavljenim v dopolnitvi konvergenčnega programa iz decembra 2006, |
| --- | --- | --- |

(5)

Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Slovaške pred 1. aprilom 2008 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:

—

zaradi revizije podatkov po odločbi Sveta iz leta 2004 o obstoju čezmernega primanjkljaja je javnofinančni primanjkljaj med letoma 2003 in 2005 ostal pod 3 % BDP. Leta 2006 se je povečal na 3,6 % BDP, nato pa se je leta 2007 zmanjšal na 2,2 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. To je primerljivo s ciljem 2,9 % BDP, zastavljenim v dopolnitvi konvergenčnega programa iz decembra 2006,

| — | na proračunsko konsolidacijo so ugodno vplivali naraščajoč BDP, rast zaposlovanja in rast prihodkov, ki so omogočili, da se razmerje med odhodki in BDP zmanjšuje hitreje kot razmerje med prihodki in BDP. Na zmanjševanje razmerja med odhodki in BDP so vplivale tudi omejitve in reforme odhodkov, kot so precejšnje omejitve socialnih nadomestil. Vendar pa se ciklični dvig in deleži rasti zaradi strukturnih reform niso v celoti izkoristili za proračunsko konsolidacijo. Posledično se je strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojen primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) po ocenah še poslabšal in se s približno 1,5 % BDP leta 2003 povečal na približno 3 % BDP v letu 2006, nato pa se je do leta 2007 zmanjšal na približno 2,5 % BDP. Vendar se lahko strukturno poslabšanje delno pripiše uvedbi drugega naložbenega pokojninskega stebra leta 2005, saj so se transferji v ta steber po ocenah povečali z 0,8 % BDP leta 2005 na 1,2 % BDP leta 2006 in 1,3 % BDP leta 2007. Poleg tega so povišanja trošarin za cigarete, pred katerimi so bile ustvarjene precejšnje predhodne zaloge cigaret na različnih stopnjah distribucijske verige, povzročila velika nihanja v davčnih prihodkih, zaradi česar so v letih 2003, 2005 in 2007 nastali dodatni davčni prihodki, ki so jim v naslednjih letih sledili enaki primanjkljaji, |
| --- | --- |

—

na proračunsko konsolidacijo so ugodno vplivali naraščajoč BDP, rast zaposlovanja in rast prihodkov, ki so omogočili, da se razmerje med odhodki in BDP zmanjšuje hitreje kot razmerje med prihodki in BDP. Na zmanjševanje razmerja med odhodki in BDP so vplivale tudi omejitve in reforme odhodkov, kot so precejšnje omejitve socialnih nadomestil. Vendar pa se ciklični dvig in deleži rasti zaradi strukturnih reform niso v celoti izkoristili za proračunsko konsolidacijo. Posledično se je strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojen primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) po ocenah še poslabšal in se s približno 1,5 % BDP leta 2003 povečal na približno 3 % BDP v letu 2006, nato pa se je do leta 2007 zmanjšal na približno 2,5 % BDP. Vendar se lahko strukturno poslabšanje delno pripiše uvedbi drugega naložbenega pokojninskega stebra leta 2005, saj so se transferji v ta steber po ocenah povečali z 0,8 % BDP leta 2005 na 1,2 % BDP leta 2006 in 1,3 % BDP leta 2007. Poleg tega so povišanja trošarin za cigarete, pred katerimi so bile ustvarjene precejšnje predhodne zaloge cigaret na različnih stopnjah distribucijske verige, povzročila velika nihanja v davčnih prihodkih, zaradi česar so v letih 2003, 2005 in 2007 nastali dodatni davčni prihodki, ki so jim v naslednjih letih sledili enaki primanjkljaji,

| — | glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da se bo dejanski primanjkljaj v letu še naprej zmanjševal in dosegel 2,0 % BDP, na kar bodo vplivali predvsem možnosti za trajno veliko rast in nekateri ukrepi za povečanje prihodkov, kot sta širitev osnove za davke od dohodkov pravnih oseb in dohodnino ter povišanje najvišje zgornje meje za socialne prispevke. To je skladno z uradnim ciljem primanjkljaja v višini 2 % BDP, zastavljenim februarja 2008. Za leto 2009 pa spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva povečanje primanjkljaja na 2,3 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno zmanjšal pod referenčno vrednost 3 % BDP, |
| --- | --- |

—

glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 se pričakuje, da se bo dejanski primanjkljaj v letu še naprej zmanjševal in dosegel 2,0 % BDP, na kar bodo vplivali predvsem možnosti za trajno veliko rast in nekateri ukrepi za povečanje prihodkov, kot sta širitev osnove za davke od dohodkov pravnih oseb in dohodnino ter povišanje najvišje zgornje meje za socialne prispevke. To je skladno z uradnim ciljem primanjkljaja v višini 2 % BDP, zastavljenim februarja 2008. Za leto 2009 pa spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva povečanje primanjkljaja na 2,3 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno zmanjšal pod referenčno vrednost 3 % BDP,

| — | vendar, se bo strukturni saldo po napovedi v letu 2008 poslabšal za približno 0,25 odstotne točke BDP in ob nespremenjeni politiki še za približno 0,25 odstotne točke v letu 2009. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Slovaško strukturni primanjkljaj malo pod 1 % BDP, |
| --- | --- |

—

vendar, se bo strukturni saldo po napovedi v letu 2008 poslabšal za približno 0,25 odstotne točke BDP in ob nespremenjeni politiki še za približno 0,25 odstotne točke v letu 2009. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Slovaško strukturni primanjkljaj malo pod 1 % BDP,

| — | javni dolg ostaja precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Zmanjšal se je z 42,4 % BDP leta 2003 na 29,4 % leta 2007. Glede na spomladansko napoved za leto 2008 se pričakuje, da bo delež dolga v napovedanem obdobju ostal na splošno stabilen (ob nespremenjeni politiki). |
| --- | --- |

—

javni dolg ostaja precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Zmanjšal se je z 42,4 % BDP leta 2003 na 29,4 % leta 2007. Glede na spomladansko napoved za leto 2008 se pričakuje, da bo delež dolga v napovedanem obdobju ostal na splošno stabilen (ob nespremenjeni politiki).

| (6) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen, zato je treba Odločbo 2005/182/ES razveljaviti – |
| --- | --- |

(6)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen, zato je treba Odločbo 2005/182/ES razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Slovaškem odpravljen.

Člen 2

Odločba 2005/182/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Slovaško republiko.

V Luxembourgu, 3. junija 2008

Za Svet

Predsednica

C. LAGARDE

---

(1)  UL L 62, 9.3.2005, str. 16.

1

(2)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

2

(3)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

3

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/45

---

ODLOČBA SVETA

z dne 3. junija 2008

o razveljavitvi Odločbe 2005/185/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki

(2008/563/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Sveta 2005/185/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Češki republiki obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2003 znašal 12,9 % BDP (5,9 % BDP brez večjega enkratnega posla v zvezi s pripisanimi državnimi garancijami), kar je precej nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Sveta 2005/185/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Češki republiki obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2003 znašal 12,9 % BDP (5,9 % BDP brez večjega enkratnega posla v zvezi s pripisanimi državnimi garancijami), kar je precej nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.

| (2) | Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) na priporočilo Komisije predložil priporočilo, naslovljeno na Češko republiko, v skladu s katerim mora Češka republika odpraviti čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2008. Priporočilo je bilo objavljeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) na priporočilo Komisije predložil priporočilo, naslovljeno na Češko republiko, v skladu s katerim mora Češka republika odpraviti čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2008. Priporočilo je bilo objavljeno.

| (3) | Glede na napovedani precejšnji odmik od zastavljenega proračunskega cilja v letu 2007 in nadaljnje preseganje referenčne vrednosti primanjkljaja v letu 2008 je Svet 10. julija 2007 na podlagi priporočila Komisije v skladu s členom 104(8) sprejel odločbo, da se ukrepi, ki jih je sprejela Češka republika, ne zdijo primerni, da bi bilo mogoče z njimi do leta 2008 zmanjšati čezmerni primanjkljaj (3). Svet je 10. oktobra 2007 na podlagi priporočila Komisije izdal novo priporočilo v skladu s členom 104(7), v katerem je Češki republiki priporočil, naj v letu 2007 še naprej omejuje proračunsko poslabšanje, in vnovič potrdil, da je treba čezmerni primanjkljaj odpraviti najpozneje do konca leta 2008, pri čemer je določil 9. april 2008 kot rok, do katerega morajo češki organi sprejeti učinkovite ukrepe. Svet je na podlagi razpoložljivih napovedi češke organe pozval, naj zagotovijo izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) za najmanj 0,75 % BDP leta 2008 v primerjavi z letom 2007. |
| --- | --- |

(3)

Glede na napovedani precejšnji odmik od zastavljenega proračunskega cilja v letu 2007 in nadaljnje preseganje referenčne vrednosti primanjkljaja v letu 2008 je Svet 10. julija 2007 na podlagi priporočila Komisije v skladu s členom 104(8) sprejel odločbo, da se ukrepi, ki jih je sprejela Češka republika, ne zdijo primerni, da bi bilo mogoče z njimi do leta 2008 zmanjšati čezmerni primanjkljaj (3). Svet je 10. oktobra 2007 na podlagi priporočila Komisije izdal novo priporočilo v skladu s členom 104(7), v katerem je Češki republiki priporočil, naj v letu 2007 še naprej omejuje proračunsko poslabšanje, in vnovič potrdil, da je treba čezmerni primanjkljaj odpraviti najpozneje do konca leta 2008, pri čemer je določil 9. april 2008 kot rok, do katerega morajo češki organi sprejeti učinkovite ukrepe. Svet je na podlagi razpoložljivih napovedi češke organe pozval, naj zagotovijo izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) za najmanj 0,75 % BDP leta 2008 v primerjavi z letom 2007.

| (4) | V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

| (5) | V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4).

| (6) | Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Češke republike pred 1. aprilom 2008 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:






  — | javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal z 2,7 % BDP leta 2006 na 1,6 % BDP leta 2007 in tako padel pod referenčno vrednost 3 % BDP pred rokom, ki ga je postavil Svet. To je primerljivo s ciljem 4 % BDP, zastavljenim v programu za konvergenco iz marca 2007, |
| --- | --- | --- |

(6)

Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Češke republike pred 1. aprilom 2008 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2008 so utemeljene naslednje ugotovitve:

—

javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal z 2,7 % BDP leta 2006 na 1,6 % BDP leta 2007 in tako padel pod referenčno vrednost 3 % BDP pred rokom, ki ga je postavil Svet. To je primerljivo s ciljem 4 % BDP, zastavljenim v programu za konvergenco iz marca 2007,

| — | medtem ko so davčni prihodki presegli pričakovanja zaradi gospodarske rasti, ki je bila večja od pričakovane, je bilo zmanjšanje primanjkljaja leta 2007 tudi posledica omejitve izdatkov, zlasti pri plačah v javnem sektorju in javni porabi. Zmanjšanja odhodkov so večinoma trajna. Izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta 2007 po ocenah znaša malo več kot 0,5 % BDP, |
| --- | --- |

—

medtem ko so davčni prihodki presegli pričakovanja zaradi gospodarske rasti, ki je bila večja od pričakovane, je bilo zmanjšanje primanjkljaja leta 2007 tudi posledica omejitve izdatkov, zlasti pri plačah v javnem sektorju in javni porabi. Zmanjšanja odhodkov so večinoma trajna. Izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta 2007 po ocenah znaša malo več kot 0,5 % BDP,

| — | glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 naj bi se primanjkljaj v letu 2008 še naprej zmanjševal in dosegel 1,4 % BDP, k čemur bodo prispevali dodatni ukrepi za zmanjšanje odhodkov, zakonodajni ukrepi za zmanjšanje socialnih izdatkov in uvedba delnega zaračunavanja zdravstvenih storitev. Prihodek kot odstotek BDP naj bi ostal na splošno nespremenjen zaradi različnih davčnih ukrepov, uvedenih v letu 2008. Spomladanska napoved je skladna s ciljnim primanjkljajem v višini 1,5 % BDP iz aprilskega finančnega obvestila. Za leto 2009 je v spomladanski napovedi ob predpostavki nespremenjene politike na podlagi nadaljnje omejitve odhodkov predvideno dodatno zmanjšanje primanjkljaja na 1,1 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj zanesljivo in vzdržno zmanjšal pod referenčno vrednost 3 % BDP, |
| --- | --- |

—

glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2008 naj bi se primanjkljaj v letu 2008 še naprej zmanjševal in dosegel 1,4 % BDP, k čemur bodo prispevali dodatni ukrepi za zmanjšanje odhodkov, zakonodajni ukrepi za zmanjšanje socialnih izdatkov in uvedba delnega zaračunavanja zdravstvenih storitev. Prihodek kot odstotek BDP naj bi ostal na splošno nespremenjen zaradi različnih davčnih ukrepov, uvedenih v letu 2008. Spomladanska napoved je skladna s ciljnim primanjkljajem v višini 1,5 % BDP iz aprilskega finančnega obvestila. Za leto 2009 je v spomladanski napovedi ob predpostavki nespremenjene politike na podlagi nadaljnje omejitve odhodkov predvideno dodatno zmanjšanje primanjkljaja na 1,1 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj zanesljivo in vzdržno zmanjšal pod referenčno vrednost 3 % BDP,

| — | strukturni saldo se bo po napovedih izboljšal za skoraj 0,5 odstotne točke BDP v letu 2008, ob predpostavki nespremenjene politike na podlagi nadaljnje omejitve odhodkov pa tudi v letu 2009. Pri tem je treba upoštevati potrebo po hitrejšem doseganju srednjeročnega proračunskega cilja; za Češko republiko je to strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, kot je bilo priporočeno v mnenju Sveta o posodobitvi programa za konvergenco iz novembra 2007, |
| --- | --- |

—

strukturni saldo se bo po napovedih izboljšal za skoraj 0,5 odstotne točke BDP v letu 2008, ob predpostavki nespremenjene politike na podlagi nadaljnje omejitve odhodkov pa tudi v letu 2009. Pri tem je treba upoštevati potrebo po hitrejšem doseganju srednjeročnega proračunskega cilja; za Češko republiko je to strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, kot je bilo priporočeno v mnenju Sveta o posodobitvi programa za konvergenco iz novembra 2007,

| — | javni dolg bo ostal precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Leta 2007 se je zmanjšal z 29,4 % BDP leta 2006 na 28,7 %. Glede na spomladansko napoved za leto 2008 naj bi se delež dolga še naprej zmanjševal in konec leta 2009 znašal manj kot 28 % BDP (ob nespremenjeni politiki). |
| --- | --- |

—

javni dolg bo ostal precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Leta 2007 se je zmanjšal z 29,4 % BDP leta 2006 na 28,7 %. Glede na spomladansko napoved za leto 2008 naj bi se delež dolga še naprej zmanjševal in konec leta 2009 znašal manj kot 28 % BDP (ob nespremenjeni politiki).

| (7) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Češki republiki odpravljen, zato je treba Odločbo 2005/185/ES razveljaviti – |
| --- | --- |

(7)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Češki republiki odpravljen, zato je treba Odločbo 2005/185/ES razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Češki republiki odpravljen.

Člen 2

Odločba 2005/185/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Češko republiko.

V Luxembourgu, 3. junija 2008

Za Svet

Predsednica

C. LAGARDE

---

(1)  UL L 62, 9.3.2005, str. 20.

1

(2)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

2

(3)  Odločba 2007/640/ES (UL L 260, 5.10.2007, str. 13).

3

(4)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

4

---

Komisija

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/47

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. junija 2008

o dovoljenju državam članicam za podaljšanje začasnih registracij, odobrenih za novo aktivno snov profoksidim

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3080)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/564/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 8(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Španija marca 1998 od podjetja BASF AG prejela zahtevek za vključitev aktivne snovi profoksidim v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Z Odločbo Komisije 1999/43/ES (2) je bilo potrjeno, da je dokumentacija popolna ter da načeloma vsebuje zahtevane podatke in informacije iz prilog II in III k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Španija marca 1998 od podjetja BASF AG prejela zahtevek za vključitev aktivne snovi profoksidim v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Z Odločbo Komisije 1999/43/ES (2) je bilo potrjeno, da je dokumentacija popolna ter da načeloma vsebuje zahtevane podatke in informacije iz prilog II in III k navedeni direktivi.

| (2) | Popolnost dokumentacije je bilo treba potrditi, da se omogoči njena podrobna proučitev in da se državam članicam omogoči izdaja začasnih dovoljenj za največ tri leta za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo zadevne aktivne snovi, ob izpolnjevanju pogojev iz člena 8(1) Direktive 91/414/EGS in zlasti pogoja v zvezi s podrobno oceno aktivnih snovi in fitofarmacevtskega sredstva glede na zahteve iz navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

Popolnost dokumentacije je bilo treba potrditi, da se omogoči njena podrobna proučitev in da se državam članicam omogoči izdaja začasnih dovoljenj za največ tri leta za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo zadevne aktivne snovi, ob izpolnjevanju pogojev iz člena 8(1) Direktive 91/414/EGS in zlasti pogoja v zvezi s podrobno oceno aktivnih snovi in fitofarmacevtskega sredstva glede na zahteve iz navedene direktive.

| (3) | Za to aktivno snov so bili ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in na okolje v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS za rabe, ki so jih predlagali vlagatelji. Država članica poročevalka je Komisiji predložila osnutek ocene poročila dne 28. marca 2001. |
| --- | --- |

(3)

Za to aktivno snov so bili ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in na okolje v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS za rabe, ki so jih predlagali vlagatelji. Država članica poročevalka je Komisiji predložila osnutek ocene poročila dne 28. marca 2001.

| (4) | Po predložitvi poročila o oceni države članice poročevalke je bilo ugotovljeno, da je treba od vlagatelja zahtevati dodatne informacije, ki jih država članica poročevalka pregleda in o njih predloži oceno. Zato pregled dokumentacije še traja in ocenjevanja ne bo mogoče zaključiti v roku, predvidenem v Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(4)

Po predložitvi poročila o oceni države članice poročevalke je bilo ugotovljeno, da je treba od vlagatelja zahtevati dodatne informacije, ki jih država članica poročevalka pregleda in o njih predloži oceno. Zato pregled dokumentacije še traja in ocenjevanja ne bo mogoče zaključiti v roku, predvidenem v Direktivi 91/414/EGS.

| (5) | Med ocenjevanjem še ni bilo nobenih pomislekov, zato je treba državam članicam v skladu z določbami člena 8 Direktive 91/414/EGS omogočiti podaljšanje začasnih registracij, odobrenih za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo zadevno aktivno snov, za obdobje 24 mesecev, da se omogoči nadaljevanje pregleda dokumentacij. Pričakuje se, da postopek ocenjevanja in odločanja o morebitni vključitvi profoksidima v Prilogo I zaključen v 24 mesecih. |
| --- | --- |

(5)

Med ocenjevanjem še ni bilo nobenih pomislekov, zato je treba državam članicam v skladu z določbami člena 8 Direktive 91/414/EGS omogočiti podaljšanje začasnih registracij, odobrenih za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo zadevno aktivno snov, za obdobje 24 mesecev, da se omogoči nadaljevanje pregleda dokumentacij. Pričakuje se, da postopek ocenjevanja in odločanja o morebitni vključitvi profoksidima v Prilogo I zaključen v 24 mesecih.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Države članice lahko podaljšajo začasna dovoljenja za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo profoksidim, za obdobje največ 24 mesecev od datuma sprejetja te odločbe.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. junija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2008/45/ES (UL L 94, 5.4.2008, str. 21).

1

(2)  UL L 14, 19.1.1999, str. 30.

2

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/49

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. junija 2008

o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve Paecilomyces fumosoroseus, seva Fe9901, in Tricoderma atroviride, seva I-1237, v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3114)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/565/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 91/414/EGS predvideva oblikovanje seznama aktivnih snovi v Skupnosti, registriranih za uporabo v fitofarmacevtskih sredstvih. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 91/414/EGS predvideva oblikovanje seznama aktivnih snovi v Skupnosti, registriranih za uporabo v fitofarmacevtskih sredstvih.

| (2) | Družba FuturEco je pristojnim organom Belgije 4. februarja 2005 predložila dokumentacijo za aktivno snov Paecilomyces fumosoroseus z vlogo za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Družba AGRAUXINE je pristojnim organom Francije 28. avgusta 2007 predložila dokumentacijo za aktivno snov Trichoderma atroviride, sev I-1237 z vlogo za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Družba FuturEco je pristojnim organom Belgije 4. februarja 2005 predložila dokumentacijo za aktivno snov Paecilomyces fumosoroseus z vlogo za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Družba AGRAUXINE je pristojnim organom Francije 28. avgusta 2007 predložila dokumentacijo za aktivno snov Trichoderma atroviride, sev I-1237 z vlogo za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Organi Belgije in Francije so Komisijo obvestili, da je ob prvem pregledu videti, da dokumentaciji za zadevni aktivni snovi izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II k Direktivi 91/414/ES. Kaže tudi, da predloženi dokumentaciji ustrezata zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. Vlagatelja sta v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS dokumentaciji naknadno poslala Komisiji in drugim državam članicam, predloženi pa sta bili tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| --- | --- |

(3)

Organi Belgije in Francije so Komisijo obvestili, da je ob prvem pregledu videti, da dokumentaciji za zadevni aktivni snovi izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II k Direktivi 91/414/ES. Kaže tudi, da predloženi dokumentaciji ustrezata zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. Vlagatelja sta v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS dokumentaciji naknadno poslala Komisiji in drugim državam članicam, predloženi pa sta bili tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

| (4) | S to odločbo mora biti na ravni Skupnosti uradno potrjeno, da dokumentaciji načeloma izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II in da za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, izpolnjujeta zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(4)

S to odločbo mora biti na ravni Skupnosti uradno potrjeno, da dokumentaciji načeloma izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II in da za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, izpolnjujeta zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS.

| (5) | Ta odločba ne posega v pravico Komisije, da za razjasnitev nekaterih točk v dokumentaciji od vlagatelja zahteva predložitev dodatnih podatkov ali informacij. |
| --- | --- |

(5)

Ta odločba ne posega v pravico Komisije, da za razjasnitev nekaterih točk v dokumentaciji od vlagatelja zahteva predložitev dodatnih podatkov ali informacij.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Brez poseganja v člen 6(4) Direktive 91/414/EGS dokumentaciji o aktivnih snoveh, opredeljenih v Prilogi k tej odločbi, predloženi Komisiji in državam članicam zaradi možne vključitve teh snovi v Prilogo I k navedeni direktivi, načeloma ustrezata zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II k navedeni direktivi.

Dokumentaciji ustrezata tudi zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k navedeni direktivi v zvezi z enim fitofarmacevtskim sredstvom, ki vsebuje aktivno snov, ob upoštevanju predlaganih načinov uporabe.

Člen 2

Država članica poročevalka opravi podroben pregled dokumentacij iz člena 1 ter čim prej in najpozneje v enem letu od dneva objave te odločbe v Uradnem listu Evropske unije poroča Komisiji o ugotovitvah svojega pregleda in hkrati predloži priporočilo o vključitvi ali nevključitvi aktivnih snovi iz člena 1 v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS ter o vseh pogojih za navedeni vključitvi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. junija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2008/45/ES (UL L 94, 5.4.2008, str. 21).

1

---

PRILOGA

Aktivna snov, na katero se nanaša ta odločba

| Splošno ime, identifikacijska številka CIPAC | Vlagatelj | Začetek veljavnosti | Država članica poročevalka |
| --- | --- | --- | --- |
| Paecilomyces fumosoroseus

  sev Fe 9901
  št. CIPAC: se ne uporablja | FuturEco | 4. februar 2005 | BE |
| Trichoderma atroviride

  sev I-1237
  št. CIPAC: se ne uporablja | AGRAUXINE | 28. avgust 2007 | FR |

Splošno ime, identifikacijska številka CIPAC

Vlagatelj

Začetek veljavnosti

Država članica poročevalka

Paecilomyces fumosoroseus

sev Fe 9901

št. CIPAC: se ne uporablja

FuturEco

4. februar 2005

BE

Trichoderma atroviride

sev I-1237

št. CIPAC: se ne uporablja

AGRAUXINE

28. avgust 2007

FR

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/52 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/52

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 1. julija 2008

o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacij, predloženih v podrobno oceno zaradi možne vključitve fosfana in tienkarbazona v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3216)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/566/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 91/414/EGS predvideva razširitev seznama aktivnih snovi Skupnosti, registriranih za vključitev v fitofarmacevtska sredstva. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 91/414/EGS predvideva razširitev seznama aktivnih snovi Skupnosti, registriranih za vključitev v fitofarmacevtska sredstva.

| (2) | Dokumentacijo za aktivno snov fosfan je S&A Service und Anwendungstechnik GmbH predložil organom Nemčije 11. oktobra 2007 z zahtevkom za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Dokumentacijo za aktivno snov tienkarbazon je Bayer Crop Science predložil organom Združenega kraljestva 13. aprila 2007 z zahtevkom za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Dokumentacijo za aktivno snov fosfan je S&A Service und Anwendungstechnik GmbH predložil organom Nemčije 11. oktobra 2007 z zahtevkom za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Dokumentacijo za aktivno snov tienkarbazon je Bayer Crop Science predložil organom Združenega kraljestva 13. aprila 2007 z zahtevkom za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Organi Nemčije in Združenega kraljestva so Komisiji sporočili, da je ob prvem pregledu videti, da dokumentaciji za zadevni aktivni snovi izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Zdi se tudi, da predloženi dokumentaciji ustrezata tudi zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. Vlagatelja sta v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS dokumentaciji naknadno poslala Komisiji in drugim državam članicam, predloženi pa sta bili tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| --- | --- |

(3)

Organi Nemčije in Združenega kraljestva so Komisiji sporočili, da je ob prvem pregledu videti, da dokumentaciji za zadevni aktivni snovi izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Zdi se tudi, da predloženi dokumentaciji ustrezata tudi zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. Vlagatelja sta v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS dokumentaciji naknadno poslala Komisiji in drugim državam članicam, predloženi pa sta bili tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

| (4) | S to odločbo mora biti na ravni Skupnosti uradno potrjeno, da dokumentaciji načeloma izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami, predvidenih v Prilogi II, in da za vsaj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, izpolnjujeta zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(4)

S to odločbo mora biti na ravni Skupnosti uradno potrjeno, da dokumentaciji načeloma izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami, predvidenih v Prilogi II, in da za vsaj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, izpolnjujeta zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS.

| (5) | Ta odločba ne posega v pravico Komisije, da za razjasnitev nekaterih točk v dokumentaciji od vlagatelja zahteva predložitev dodatnih podatkov ali informacij. |
| --- | --- |

(5)

Ta odločba ne posega v pravico Komisije, da za razjasnitev nekaterih točk v dokumentaciji od vlagatelja zahteva predložitev dodatnih podatkov ali informacij.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Brez poseganja v člen 6(4) Direktive 91/414/EGS dokumentaciji o aktivnih snoveh, opredeljenih v Prilogi k tej odločbi, ki sta bili predloženi Komisiji in državam članicam zaradi vključitve teh snovi v Prilogo I k navedeni direktivi, načeloma izpolnjujeta zahteve v zvezi s podatki in informacijami, določene v Prilogi II k navedeni direktivi.

Dokumentaciji ustrezata tudi zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k navedeni direktivi v zvezi z enim fitofarmacevtskim sredstvom, ki vsebuje aktivno snov, ob upoštevanju predlaganih načinov uporabe.

Člen 2

Država članica poročevalka opravi podroben pregled dokumentacij iz člena 1 ter čim prej in najpozneje v enem letu od dneva objave te odločbe v Uradnem listu Evropske unije poroča Komisiji o ugotovitvah svojega pregleda in hkrati predloži priporočilo o vključitvi ali nevključitvi aktivnih snovi iz člena 1 v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS ter o vseh pogojih za navedeni vključitvi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 1. julija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2008/45/ES (UL L 94, 5.4.2008, str. 21).

1

---

PRILOGA

Aktivna snov, na katero se nanaša ta odločba

| Splošno ime, identifikacijska številka CIPAC | Vlagatelj | Datum vložitve zahtevka | Država članica poročevalka |
| --- | --- | --- | --- |
| fosfan
  Št. CIPAC: 127 | S&A Service und Anwendungstechnik GmbH | 11. oktober 2007 | DE |
| tienkarbon
  Št. CIPAC: 797 | Bayer Crop Science AG | 13. april 2007 | UK |

Splošno ime, identifikacijska številka CIPAC

Vlagatelj

Datum vložitve zahtevka

Država članica poročevalka

fosfan

Št. CIPAC: 127

S&A Service und Anwendungstechnik GmbH

11. oktober 2007

DE

tienkarbon

Št. CIPAC: 797

Bayer Crop Science AG

13. april 2007

UK

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/55

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 4. julija 2008

o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2008 za ukrepe OIE na področju dobrega počutja živali in nadzora živalskih bolezni ter kategorizacije

(2008/567/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 20 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Odločbo 90/424/EGS lahko Skupnost sprejme ali pomaga državam članicam ali mednarodnim organizacijam pri sprejetju tehničnih in znanstvenih ukrepov, potrebnih za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine in razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Odločbo 90/424/EGS lahko Skupnost sprejme ali pomaga državam članicam ali mednarodnim organizacijam pri sprejetju tehničnih in znanstvenih ukrepov, potrebnih za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine in razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine.

| (2) | Akcijski načrt Skupnosti o zaščiti in dobrem počutju živali 2006–2010 je kot eno od petih glavnih področij delovanja opredelil potrebo po nadaljevanju podpore in po uvedbi nadaljnjih mednarodnih dejavnosti z namenom ozaveščanja in oblikovanja boljšega soglasja o dobrem počutju živali. |
| --- | --- |

(2)

Akcijski načrt Skupnosti o zaščiti in dobrem počutju živali 2006–2010 je kot eno od petih glavnih področij delovanja opredelil potrebo po nadaljevanju podpore in po uvedbi nadaljnjih mednarodnih dejavnosti z namenom ozaveščanja in oblikovanja boljšega soglasja o dobrem počutju živali.

| (3) | Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) je medvladna organizacija, ki je odgovorna za izboljšanje zdravja živali po celem svetu. Leta 2005 je OIE sprejela smernice o dobrem počutju živali v zvezi s prevozom živali po kopnem in morju, zakolom živali za prehrano ljudi in humano usmrtitvijo živali zaradi obvladovanja bolezni. OIE namerava še naprej razvijati navedene smernice, sprejemati nove smernice in podpirati izvajanje smernic, ki so jih države članice OIE že sprejele, zlasti z zagotavljanjem usposabljanja in usmerjanja. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) je medvladna organizacija, ki je odgovorna za izboljšanje zdravja živali po celem svetu. Leta 2005 je OIE sprejela smernice o dobrem počutju živali v zvezi s prevozom živali po kopnem in morju, zakolom živali za prehrano ljudi in humano usmrtitvijo živali zaradi obvladovanja bolezni. OIE namerava še naprej razvijati navedene smernice, sprejemati nove smernice in podpirati izvajanje smernic, ki so jih države članice OIE že sprejele, zlasti z zagotavljanjem usposabljanja in usmerjanja.

| (4) | Načrtovani dogodki OIE za usposabljanje in komunikacijo so potrebni za razvoj veljavne veterinarske zakonodaje ter tudi za razvoj izobraževanja in usposabljanja na področju veterine v vseh sodelujočih državah. Izboljšave v tretjih državah so tesno povezane z razvojem veterinarske zakonodaje Skupnosti in potrebo po taki zakonodaji, ki bi bila učinkovita pri doseganju ciljev. Poleg tega so načrtovani dogodki za usposabljanje in komunikacijo odziv na željo večine evropskih državljanov (2), da so pogoji za dobro počutje živali v državah uvoznicah v Skupnost enaki tistim, ki se uporabljajo v Skupnosti. Zato mora Skupnost prispevati k financiranju teh dogodkov. |
| --- | --- |

(4)

Načrtovani dogodki OIE za usposabljanje in komunikacijo so potrebni za razvoj veljavne veterinarske zakonodaje ter tudi za razvoj izobraževanja in usposabljanja na področju veterine v vseh sodelujočih državah. Izboljšave v tretjih državah so tesno povezane z razvojem veterinarske zakonodaje Skupnosti in potrebo po taki zakonodaji, ki bi bila učinkovita pri doseganju ciljev. Poleg tega so načrtovani dogodki za usposabljanje in komunikacijo odziv na željo večine evropskih državljanov (2), da so pogoji za dobro počutje živali v državah uvoznicah v Skupnost enaki tistim, ki se uporabljajo v Skupnosti. Zato mora Skupnost prispevati k financiranju teh dogodkov.

| (5) | Druga svetovna konferenca OIE o dobrem počutju živali z naslovom „Uporaba standardov OIE“ je namenjena podpori izvedbe smernic OIE po celem svetu za prevoz živali po kopnem in morju, zakol živali za prehrano ljudi in usmrtitvijo živali zaradi obvladovanja bolezni. Konferenca prav tako namerava opozoriti na dobro počutje živali in spodbuditi veterinarje in veterinarske službe, naj prevzamejo večjo odgovornost za dobro počutje živali. |
| --- | --- |

(5)

Druga svetovna konferenca OIE o dobrem počutju živali z naslovom „Uporaba standardov OIE“ je namenjena podpori izvedbe smernic OIE po celem svetu za prevoz živali po kopnem in morju, zakol živali za prehrano ljudi in usmrtitvijo živali zaradi obvladovanja bolezni. Konferenca prav tako namerava opozoriti na dobro počutje živali in spodbuditi veterinarje in veterinarske službe, naj prevzamejo večjo odgovornost za dobro počutje živali.

| (6) | Druga svetovna konferenca OIE o dobrem počutju živali ima lahko velik vpliv na razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti. Njeni cilji se skladajo s cilji iz akcijskega načrta Skupnosti o zaščiti in dobrem počutju živali 2006–2010. Zato je primerno, da se konferenci OIE dodeli finančni prispevek Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Druga svetovna konferenca OIE o dobrem počutju živali ima lahko velik vpliv na razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti. Njeni cilji se skladajo s cilji iz akcijskega načrta Skupnosti o zaščiti in dobrem počutju živali 2006–2010. Zato je primerno, da se konferenci OIE dodeli finančni prispevek Skupnosti.

| (7) | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o novi strategiji o zdravju živali za EU (2007–2013) opisuje opredelitve posredovanja EU kot enega od stebrov nove strategije za zdravstveno varstvo živali. V tem smislu bi študija o stroških nadzora in kategorizaciji živalskih bolezni v okviru nadaljevanja Globalne pobude za zdravje živali Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) zagotovila informacije za pomoč pri kategorizaciji živalskih bolezni in določitvi prednostnih nadzornih ukrepov. |
| --- | --- |

(7)

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o novi strategiji o zdravju živali za EU (2007–2013) opisuje opredelitve posredovanja EU kot enega od stebrov nove strategije za zdravstveno varstvo živali. V tem smislu bi študija o stroških nadzora in kategorizaciji živalskih bolezni v okviru nadaljevanja Globalne pobude za zdravje živali Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) zagotovila informacije za pomoč pri kategorizaciji živalskih bolezni in določitvi prednostnih nadzornih ukrepov.

| (8) | OIE ima dejanski monopol v svojem sektorju, kot je to navedeno v členu 168(1)(c) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 (3) o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Zato razpis za zbiranje predlogov ni potreben. |
| --- | --- |

(8)

OIE ima dejanski monopol v svojem sektorju, kot je to navedeno v členu 168(1)(c) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 (3) o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Zato razpis za zbiranje predlogov ni potreben.

| (9) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SKLENILA:

Člen 1

Odobri se finančni prispevek Skupnosti za financiranje usposabljanja o izvedbi smernic OIE o dobrem počutju živali, ki ga organizira Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE), v znesku 100 000 EUR, ki pomeni sofinanciranje Skupnosti do največ 65 % skupnih upravičenih stroškov.

Člen 2

Odobri se finančni prispevek Skupnosti za financiranje druge svetovne konference OIE o dobrem počutju živali z naslovom „Izvajanje standardov OIE“, ki jo v letu 2008 organizira OIE, v znesku 200 000 EUR, ki pomeni sofinanciranje Skupnosti do največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

Člen 3

Odobri se finančni prispevek Skupnosti za financiranje študije o stroških nadzora in kategorizacije živalskih bolezni za leto 2008, ki jo izvaja OIE, v znesku 200 000 EUR, ki pomeni sofinanciranje Skupnosti do največ 67 % skupnih upravičenih stroškov.

Člen 4

Finančni prispevek iz členov 1, 2 in 3 se financira iz proračunske vrstice 17 04 02 01 proračuna Evropskih skupnosti za leto 2008.

Sporazum o nepovratnih finančnih sredstvih iz členov 1, 2 in 3 bo dodeljen OIE brez razpisa za zbiranje predlogov, ker je OIE medvladna organizacija za izboljšanje zdravja živali po celem svetu in ima dejanski monopol.

V Bruslju, 4. julija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  Posebna raziskava Eurobarometra št. 270: Odnos državljanov EU do dobrega počutja živali, http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/survey/sp_barometer_aw_en.pdf, str. 32.

2

(3)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007 (UL L 111, 28.4.2007, str. 13).

3

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/57

---

SKLEP SVETA

z dne 24. junija 2005

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

(2008/568/SZVP)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 24 in 38 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na svojem sestanku 27. in 28. novembra 2003 je Svet sklenil pooblastiti predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik (GS/VP), za začetek pogajanj v skladu s členoma 24 in 38 Pogodbe o Evropski uniji z nekaterimi tretjimi državami, da bi Evropska unija z njimi sklenila sporazume o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(1)

Na svojem sestanku 27. in 28. novembra 2003 je Svet sklenil pooblastiti predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik (GS/VP), za začetek pogajanj v skladu s členoma 24 in 38 Pogodbe o Evropski uniji z nekaterimi tretjimi državami, da bi Evropska unija z njimi sklenila sporazume o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.

| (2) | Na podlagi tega pooblastila za začetek pogajanj je predsedstvo ob pomoči GS/VP s pogajanji doseglo sporazum s Švicarsko konfederacijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi tega pooblastila za začetek pogajanj je predsedstvo ob pomoči GS/VP s pogajanji doseglo sporazum s Švicarsko konfederacijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.

| (3) | Ta sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ta sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki zavezuje Evropsko unijo.

Člen 3

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 24. junija 2005

Za Svet

Predsednik

L. LUX

---

PREVOD

SPORAZUM

med Švicarsko konfederacijo in Evropsko unijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

ŠVICARSKA KONFEDERACIJA in

EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu „EU“, ki jo zastopa predsedstvo Sveta Evropske unije,

v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU, da imata Švicarska konfederacija in EU enake cilje glede krepitve lastne varnosti v vseh njenih oblikah in zagotavljanja visoke stopnje varstva njunim državljanom na območju varnosti;

OB UPOŠTEVANJU, da Švicarska konfederacija in EU soglašata, da bosta svoja posvetovanja in sodelovanje razvijali na podlagi vprašanj skupnega interesa, ki se nanašajo na varnost;

OB UPOŠTEVANJU, da v tej zvezi obstaja stalna potreba po izmenjavi zaupnih informacij med Švicarsko konfederacijo in EU;

OB PRIZNAVANJU, da bi celovito in učinkovito posvetovanje in sodelovanje lahko zahtevalo dostop do zaupnih informacij in gradiva Švice in EU, kakor tudi izmenjavo zaupnih informacij in zadevnega gradiva med Švicarsko konfederacijo in EU;

OB ZAVEDANJU, da tak dostop do zaupnih informacij in zadevnega gradiva ter njihova izmenjava zahteva primerne varnostne ukrepe –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Za izpolnitev cilja krepitve varnosti pogodbenic v vseh njenih oblikah se ta sporazum uporablja za zaupne informacije ali gradivo v kateri koli obliki, ki jih posreduje ena od pogodbenic ali ki jih pogodbenici izmenjata.

Člen 2

Za namene tega sporazuma zaupne informacije pomenijo vse informacije (torej vsako védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, za katere je določeno, da se morajo zaščititi pred neupravičenim razkritjem in ki so bili kot taki označeni v varnostni razvrstitvi ene izmed pogodbenic (v nadaljevanju „zaupne informacije“).

Člen 3

Za namene tega sporazuma „EU“ pomeni Svet Evropske unije (v nadaljevanju „Svet“), generalnega sekretarja/visokega predstavnika in Generalni sekretariat Sveta ter Komisijo Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „Evropska komisija“).

Člen 4

Vsaka pogodbenica:

| (a) | ščiti in varuje zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki jih posreduje druga pogodbenica ali ki sta si jih pogodbenici izmenjali; |
| --- | --- |

(a)

ščiti in varuje zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki jih posreduje druga pogodbenica ali ki sta si jih pogodbenici izmenjali;

| (b) | zagotavlja, da zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki so bile posredovane ali izmenjane, obdržijo varnostno razvrstitev, ki jo je določila pogodbenica, ki jih posreduje. Pogodbenica-prejemnica zaupne informacije ščiti in varuje v skladu z lastnimi varnostnimi predpisi o informacijah in gradivu z enakovredno varnostno razvrstitvijo, kakor je to določeno v varnostnih dogovorih, ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja, da zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki so bile posredovane ali izmenjane, obdržijo varnostno razvrstitev, ki jo je določila pogodbenica, ki jih posreduje. Pogodbenica-prejemnica zaupne informacije ščiti in varuje v skladu z lastnimi varnostnimi predpisi o informacijah in gradivu z enakovredno varnostno razvrstitvijo, kakor je to določeno v varnostnih dogovorih, ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12;

| (c) | ne uporablja zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, za drugačne namene od tistih, ki jih je določil organ izvora, in tistih, za katere so bile te posredovane ali izmenjane; |
| --- | --- |

(c)

ne uporablja zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, za drugačne namene od tistih, ki jih je določil organ izvora, in tistih, za katere so bile te posredovane ali izmenjane;

| (d) | brez privolitve organa izvora zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, ne razkrije tretjim stranem ali institucijami EU ali subjektom, ki niso navedeni v členu 3. |
| --- | --- |

(d)

brez privolitve organa izvora zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, ne razkrije tretjim stranem ali institucijami EU ali subjektom, ki niso navedeni v členu 3.

Člen 5

1.   Zaupne informacije lahko ena od pogodbenic („pogodbenica-pošiljateljica“) razkrije ali posreduje drugi pogodbenici („pogodbenici-prejemnici“) v skladu z načelom nadzora s strani organa izvora.

2.   Glede posredovanja zaupnih informacij prejemnikom, ki niso ena izmed pogodbenic tega sporazuma, pogodbenica-prejemnica odločitev o razkritju ali posredovanju zaupnih informacij sprejme po privolitvi pogodbenice-pošiljateljice v skladu z načelom nadzora s strani organa izvora, kakor je opredeljeno v njenih varnostnih predpisih.

3.   Pri izvajanju odstavkov 1 in 2 ni mogoče generično posredovanje informacij, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače in določita ustrezne postopke v zvezi z nekaterimi kategorijami informacij, ki so pomembne za potrebe njunega delovanja.

Člen 6

Vsaka od pogodbenic in vsak od subjektov pogodbenic, ki so navedeni v členu 3, ima varnostno organizacijo in varnostne programe, ki temeljijo na takih temeljnih načelih in minimalnih varnostnih standardih, uvedenih v varnostne sisteme pogodbenic, oblikovane na podlagi členov 11 in 12, da zagotavljajo uporabo enakovredne ravni varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum.

Člen 7

1.   Pogodbenici zagotovita, da se vse osebe, ki pri opravljanju svojih uradnih dolžnosti potrebujejo dostop ali katerih dolžnosti ali funkcije jim lahko omogočijo dostop do zaupnih informacij, ki so bile posredovane ali izmenjane v skladu z določbami tega sporazuma, ustrezno varnostno preverijo, preden dobijo dostop do takih informacij.

2.   Postopki varnostnega preverjanja se določijo z namenom, da se ugotovi, ali se neki osebi ob upoštevanju njene lojalnosti, vrednosti zaupanja in zanesljivosti lahko dovoli dostop do zaupnih informacij.

Člen 8

Pogodbenici si v zvezi z varnostjo zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, in z zadevami skupnega varnostnega interesa nudita medsebojno pomoč. Organi, opredeljeni v členu 11, izvajajo medsebojno dogovorjena in vzajemna varnostna posvetovanja ter nadzor, da bi ocenili učinkovitost varnostnih dogovorov, za katere so odgovorni in ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12.

Člen 9

1.   Za namene tega sporazuma se:

| (a) | glede EU:
  vso pošto pošlje Svetu na naslednji naslov:





  Council of the European Union |
| --- | --- |
| Chief Registry Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| B-1048 Brussels |

(a)

glede EU:

vso pošto pošlje Svetu na naslednji naslov:

Council of the European Union

Chief Registry Officer

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

B-1048 Brussels

.

Vodja glavne pisarne Sveta ob upoštevanju odstavka 2 vso pošto posreduje državam članicam in Evropski komisiji;

| (b) | glede Švicarske konfederacije:
  vso pošto se naslovi na vodjo glavne pisarne Ministrstva za zunanje zadeve Švice in se, če je to primerno, jo pošlje preko Misije Švice pri Evropski uniji na naslednji naslov:





  Mission of Switzerland to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Place du Luxembourg, 1 |
| B-1050 Brussels |

(b)

glede Švicarske konfederacije:

vso pošto se naslovi na vodjo glavne pisarne Ministrstva za zunanje zadeve Švice in se, če je to primerno, jo pošlje preko Misije Švice pri Evropski uniji na naslednji naslov:

Mission of Switzerland to the European Union

Registry Officer

Place du Luxembourg, 1

B-1050 Brussels

.

2.   Kadar je potrebno, se pošta pogodbenice, ki je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam te pogodbenice, iz operativnih razlogov lahko naslovi in je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam druge pogodbenice, ki so posebej določeni kot prejemniki, ob upoštevanju njihovih pristojnosti in v skladu z načelom potrebe védenja. Za Evropsko unijo se ta pošta pošilja preko vodje glavne pisarne Sveta. Za Švicarsko konfederacijo se ta pošta lahko pošilja preko Misije Švice pri Evropski uniji.

Člen 10

Izvajanje tega sporazuma nadzorujejo državni sekretar Zveznega oddelka za zunanje zadeve Švicarske konfederacije ter generalna sekretarja Sveta in Evropske komisije.

Člen 11

Za izvajanje tega sporazuma:

| 1. | Nacionalni varnostni organi Švicarske konfederacije (Zvezni oddelek za pravosodje in policijo, Zvezni urad za policijo in Zvezni oddelek za obrambo, civilno zaščito in šport, Obramba – načelniki štaba oboroženih sil, varstva informacij in zaščite objektov), ki delujejo v imenu in pod vodstvom Vlade Švicarske Konfederacije, so odgovorni za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane Švicarski konfederaciji. |
| --- | --- |

1.

Nacionalni varnostni organi Švicarske konfederacije (Zvezni oddelek za pravosodje in policijo, Zvezni urad za policijo in Zvezni oddelek za obrambo, civilno zaščito in šport, Obramba – načelniki štaba oboroženih sil, varstva informacij in zaščite objektov), ki delujejo v imenu in pod vodstvom Vlade Švicarske Konfederacije, so odgovorni za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane Švicarski konfederaciji.

| 2. | Generalni sekretariat Varnostnega urada Sveta (v nadaljevanju „Varnostni urad GSS“) pod vodstvom in v imenu generalnega sekretarja Sveta, ki deluje v imenu in v okviru pristojnosti Sveta, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane EU. |
| --- | --- |

2.

Generalni sekretariat Varnostnega urada Sveta (v nadaljevanju „Varnostni urad GSS“) pod vodstvom in v imenu generalnega sekretarja Sveta, ki deluje v imenu in v okviru pristojnosti Sveta, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane EU.

| 3. | Varnostni direktorat Evropske komisije, ki deluje v imenu in pod vodstvom Evropske komisije, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane ali izmenjane znotraj Evropske komisije in njenih prostorov. |
| --- | --- |

3.

Varnostni direktorat Evropske komisije, ki deluje v imenu in pod vodstvom Evropske komisije, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane ali izmenjane znotraj Evropske komisije in njenih prostorov.

Člen 12

Varnostni dogovori, pripravljeni v skladu s členom 11 sporazumno med štirimi zadevnimi uradi, bodo določili standarde vzajemne varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum. Na strani EU mora te standarde odobriti Varnostni odbor Sveta.

Člen 13

Organi, navedeni v členu 11, določijo postopke, ki se uporabijo v primerih dokazanega ali domnevnega ogrožanja statusa zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum.

Člen 14

Pred posredovanjem zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, med pogodbenicama, morajo odgovorni varnostni organi, opredeljeni v členu 11, soglašati, da je pogodbenica-prejemnica sposobna ščititi in varovati informacije, za katere se uporablja ta sporazum, na način, ki je skladen z dogovori, oblikovanimi v skladu s členoma 11 in 12.

Člen 15

Ta sporazum pogodbenicama ne preprečuje sklenitve drugih sporazumov o posredovanju ali izmenjavi zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, pod pogojem, da ti sporazumi niso v nasprotju z določbami tega sporazuma.

Člen 16

Vse razlike med pogodbenicama, ki izhajajo iz razlage ali uporabe tega sporazuma, se urejajo s pogajanji med njima.

Člen 17

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko sta pogodbenici druga drugo uradno obvestili o zaključku ustreznih notranjih postopkov.

2.   Ta sporazum se lahko zaradi sprejetja morebitnih sprememb na predlog ene ali druge pogodbenice ponovno preuči.

3.   Spremembe tega sporazuma se sprejmejo z medsebojnim soglasjem pogodbenic in so sestavljene v pisni obliki. Veljati začnejo po medsebojnem uradnem obvestilu, ki ga predvideva odstavek 1.

Člen 18

Ta sporazum ena od pogodbenic lahko odpove s pisnim obvestilom o odpovedi, ki ga izroči drugi pogodbenici. Taka odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu tega obvestila s strani druge pogodbenice, vendar ne vpliva na že sklenjene obveznosti v skladu z določbami tega sporazuma. Predvsem vse zaupne informacije, ki so bile posredovane ali izmenjane v skladu s tem sporazumom, ostajajo še naprej zaščitene v skladu z določbami, navedenimi v Sporazumu.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pravilno pooblaščeni predstavniki podpisali ta sporazum.

V Bruslju, dne 28. aprila 2008, v dveh kopijah v angleškem jeziku.

Za Švicarsko konfederacijo

Za Evropsko unijo

---

| 10.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 181/62 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 181/62

---

Informacije o datumu začetka veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

Evropska unija in Švicarska konfederacija sta se 28. aprila 2008 oziroma 7. maja 2008 medsebojno uradno obvestili o zaključku postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti Sporazuma (1).

Sporazum je v skladu s tem začel veljati 1. junija 2008 na podlagi člena 17 Sporazuma.

---

(1)  Glej stran 57 tega Uradnega lista.

---