# Uradni list L 217/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 217 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5113. avgust 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 217

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5113. avgust 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 805/2008 z dne 7. avgusta 2008 o razveljavitvi protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 437/2004 na uvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 806/2008 z dne 12. avgusta 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 10 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 807/2008 z dne 12. avgusta 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1913/2006 o podrobnih pravilih za uporabo kmetijsko-monetarne ureditve za euro v kmetijskem sektorju, v zvezi z operativnimi dogodki v vinskem sektorju | 12 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 808/2008 z dne 11. avgusta 2008 o prepovedi ribolova na krilate rombe v vodah ES con ICES IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije | 14 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 805/2008 z dne 7. avgusta 2008 o razveljavitvi protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 437/2004 na uvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške

1

Uredba Komisije (ES) št. 806/2008 z dne 12. avgusta 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

10

*

Uredba Komisije (ES) št. 807/2008 z dne 12. avgusta 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1913/2006 o podrobnih pravilih za uporabo kmetijsko-monetarne ureditve za euro v kmetijskem sektorju, v zvezi z operativnimi dogodki v vinskem sektorju

12

*

Uredba Komisije (ES) št. 808/2008 z dne 11. avgusta 2008 o prepovedi ribolova na krilate rombe v vodah ES con ICES IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

14

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/664/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 8. avgusta 2008 o spremembi Odločbe 2005/294/EC o zahtevku za odstopanje iz odstavka 2(b) Priloge III in člena 9 Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4252) | 16 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/664/ES

*

Odločba Komisije z dne 8. avgusta 2008 o spremembi Odločbe 2005/294/EC o zahtevku za odstopanje iz odstavka 2(b) Priloge III in člena 9 Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4252)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4252)

16

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2008/665/SZVP z dne 9. junija 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Albanijo o sodelovanju Republike Albanije v vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (operacija EUFOR Tchad/RCA) | 18 |
| Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Albanijo o sodelovanju Republike Albanije v vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (Operacija EUFOR Tchad/RCA) | 19 |
| | * | Sklep Sveta 2008/666/SZVP z dne 24. julija 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) | 23 |
| Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) | 24 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2008/665/SZVP z dne 9. junija 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Albanijo o sodelovanju Republike Albanije v vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (operacija EUFOR Tchad/RCA)

18

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Albanijo o sodelovanju Republike Albanije v vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (Operacija EUFOR Tchad/RCA)

19

*

Sklep Sveta 2008/666/SZVP z dne 24. julija 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO)

23

Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO)

24

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 13.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 805/2008

z dne 7. avgusta 2008

o razveljavitvi protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 437/2004 na uvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 in člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 437/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz velike amerikanke („zadevni proizvod“, kakor je opredeljeno v uvodni izjavi (19)) s poreklom iz Norveške. Dokončna dajatev je bila uvedena v obliki ad valorem dajatve za celo državo na ravni 19,9 % („veljavni ukrepi“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 437/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz velike amerikanke („zadevni proizvod“, kakor je opredeljeno v uvodni izjavi (19)) s poreklom iz Norveške. Dokončna dajatev je bila uvedena v obliki ad valorem dajatve za celo državo na ravni 19,9 % („veljavni ukrepi“).

2.   Zahtevek za pregled in njegov začetek

| (2) | Komisija je 12. marca 2007 prejela zahtevek za delni vmesni pregled, ki ga je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložilo več proizvajalcev in izvoznikov velike amerikanke; tj. Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS in Sirena Norway AS („vložniki“). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 12. marca 2007 prejela zahtevek za delni vmesni pregled, ki ga je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložilo več proizvajalcev in izvoznikov velike amerikanke; tj. Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS in Sirena Norway AS („vložniki“).

| (3) | Vložniki so predložili prima facie dokaze, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so te spremembe trajne. Vložniki so trdili in predložili prima facie dokaze, da so se njihove izvozne cene v Skupnost znatno in bistveno bolj zvišale kot domače cene in proizvodni stroški na Norveškem. Vložniki so tudi trdili, da bo to privedlo do zmanjšanja dampinga na raven, ki bo znatno nižja od ravni sedanjih ukrepov in zato nadaljevanje izvajanja ukrepov na obstoječih ravneh ni več potrebno za izravnavanje dampinga. Ocenjeno je bilo, da ti dokazi zadostujejo za začetek postopka. |
| --- | --- |

(3)

Vložniki so predložili prima facie dokaze, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so te spremembe trajne. Vložniki so trdili in predložili prima facie dokaze, da so se njihove izvozne cene v Skupnost znatno in bistveno bolj zvišale kot domače cene in proizvodni stroški na Norveškem. Vložniki so tudi trdili, da bo to privedlo do zmanjšanja dampinga na raven, ki bo znatno nižja od ravni sedanjih ukrepov in zato nadaljevanje izvajanja ukrepov na obstoječih ravneh ni več potrebno za izravnavanje dampinga. Ocenjeno je bilo, da ti dokazi zadostujejo za začetek postopka.

| (4) | V skladu s tem je Komisija 15. maja 2007, po posvetovanju s svetovalnim odborom, z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (3) začela delni vmesni pregled veljavnih protidampinških ukrepov na uvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(4)

V skladu s tem je Komisija 15. maja 2007, po posvetovanju s svetovalnim odborom, z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (3) začela delni vmesni pregled veljavnih protidampinških ukrepov na uvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („obvestilo o začetku“).

| (5) | Ta pregled je bil po obsegu omejen na damping, njegov namen pa je bil oceniti potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(5)

Ta pregled je bil po obsegu omejen na damping, njegov namen pa je bil oceniti potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov.

3.   Stranke v postopku

| (6) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila vse znane proizvajalce/izvoznike na Norveškem in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva ter predstavnike Kraljevine Norveške. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila vse znane proizvajalce/izvoznike na Norveškem in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva ter predstavnike Kraljevine Norveške. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

4.   Vzorčenje

| (7) | V skladu s točko 5(a) obvestila o začetku se lahko Komisija odloči, da bo uporabila vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Informacije iz točke 5 (a)(i) obvestila o začetku je v določenem roku zagotovilo 298 družb, katerih dovoljenja za proizvodnjo so v OPP predstavljala več kot 70 % celotnega števila dovoljenj za proizvodnjo. Med temi družbami je bilo 123 izvoznikov in/ali proizvajalcev velike amerikanke. Uvoz se je izvajal neposredno ali posredno prek povezanih in samostojnih trgovcev. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s točko 5(a) obvestila o začetku se lahko Komisija odloči, da bo uporabila vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Informacije iz točke 5 (a)(i) obvestila o začetku je v določenem roku zagotovilo 298 družb, katerih dovoljenja za proizvodnjo so v OPP predstavljala več kot 70 % celotnega števila dovoljenj za proizvodnjo. Med temi družbami je bilo 123 izvoznikov in/ali proizvajalcev velike amerikanke. Uvoz se je izvajal neposredno ali posredno prek povezanih in samostojnih trgovcev.

| (8) | Zaradi velikega števila udeleženih podjetij je bilo odločeno, da se bo uporabilo določbe o vzorčenju, zaradi česar je bil v posvetovanju s predstavniki norveške industrije izbran vzorec družb proizvajalk z največjim obsegom izvoza v Skupnost (proizvajalci izvozniki). |
| --- | --- |

(8)

Zaradi velikega števila udeleženih podjetij je bilo odločeno, da se bo uporabilo določbe o vzorčenju, zaradi česar je bil v posvetovanju s predstavniki norveške industrije izbran vzorec družb proizvajalk z največjim obsegom izvoza v Skupnost (proizvajalci izvozniki).

| (9) | Izbrani vzorec je v skladu s členom 17 osnovne uredbe zajel največji reprezentativni obseg izvoza, ki ga je bilo možno ustrezno preiskati v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(9)

Izbrani vzorec je v skladu s členom 17 osnovne uredbe zajel največji reprezentativni obseg izvoza, ki ga je bilo možno ustrezno preiskati v razpoložljivem času.

| (10) | Družbe, ki niso bile izbrane v vzorec, so predložile zahteve za določitev individualnih stopenj dampinga. Vendar je zaradi velikega števila zahtevkov in podjetij, vključenih v vzorec, prevladalo mnenje, da bi bile takšne individualne preiskave preobremenjujoče v smislu člena 17(3) osnovne uredbe in bi preprečile pravočasni zaključek preiskave. Zahteve za določitev individualnih stopenj dampinga so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(10)

Družbe, ki niso bile izbrane v vzorec, so predložile zahteve za določitev individualnih stopenj dampinga. Vendar je zaradi velikega števila zahtevkov in podjetij, vključenih v vzorec, prevladalo mnenje, da bi bile takšne individualne preiskave preobremenjujoče v smislu člena 17(3) osnovne uredbe in bi preprečile pravočasni zaključek preiskave. Zahteve za določitev individualnih stopenj dampinga so bile zato zavrnjene.

| (11) | Eden od proizvajalcev izvoznikov, izbranih v vzorec, je izjavil, da ni uspel izpolniti protidampinškega vprašalnika. Ta proizvajalec izvoznik je bil zato izključen iz vzorca in ugotovitve v zvezi z njim so temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Eden od proizvajalcev izvoznikov, izbranih v vzorec, je izjavil, da ni uspel izpolniti protidampinškega vprašalnika. Ta proizvajalec izvoznik je bil zato izključen iz vzorca in ugotovitve v zvezi z njim so temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (12) | S preiskavo je bilo tudi ugotovljeno, da dva druga proizvajalca izvoznika, vključena v vzorec, zadevnega proizvoda, ki sta ga proizvajala sama ali ki so ga proizvajale njune povezane družbe, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ali („OPP“) nista izvažala v Skupnost. Ker torej izvozna cena ni bila na voljo, ni bilo možno ugotoviti stopnje dampinga za ta proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(12)

S preiskavo je bilo tudi ugotovljeno, da dva druga proizvajalca izvoznika, vključena v vzorec, zadevnega proizvoda, ki sta ga proizvajala sama ali ki so ga proizvajale njune povezane družbe, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ali („OPP“) nista izvažala v Skupnost. Ker torej izvozna cena ni bila na voljo, ni bilo možno ugotoviti stopnje dampinga za ta proizvajalca izvoznika.

| (13) | Trije proizvajalci izvozniki, vključeni v končni vzorec, so predstavljali približno 33 % norveškega izvoza velike amerikanke v Skupnost in 31 % obsega proizvodnje na Norveškem v OPP, kar se je še štelo za reprezentativno. |
| --- | --- |

(13)

Trije proizvajalci izvozniki, vključeni v končni vzorec, so predstavljali približno 33 % norveškega izvoza velike amerikanke v Skupnost in 31 % obsega proizvodnje na Norveškem v OPP, kar se je še štelo za reprezentativno.

| (14) | Da bi Komisija lahko v zvezi z uvozniki odločila, ali je vzorčenje potrebno, so uvozniki v Skupnosti morali predložiti informacije iz točke 5(a)(ii) obvestila o začetku. Le trije uvozniki v Skupnosti so izpolnili obrazec za vzorčenje. Zaradi majhnega števila sodelujočih uvoznikov vzorčenje v tem primeru ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(14)

Da bi Komisija lahko v zvezi z uvozniki odločila, ali je vzorčenje potrebno, so uvozniki v Skupnosti morali predložiti informacije iz točke 5(a)(ii) obvestila o začetku. Le trije uvozniki v Skupnosti so izpolnili obrazec za vzorčenje. Zaradi majhnega števila sodelujočih uvoznikov vzorčenje v tem primeru ni bilo potrebno.

| (15) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga. V ta namen je Komisija vse stranke, za katere se ve, da jih to zadeva, in vse druge stranke, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku, povabila k sodelovanju v tem postopku in jih pozvala, naj odgovorijo na ustrezne vprašalnike. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga. V ta namen je Komisija vse stranke, za katere se ve, da jih to zadeva, in vse druge stranke, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku, povabila k sodelovanju v tem postopku in jih pozvala, naj odgovorijo na ustrezne vprašalnike.

| (16) | Komisija je opravila preveritvene obiske v naslednjih družbah:






  (a) | Proizvajalci na Norveškem







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norveška |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisija je opravila preveritvene obiske v naslednjih družbah:

(a)

Proizvajalci na Norveškem

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norveška

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norveška |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norveška

| — | Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norveška |
| --- | --- |

—

Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norveška

| — | Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Norveška |
| --- | --- |

—

Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Norveška

| — | Hyen Laks AS, Hyen, Norveška |
| --- | --- |

—

Hyen Laks AS, Hyen, Norveška

| (b) | Povezani trgovci na Norveškem







  — | Coast Seafood AS, Maloy, Norveška |
| --- | --- | --- |

(b)

Povezani trgovci na Norveškem

—

Coast Seafood AS, Maloy, Norveška

| — | Skaar Norway AS, Floro, Norveška |
| --- | --- |

—

Skaar Norway AS, Floro, Norveška

| (17) | Vsem zainteresiranem strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(17)

Vsem zainteresiranem strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

5.   Obdobje preiskave

| (18) | Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(18)

Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

B.   ZADEVNI PROIZVOD IN PODOBNI PROIZVOD

1.   Zadevni proizvod

| (19) | Proizvod, ki se pregleduje, je enak proizvodu iz prvotne preiskave, tj. velike amerikanke (Oncorhynchus Mykiss), sveže, ohlajene ali zamrznjene, cele (z glavo in škrgami, brez drobovja, mase več kakor 1,2 kg posamezno ali brez glave, škrg in drobovja, mase več kakor 1 kg posamezno) ali v obliki filetov (mase več kakor 0,4 kg posamezno) s poreklom iz Norveške („zadevni proizvod“). |
| --- | --- |

(19)

Proizvod, ki se pregleduje, je enak proizvodu iz prvotne preiskave, tj. velike amerikanke (Oncorhynchus Mykiss), sveže, ohlajene ali zamrznjene, cele (z glavo in škrgami, brez drobovja, mase več kakor 1,2 kg posamezno ali brez glave, škrg in drobovja, mase več kakor 1 kg posamezno) ali v obliki filetov (mase več kakor 0,4 kg posamezno) s poreklom iz Norveške („zadevni proizvod“).

| (20) | Proizvod je trenutno uvrščen pod oznake KN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15, 0304 29 15, ki ustrezajo različnim oblikam proizvoda (sveža ali ohlajena riba, sveži ali ohlajeni fileti, zamrznjena riba ali zamrznjeni fileti). |
| --- | --- |

(20)

Proizvod je trenutno uvrščen pod oznake KN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15, 0304 29 15, ki ustrezajo različnim oblikam proizvoda (sveža ali ohlajena riba, sveži ali ohlajeni fileti, zamrznjena riba ali zamrznjeni fileti).

2.   Podobni proizvod

| (21) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno s to preiskavo, imata zadevni proizvod in proizvod, proizveden in prodan na norveškem notranjem trgu, iste osnovne fizikalne značilnosti in isto uporabo. Zato se štejeta za podobna proizvoda v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na ugotavljanje dampinga, niso bile v zvezi s proizvodom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, sprejete nobene sklepne ugotovitve. |
| --- | --- |

(21)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno s to preiskavo, imata zadevni proizvod in proizvod, proizveden in prodan na norveškem notranjem trgu, iste osnovne fizikalne značilnosti in isto uporabo. Zato se štejeta za podobna proizvoda v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na ugotavljanje dampinga, niso bile v zvezi s proizvodom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, sprejete nobene sklepne ugotovitve.

C.   DAMPING

1.   Splošno

| (22) | Norveški proizvajalci velike amerikanke so zadevni proizvod prodajali v Skupnost neposredno ali prek povezanih in nepovezanih trgovcev. Pri izračunu izvozne cene je bila upoštevana samo prodaja za trg Skupnosti, ki jo je bilo možno določiti in ki je bila izvedena neposredno ali prek povezanih družb proizvajalcev izvoznikov s sedežem na Norveškem, vključenih v vzorec. |
| --- | --- |

(22)

Norveški proizvajalci velike amerikanke so zadevni proizvod prodajali v Skupnost neposredno ali prek povezanih in nepovezanih trgovcev. Pri izračunu izvozne cene je bila upoštevana samo prodaja za trg Skupnosti, ki jo je bilo možno določiti in ki je bila izvedena neposredno ali prek povezanih družb proizvajalcev izvoznikov s sedežem na Norveškem, vključenih v vzorec.

2.   Normalna vrednost

| (23) | Za določitev normalne vrednosti je Komisija za vsakega proizvajalca izvoznika, vključenega v vzorec, najprej ugotavljala, ali je njegova celotna domača prodaja zadevnega proizvoda reprezentativna v primerjavi z njegovim celotnim izvozom v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje vsakega posameznega proizvajalca izvoznika predstavljal vsaj 5 % obsega njegovega celotnega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(23)

Za določitev normalne vrednosti je Komisija za vsakega proizvajalca izvoznika, vključenega v vzorec, najprej ugotavljala, ali je njegova celotna domača prodaja zadevnega proizvoda reprezentativna v primerjavi z njegovim celotnim izvozom v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje vsakega posameznega proizvajalca izvoznika predstavljal vsaj 5 % obsega njegovega celotnega izvoza v Skupnost.

| (24) | Pri ugotavljanju reprezentativnosti domače prodaje se prodaja nepovezanim trgovcem s sedežem na Norveškem v OPP ni upoštevala, saj ni bilo možno z gotovostjo določiti končne destinacije te prodaje. Dejansko je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je bil večji del te prodaje namenjen izvozu na trge tretjih držav in ne domači potrošnji. |
| --- | --- |

(24)

Pri ugotavljanju reprezentativnosti domače prodaje se prodaja nepovezanim trgovcem s sedežem na Norveškem v OPP ni upoštevala, saj ni bilo možno z gotovostjo določiti končne destinacije te prodaje. Dejansko je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je bil večji del te prodaje namenjen izvozu na trge tretjih držav in ne domači potrošnji.

| (25) | Komisija je nato ugotavljala, katere vrste proizvodov, ki so jih družbe s popolnoma reprezentativno domačo prodajo prodajale na notranjem trgu, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je nato ugotavljala, katere vrste proizvodov, ki so jih družbe s popolnoma reprezentativno domačo prodajo prodajale na notranjem trgu, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (26) | Za domačo prodajo posamezne vrste proizvoda se je štelo, da je dovolj reprezentativna, kadar je obseg navedene vrste proizvoda, prodanega na notranjem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste proizvoda, prodanega za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(26)

Za domačo prodajo posamezne vrste proizvoda se je štelo, da je dovolj reprezentativna, kadar je obseg navedene vrste proizvoda, prodanega na notranjem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste proizvoda, prodanega za izvoz v Skupnost.

| (27) | Prav tako se je z ugotavljanjem deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste neodvisnim kupcem v preiskavi ugotavljalo, ali se domača prodaja posamezne vrste zadevnega proizvoda, prodanega na notranjem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je Komisija izvedla z določitvijo deleža dobičkonosne domače prodaje neodvisnim kupcem za vsako posamezno vrsto izvoženega proizvoda na notranjem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom: |
| --- | --- |

(27)

Prav tako se je z ugotavljanjem deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste neodvisnim kupcem v preiskavi ugotavljalo, ali se domača prodaja posamezne vrste zadevnega proizvoda, prodanega na notranjem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je Komisija izvedla z določitvijo deleža dobičkonosne domače prodaje neodvisnim kupcem za vsako posamezno vrsto izvoženega proizvoda na notranjem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom:

| (28) | Kadar je obseg prodaje določene vrste proizvoda, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od izračunanih proizvodnih stroškov, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanskih domačih cenah. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OPP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(28)

Kadar je obseg prodaje določene vrste proizvoda, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od izračunanih proizvodnih stroškov, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanskih domačih cenah. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OPP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

| (29) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste proizvoda predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje izključno navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste. |
| --- | --- |

(29)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste proizvoda predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje izključno navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste.

| (30) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste proizvoda predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da domača cena te določene vrste ni primerna podlaga za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(30)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste proizvoda predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da domača cena te določene vrste ni primerna podlaga za določitev normalne vrednosti.

| (31) | Kadar domačih cen določene vrste proizvoda, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo možno uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. |
| --- | --- |

(31)

Kadar domačih cen določene vrste proizvoda, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo možno uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo.

| (32) | Proučeno je bilo, ali je v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe normalno vrednost možno določiti na podlagi domačih cen drugih proizvajalcev na Norveškem. Zaradi zelo zapletenih in med seboj različnih podjetniških struktur družb, izbranih v vzorec, ki so zelo verjetno vplivale na prodajne cene proizvajalca izvoznika na notranjem trgu, se je štelo, da v tem primeru uporaba prodajnih cen drugih proizvajalcev ni primerna, saj rezultati ne bi bili zanesljivejši, kot če bi bili uporabljeni podatki proizvajalcev izvoznikov samih. Zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe: |
| --- | --- |

(32)

Proučeno je bilo, ali je v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe normalno vrednost možno določiti na podlagi domačih cen drugih proizvajalcev na Norveškem. Zaradi zelo zapletenih in med seboj različnih podjetniških struktur družb, izbranih v vzorec, ki so zelo verjetno vplivale na prodajne cene proizvajalca izvoznika na notranjem trgu, se je štelo, da v tem primeru uporaba prodajnih cen drugih proizvajalcev ni primerna, saj rezultati ne bi bili zanesljivejši, kot če bi bili uporabljeni podatki proizvajalcev izvoznikov samih. Zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe:

| (33) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi popravljenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst proizvoda proizvajalca izvoznika prišteli primerni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter primerna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(33)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi popravljenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst proizvoda proizvajalca izvoznika prišteli primerni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter primerna stopnja dobička.

| (34) | V vseh primerih so bili PSA-stroški ter dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali so PSA-stroški ter dobiček, ki ga je ustvaril vsak posamezen zadevni proizvajalec izvoznik na notranjem trgu, zanesljivi. |
| --- | --- |

(34)

V vseh primerih so bili PSA-stroški ter dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali so PSA-stroški ter dobiček, ki ga je ustvaril vsak posamezen zadevni proizvajalec izvoznik na notranjem trgu, zanesljivi.

| (35) | Nobeden od treh zadevnih proizvajalcev izvoznikov, za katere je bilo treba normalno vrednost konstruirati, ni imel reprezentativne domače prodaje. Zato metode iz uvoda člena 2(6) ni bilo možno uporabiti. |
| --- | --- |

(35)

Nobeden od treh zadevnih proizvajalcev izvoznikov, za katere je bilo treba normalno vrednost konstruirati, ni imel reprezentativne domače prodaje. Zato metode iz uvoda člena 2(6) ni bilo možno uporabiti.

| (36) | Ker so drugi proizvajalci izvozniki imeli reprezentativno domačo prodajo v običajnem poteku trgovine, so bili PSA-stroški in dobiček za tega proizvajalca izvoznika določeni v skladu s členom 2(6)(a) osnovne uredbe, tj. na podlagi tehtanega povprečja dejanskih zneskov, ugotovljenih za druge izvoznike ali proizvajalce, za katere je bila narejena preiskava v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega proizvoda na notranjem trgu države porekla. |
| --- | --- |

(36)

Ker so drugi proizvajalci izvozniki imeli reprezentativno domačo prodajo v običajnem poteku trgovine, so bili PSA-stroški in dobiček za tega proizvajalca izvoznika določeni v skladu s členom 2(6)(a) osnovne uredbe, tj. na podlagi tehtanega povprečja dejanskih zneskov, ugotovljenih za druge izvoznike ali proizvajalce, za katere je bila narejena preiskava v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega proizvoda na notranjem trgu države porekla.

3.   Izvozna cena

| (37) | V vseh primerih, v katerih se je zadevni proizvod izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(37)

V vseh primerih, v katerih se je zadevni proizvod izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

| (38) | Kadar je bil izvoz izveden prek povezanih trgovcev, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi proizvodi najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu in ki je bila ustrezno prilagojena glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter glede na primerno stopnjo PSA-stroškov in dobička. V zvezi s tem so bili uporabljeni dejanski PSA-stroški povezanih uvoznikov v OPP. V zvezi z dobičkom je bilo na podlagi razpoložljivih informacij in zaradi nerazpoložljivosti drugih zanesljivejših informacij določeno, da je 2-odstotni dobiček primeren za uvoznika v tem poslovnem sektorju. |
| --- | --- |

(38)

Kadar je bil izvoz izveden prek povezanih trgovcev, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi proizvodi najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu in ki je bila ustrezno prilagojena glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter glede na primerno stopnjo PSA-stroškov in dobička. V zvezi s tem so bili uporabljeni dejanski PSA-stroški povezanih uvoznikov v OPP. V zvezi z dobičkom je bilo na podlagi razpoložljivih informacij in zaradi nerazpoložljivosti drugih zanesljivejših informacij določeno, da je 2-odstotni dobiček primeren za uvoznika v tem poslovnem sektorju.

| (39) | Kadar je bila prodaja izvedena prek nepovezanih trgovcev, ni bilo možno z gotovostjo določiti končne destinacije izvoženega proizvoda, kot je navedeno v uvodni izjavi (24). Zato ni bilo možno ugotoviti, ali je bil določen proizvod prodan stranki v Skupnosti ali kateri drugi tretji državi, zaradi česar je bilo sklenjeno, da se prodaje nepovezanim trgovcem ne upošteva. |
| --- | --- |

(39)

Kadar je bila prodaja izvedena prek nepovezanih trgovcev, ni bilo možno z gotovostjo določiti končne destinacije izvoženega proizvoda, kot je navedeno v uvodni izjavi (24). Zato ni bilo možno ugotoviti, ali je bil določen proizvod prodan stranki v Skupnosti ali kateri drugi tretji državi, zaradi česar je bilo sklenjeno, da se prodaje nepovezanim trgovcem ne upošteva.

4.   Primerjava

| (40) | Primerjava normalne vrednosti z izvoznimi cenami je bila narejena na podlagi cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(40)

Primerjava normalne vrednosti z izvoznimi cenami je bila narejena na podlagi cene franko tovarna.

| (41) | V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v popustih, provizijah, stroških za prevoz, zavarovanje, pretovarjanje, manipulativnih stroških, stroških nakladanja in tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kreditov in uvoznih dajatev. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v popustih, provizijah, stroških za prevoz, zavarovanje, pretovarjanje, manipulativnih stroških, stroških nakladanja in tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kreditov in uvoznih dajatev.

5.   Stopnje dampinga

5.1   Vzorčene družbe

| (42) | Za proizvajalce izvoznike, ki so bili vključeni v vzorec, je bila izračunana individualna stopnja dampinga. Za te družbe je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe narejena primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti posamezne vrste zadevnega proizvoda, izvoženega v Skupnost, s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(42)

Za proizvajalce izvoznike, ki so bili vključeni v vzorec, je bila izračunana individualna stopnja dampinga. Za te družbe je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe narejena primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti posamezne vrste zadevnega proizvoda, izvoženega v Skupnost, s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega proizvoda.

| (43) | Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti, brez plačane dajatve:






  Marine Harvest AS | –12,1 % |
| --- | --- | --- |
| Hallvard Leroy AS | –3,3 % |
| Sjotroll Havbruk AS | 0,6 % |

(43)

Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti, brez plačane dajatve:

Marine Harvest AS

–12,1 %

Hallvard Leroy AS

–3,3 %

Sjotroll Havbruk AS

0,6 %

5.2   Stopnja dampinga na ravni države

| (44) | Glede na to, da so stopnje dampinga, ugotovljene za vse družbe iz vzorca, bile na ravni de minimis in da je sodelovanje pri tej preiskavi bilo zelo močno, se je štelo, da je stopnja dampinga na ravni države prav tako na ravni de minimis. |
| --- | --- |

(44)

Glede na to, da so stopnje dampinga, ugotovljene za vse družbe iz vzorca, bile na ravni de minimis in da je sodelovanje pri tej preiskavi bilo zelo močno, se je štelo, da je stopnja dampinga na ravni države prav tako na ravni de minimis.

D.   TRAJNOST SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

1.   Splošno

| (45) | Nato se je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe proučevalo, ali so razmere v OPP, tj. stopnje dampinga, kot so navedene zgoraj, trajne. V zvezi s tem so bili še zlasti proučeni naslednji vidiki: (i) verjetno gibanje normalne vrednosti, (ii) gibanje obsega proizvodnje na Norveškem in (iii) gibanje potrošnje velike amerikanke na trgu Skupnosti, (iv) gibanje izvoznih cen in obsega izvoza na trge tretjih držav in (v) gibanje izvoznih cen in obsega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(45)

Nato se je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe proučevalo, ali so razmere v OPP, tj. stopnje dampinga, kot so navedene zgoraj, trajne. V zvezi s tem so bili še zlasti proučeni naslednji vidiki: (i) verjetno gibanje normalne vrednosti, (ii) gibanje obsega proizvodnje na Norveškem in (iii) gibanje potrošnje velike amerikanke na trgu Skupnosti, (iv) gibanje izvoznih cen in obsega izvoza na trge tretjih držav in (v) gibanje izvoznih cen in obsega izvoza v Skupnost.

2.   Gibanje normalne vrednosti

| (46) | Za določitev verjetnega gibanja normalne vrednosti in ker je normalna vrednost v OPP v skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe morala biti konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov proizvajalca izvoznika z največjim obsegom izvoza v ES, se je štelo za ustrezno, da se prouči verjetno gibanje proizvodnih stroškov na Norveškem kot nadomestilo za domače cene. |
| --- | --- |

(46)

Za določitev verjetnega gibanja normalne vrednosti in ker je normalna vrednost v OPP v skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe morala biti konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov proizvajalca izvoznika z največjim obsegom izvoza v ES, se je štelo za ustrezno, da se prouči verjetno gibanje proizvodnih stroškov na Norveškem kot nadomestilo za domače cene.

| (47) | V tem okviru so bili proučeni različni dejavniki, ki vplivajo na raven stroškov na enoto, kot so stroški za krmo, stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke, vpliv procesa konsolidacije norveške industrije velike amerikanke. Najprej je s preiskavo bilo ugotovljeno, da sta se dva glavna sestavna dela stroškov, strošek za krmo in strošek proizvodnje dveletne velike amerikanke, ki predstavljata 60 % celotnih stroškov, od začetka prvotne preiskave zmanjšala in od začetka OPP stabilizirala. Ni bilo podatkov, iz katerih bi bilo možno sklepati o znatnem nihanju teh stroškov v predvidljivi prihodnosti. Ta sklepna ugotovitev je bila potrjena s ceniki za krmo za prvo četrtletje leta 2008, preverjenimi med preiskavo. Poleg tega je zaradi ekonomije obsega na zmanjšanje stroškov prav tako vplival proces konsolidacije v industriji. Med prvotno preiskavo in v OPP so se tako proizvodni stroški v celoti zmanjšali za približno 12 %. Pričakuje se, da se bodo celotni stroški sedaj stabilizirali na ravneh, ugotovljenih v OPP. |
| --- | --- |

(47)

V tem okviru so bili proučeni različni dejavniki, ki vplivajo na raven stroškov na enoto, kot so stroški za krmo, stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke, vpliv procesa konsolidacije norveške industrije velike amerikanke. Najprej je s preiskavo bilo ugotovljeno, da sta se dva glavna sestavna dela stroškov, strošek za krmo in strošek proizvodnje dveletne velike amerikanke, ki predstavljata 60 % celotnih stroškov, od začetka prvotne preiskave zmanjšala in od začetka OPP stabilizirala. Ni bilo podatkov, iz katerih bi bilo možno sklepati o znatnem nihanju teh stroškov v predvidljivi prihodnosti. Ta sklepna ugotovitev je bila potrjena s ceniki za krmo za prvo četrtletje leta 2008, preverjenimi med preiskavo. Poleg tega je zaradi ekonomije obsega na zmanjšanje stroškov prav tako vplival proces konsolidacije v industriji. Med prvotno preiskavo in v OPP so se tako proizvodni stroški v celoti zmanjšali za približno 12 %. Pričakuje se, da se bodo celotni stroški sedaj stabilizirali na ravneh, ugotovljenih v OPP.

| (48) | Ker normalne vrednosti, določene v OPP, niso bile vedno konstruirane, se je proučevalo, ali obstaja verjetnost, da bi domače prodajne cene ostale na isti ravni kot v OPP. Informacij v zvezi z domačimi cenami na Norveškem po OPP ni bilo na voljo. Čeprav je bilo na podlagi javno dostopnih statističnih podatkov o gibanju cen v zadnjih letih možno ugotoviti, da so bile domače cene na Norveškem in izvozne cene v Skupnost na podobnih ravneh in je bil trend njihovih gibanj v splošnem podoben, na tej podlagi ni bilo možno sprejeti utemeljenih sklepnih ugotovitev. Zato je bilo gibanje domačih cen v prihodnosti težko predvideti, je pa bilo možno sklepati, da bo trend njihovega gibanja podoben trendu gibanja izvoznih cen v Skupnost. |
| --- | --- |

(48)

Ker normalne vrednosti, določene v OPP, niso bile vedno konstruirane, se je proučevalo, ali obstaja verjetnost, da bi domače prodajne cene ostale na isti ravni kot v OPP. Informacij v zvezi z domačimi cenami na Norveškem po OPP ni bilo na voljo. Čeprav je bilo na podlagi javno dostopnih statističnih podatkov o gibanju cen v zadnjih letih možno ugotoviti, da so bile domače cene na Norveškem in izvozne cene v Skupnost na podobnih ravneh in je bil trend njihovih gibanj v splošnem podoben, na tej podlagi ni bilo možno sprejeti utemeljenih sklepnih ugotovitev. Zato je bilo gibanje domačih cen v prihodnosti težko predvideti, je pa bilo možno sklepati, da bo trend njihovega gibanja podoben trendu gibanja izvoznih cen v Skupnost.

| (49) | Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da se normalna vrednost, kadar bo temeljila na proizvodnih stroških, v predvidljivi prihodnosti verjetno ne bo znatno povečala. Iz analize normalne vrednosti, kadar je ta temeljila na domačih cenah, prav tako ni bilo možno dovolj zanesljivo predvideti prihodnjih gibanj. Čeprav ni bilo možno sprejeti dokončnih splošnih sklepnih ugotovitev, je možno sklepati, da se normalna vrednost v predvidljivi prihodnosti verjetno ne bo znatno povečala. |
| --- | --- |

(49)

Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da se normalna vrednost, kadar bo temeljila na proizvodnih stroških, v predvidljivi prihodnosti verjetno ne bo znatno povečala. Iz analize normalne vrednosti, kadar je ta temeljila na domačih cenah, prav tako ni bilo možno dovolj zanesljivo predvideti prihodnjih gibanj. Čeprav ni bilo možno sprejeti dokončnih splošnih sklepnih ugotovitev, je možno sklepati, da se normalna vrednost v predvidljivi prihodnosti verjetno ne bo znatno povečala.

| (50) | Po razkritju je industrija Skupnosti („IS“) trdila, da sklepne ugotovitve v zvezi s stroški za krmo in stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke niso točne. IS je trdila, da se je cena krme na Finskem med letoma 2001 in 2008 zvišala za 36 % in da je bil trend gibanja norveške cene krme enak. IS je tudi trdila, da se je cena sestavnih delov krme močno zvišala v OPP in po OPP, kar kaže na povečanje proizvodnih stroškov velike amerikanke na Norveškem. |
| --- | --- |

(50)

Po razkritju je industrija Skupnosti („IS“) trdila, da sklepne ugotovitve v zvezi s stroški za krmo in stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke niso točne. IS je trdila, da se je cena krme na Finskem med letoma 2001 in 2008 zvišala za 36 % in da je bil trend gibanja norveške cene krme enak. IS je tudi trdila, da se je cena sestavnih delov krme močno zvišala v OPP in po OPP, kar kaže na povečanje proizvodnih stroškov velike amerikanke na Norveškem.

| (51) | Trditve v zvezi s ceno krme na Finskem niso bile potrjene z javno dostopnimi ali preverljivimi informacijami, zato jih je bilo treba zavrniti. Zvišanje cene sestavnih delov krme ni izključeno. Vendar pa se zaradi možnosti nadomestitve različnih sestavnih delov krme dražji sestavni deli običajno lahko nadomestijo s cenejšimi, zato tudi v primeru povečanja stroškov nekaterih sestavin krme vpliv na celotne stroške za krmo (in torej celotne proizvodne stroške) predvidoma ne bo neposreden in enakomeren, tj. če bi se stroški nekaterih sestavin krme povečali, bo povečanje stroškov v celoti bistveno manjše. |
| --- | --- |

(51)

Trditve v zvezi s ceno krme na Finskem niso bile potrjene z javno dostopnimi ali preverljivimi informacijami, zato jih je bilo treba zavrniti. Zvišanje cene sestavnih delov krme ni izključeno. Vendar pa se zaradi možnosti nadomestitve različnih sestavnih delov krme dražji sestavni deli običajno lahko nadomestijo s cenejšimi, zato tudi v primeru povečanja stroškov nekaterih sestavin krme vpliv na celotne stroške za krmo (in torej celotne proizvodne stroške) predvidoma ne bo neposreden in enakomeren, tj. če bi se stroški nekaterih sestavin krme povečali, bo povečanje stroškov v celoti bistveno manjše.

| (52) | IS je tudi trdila, da je iz norveških statistik razvidno povečanje stroškov na enoto dveletne velike amerikanke, in sicer za 15,7 % med letoma 2003 in 2006. Iz istih statistik pa je tudi razvidno, da so stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke, če se jih spremlja daljše obdobje, v zadnjih desetih letih sicer nihali, vendar se v celoti niso bistveno povečali. Prav tako je treba opozoriti, da iz povprečnih stroškov proizvodnje dveletne velike amerikanke, ki jih je predložila IS, niso bili razvidni podatki o povprečni masi dveletne velike amerikanke, ki pa so za zanesljivo oceno teh stroškov nujni. Glede na zgoraj navedeno trditve industrije Skupnosti v zvezi s stroški za krmo in stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke niso bile upoštevane, sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (49) pa so bile potrjene. |
| --- | --- |

(52)

IS je tudi trdila, da je iz norveških statistik razvidno povečanje stroškov na enoto dveletne velike amerikanke, in sicer za 15,7 % med letoma 2003 in 2006. Iz istih statistik pa je tudi razvidno, da so stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke, če se jih spremlja daljše obdobje, v zadnjih desetih letih sicer nihali, vendar se v celoti niso bistveno povečali. Prav tako je treba opozoriti, da iz povprečnih stroškov proizvodnje dveletne velike amerikanke, ki jih je predložila IS, niso bili razvidni podatki o povprečni masi dveletne velike amerikanke, ki pa so za zanesljivo oceno teh stroškov nujni. Glede na zgoraj navedeno trditve industrije Skupnosti v zvezi s stroški za krmo in stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke niso bile upoštevane, sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (49) pa so bile potrjene.

3.   Gibanje obsega proizvodnje na Norveškem

| (53) | V nasprotju s trditvami norveških zainteresiranih strank je bilo s preiskavo ugotovljeno, da se bo obseg proizvodnje zadevnega proizvoda na Norveškem v bližnji prihodnosti verjetno še bolj povečal. Čeprav izgleda, da sta se dva največja norveška proizvajalca zadevnega proizvoda dejansko odločila ustaviti proizvodnjo zadevnega proizvoda, je bilo s preiskavo ugotovljeno, da tudi drugi proizvajalci velike amerikanke in lososa načrtujejo ustavitev proizvodnje lososa, da bi se osredotočili na proizvodnjo velike amerikanke. |
| --- | --- |

(53)

V nasprotju s trditvami norveških zainteresiranih strank je bilo s preiskavo ugotovljeno, da se bo obseg proizvodnje zadevnega proizvoda na Norveškem v bližnji prihodnosti verjetno še bolj povečal. Čeprav izgleda, da sta se dva največja norveška proizvajalca zadevnega proizvoda dejansko odločila ustaviti proizvodnjo zadevnega proizvoda, je bilo s preiskavo ugotovljeno, da tudi drugi proizvajalci velike amerikanke in lososa načrtujejo ustavitev proizvodnje lososa, da bi se osredotočili na proizvodnjo velike amerikanke.

| (54) | Dovoljenja za proizvodnjo, ki jih izdaja norveška vlada, zajemajo proizvod, ki ga zadeva ta pregled (velika amerikanka), in lososa, ter določajo zgornje meje obsega proizvodnje teh dveh proizvodov. Čeprav nova dovoljena predvidoma ne bodo izdana pred letom 2009, se lahko posamezni proizvajalci odločijo, da v okviru enega in istega dovoljenja proizvodnjo lososa preusmerijo v proizvodnjo velike amerikanke (in obratno). Vendar bi bil zaradi razmerja med obsegom proizvodnje lososa in velike amerikanke (v povprečju predstavlja proizvodnja lososa 90 % dovoljenega obsega proizvodnje v okviru enega dovoljenja, proizvodnja velike amerikanke pa samo 10 %) vpliv preusmeritve z lososa na veliko amerikanko veliko večji kot vpliv preusmeritve v obratni smeri. |
| --- | --- |

(54)

Dovoljenja za proizvodnjo, ki jih izdaja norveška vlada, zajemajo proizvod, ki ga zadeva ta pregled (velika amerikanka), in lososa, ter določajo zgornje meje obsega proizvodnje teh dveh proizvodov. Čeprav nova dovoljena predvidoma ne bodo izdana pred letom 2009, se lahko posamezni proizvajalci odločijo, da v okviru enega in istega dovoljenja proizvodnjo lososa preusmerijo v proizvodnjo velike amerikanke (in obratno). Vendar bi bil zaradi razmerja med obsegom proizvodnje lososa in velike amerikanke (v povprečju predstavlja proizvodnja lososa 90 % dovoljenega obsega proizvodnje v okviru enega dovoljenja, proizvodnja velike amerikanke pa samo 10 %) vpliv preusmeritve z lososa na veliko amerikanko veliko večji kot vpliv preusmeritve v obratni smeri.

| (55) | Norveške zainteresirane stranke so trdile, da največji norveški proizvajalci velike amerikanke čedalje bolj preusmerjajo svojo proizvodnjo v proizvodnjo lososa, in sicer zaradi bioloških razlik med veliko amerikanko in lososom (npr. pogostejša letina, krajše obdobje za izpustitev dveletnih postrvi), kar naj bi povečalo učinkovitost proizvodnje lososa in s tem njeno donosnost. Poleg tega, da te trditve niso bile podprte z dokazi, tudi niso upoštevale dejstva, da se velika amerikanka na Norveškem uspešno proizvaja že vrsto let, biološke razlike med lososom in veliko amerikanko pa so vedno obstajale. Zainteresirane stranke niso pojasnile, zaradi katerih spremenjenih okoliščin naj bi bile sedaj spremembe v strategijah proizvodnje verjetnejše kot v preteklosti. Poleg tega je bila trditev v nasprotju s pričakovanji norveških proizvajalcev velike amerikanke, da se bo potrošnja na svetovnem trgu povečala (glej uvodno izjavo (63)). To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(55)

Norveške zainteresirane stranke so trdile, da največji norveški proizvajalci velike amerikanke čedalje bolj preusmerjajo svojo proizvodnjo v proizvodnjo lososa, in sicer zaradi bioloških razlik med veliko amerikanko in lososom (npr. pogostejša letina, krajše obdobje za izpustitev dveletnih postrvi), kar naj bi povečalo učinkovitost proizvodnje lososa in s tem njeno donosnost. Poleg tega, da te trditve niso bile podprte z dokazi, tudi niso upoštevale dejstva, da se velika amerikanka na Norveškem uspešno proizvaja že vrsto let, biološke razlike med lososom in veliko amerikanko pa so vedno obstajale. Zainteresirane stranke niso pojasnile, zaradi katerih spremenjenih okoliščin naj bi bile sedaj spremembe v strategijah proizvodnje verjetnejše kot v preteklosti. Poleg tega je bila trditev v nasprotju s pričakovanji norveških proizvajalcev velike amerikanke, da se bo potrošnja na svetovnem trgu povečala (glej uvodno izjavo (63)). To trditev je bilo zato treba zavrniti.

| (56) | Poleg tega je iz javno dostopnih statistik razvidno, da se je število dveletnih amerikank za proizvodnjo zadevnega proizvoda v letu 2008 znatno povečalo, tj. za najmanj 20 % v primerjavi z letom 2007. Naraščajoč trend v proizvodnji je razviden tudi iz drugih statistik (SSB – Statistics Norway), ki kažejo na znatno povečanje proizvodnje (+ 42 %) in prodaje (+ 53 %) mlade velike amerikanke v obdobju 2003–2006. |
| --- | --- |

(56)

Poleg tega je iz javno dostopnih statistik razvidno, da se je število dveletnih amerikank za proizvodnjo zadevnega proizvoda v letu 2008 znatno povečalo, tj. za najmanj 20 % v primerjavi z letom 2007. Naraščajoč trend v proizvodnji je razviden tudi iz drugih statistik (SSB – Statistics Norway), ki kažejo na znatno povečanje proizvodnje (+ 42 %) in prodaje (+ 53 %) mlade velike amerikanke v obdobju 2003–2006.

| (57) | Nenazadnje so bili dokazi, ki so jih predložile norveške zainteresirane stranke v podporo svojim trditvam, tj. da se je raven biomase znižala in je na podlagi proizvodnje iker možno sklepati o zmanjšanju proizvodnje v prihodnosti, nepopolni in so temeljili na številnih domnevah. Zato se niso šteli za odločilne. |
| --- | --- |

(57)

Nenazadnje so bili dokazi, ki so jih predložile norveške zainteresirane stranke v podporo svojim trditvam, tj. da se je raven biomase znižala in je na podlagi proizvodnje iker možno sklepati o zmanjšanju proizvodnje v prihodnosti, nepopolni in so temeljili na številnih domnevah. Zato se niso šteli za odločilne.

| (58) | Glede na zgornje navedbe je bilo treba trditve norveških zainteresiranih strank o zmanjšanju celotnega obsega proizvodnje na Norveškem zavrniti. |
| --- | --- |

(58)

Glede na zgornje navedbe je bilo treba trditve norveških zainteresiranih strank o zmanjšanju celotnega obsega proizvodnje na Norveškem zavrniti.

| (59) | IS je trdila, da se bo proizvodnja na Norveškem po predvideni izdaji novih dovoljenj za proizvodnjo v letu 2009 verjetno še bolj povečala. Kot je navedeno v uvodni izjavi (54), nova dovoljenja predvidoma ne bodo izdana pred letom 2009. V zvezi s tem se je štelo, da je izdaja novih dovoljenj v letu 2009 sicer možna, vendar pa njihovo število in zato tudi obseg dodatne proizvodnje sedaj še nista znana. Poleg tega dovoljenja veljajo hkrati za proizvodnjo lososa in proizvodnjo postrvi, zaradi česar na tej stopnji ni možno dovolj zanesljivo predvideti, kolikšen del vsakega posameznega novega dovoljenja se bo uporabljal za proizvodnjo lososa in kolikšen del za proizvodnjo postrvi. Poleg tega je treba opozoriti, da se proizvodnja tudi v primeru izdaje novih dovoljenj zaradi sorazmerno dolgega proizvodnega cikla ne bo takoj povečala. To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(59)

IS je trdila, da se bo proizvodnja na Norveškem po predvideni izdaji novih dovoljenj za proizvodnjo v letu 2009 verjetno še bolj povečala. Kot je navedeno v uvodni izjavi (54), nova dovoljenja predvidoma ne bodo izdana pred letom 2009. V zvezi s tem se je štelo, da je izdaja novih dovoljenj v letu 2009 sicer možna, vendar pa njihovo število in zato tudi obseg dodatne proizvodnje sedaj še nista znana. Poleg tega dovoljenja veljajo hkrati za proizvodnjo lososa in proizvodnjo postrvi, zaradi česar na tej stopnji ni možno dovolj zanesljivo predvideti, kolikšen del vsakega posameznega novega dovoljenja se bo uporabljal za proizvodnjo lososa in kolikšen del za proizvodnjo postrvi. Poleg tega je treba opozoriti, da se proizvodnja tudi v primeru izdaje novih dovoljenj zaradi sorazmerno dolgega proizvodnega cikla ne bo takoj povečala. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

| (60) | Norveška zveza in združenje za ribe in morske sadeže (The Norwegian Seafood Federation and Association) sta nasprotovala trditvi, da se je obseg proizvodnje postrvi povečal in da se bo v prihodnosti še naprej povečeval ter trdila, da sta celotna biomasa in število rib aprila 2008 bila znatno nižja v primerjavi z aprilom 2007. Vendar teh trditev ni bilo možno preveriti in jih je zato bilo treba zavrniti. |
| --- | --- |

(60)

Norveška zveza in združenje za ribe in morske sadeže (The Norwegian Seafood Federation and Association) sta nasprotovala trditvi, da se je obseg proizvodnje postrvi povečal in da se bo v prihodnosti še naprej povečeval ter trdila, da sta celotna biomasa in število rib aprila 2008 bila znatno nižja v primerjavi z aprilom 2007. Vendar teh trditev ni bilo možno preveriti in jih je zato bilo treba zavrniti.

| (61) | Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da se bo obseg proizvodnje velike amerikanke na Norveškem v predvidljivi prihodnosti verjetno povečal. |
| --- | --- |

(61)

Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da se bo obseg proizvodnje velike amerikanke na Norveškem v predvidljivi prihodnosti verjetno povečal.

4.   Gibanje potrošnje Skupnosti

| (62) | Treba je opozoriti, da je bila preiskava omejena na damping in da zato natančnih podatkov o proizvodnji industrije Skupnosti in prodaji velike amerikanke na trgu Skupnosti v OPP ni bilo na voljo. |
| --- | --- |

(62)

Treba je opozoriti, da je bila preiskava omejena na damping in da zato natančnih podatkov o proizvodnji industrije Skupnosti in prodaji velike amerikanke na trgu Skupnosti v OPP ni bilo na voljo.

| (63) | Vendar so različni viri potrdili, da se pričakuje 5-odstotno letno povečanje povpraševanja po proizvodih iz rib, vključno z veliko amerikanko, na svetovnem trgu. Ta naraščajoč trend se lahko pričakuje tudi za Skupnost, čeprav povečano povpraševanje predvidoma ne bo v celoti absorbiralo dodatnega obsega proizvodnje velike amerikanke na Norveškem. |
| --- | --- |

(63)

Vendar so različni viri potrdili, da se pričakuje 5-odstotno letno povečanje povpraševanja po proizvodih iz rib, vključno z veliko amerikanko, na svetovnem trgu. Ta naraščajoč trend se lahko pričakuje tudi za Skupnost, čeprav povečano povpraševanje predvidoma ne bo v celoti absorbiralo dodatnega obsega proizvodnje velike amerikanke na Norveškem.

| (64) | Po razkritju je Finsko združenje ribogojcev (Finnish Fish Farmers’ Association – „FFFA“) nasprotovalo zgornji sklepni ugotovitvi in trdilo, da se kljub pričakovanemu povečanju povpraševanja po ribah na svetovnem trgu povpraševanje po norveških velikih amerikankah v Skupnosti ne bo povečalo. FFFA je nadalje trdil, da bo dodatno povpraševanje povezano z novimi, eksotičnimi ribjimi vrstami in ne s postrvjo. Opozoriti je treba, da so, kot je navedeno v uvodni izjavi (63), nekateri viri navedli povečanje potrošnje velike amerikanke, ki so ga potrdile tudi druge zainteresirane stranke, ki zastopajo ribogojce nekaterih držav članic in tudi Norveške. Ker FFFA ni predložil informacij ali dokazov, ki bi potrdili njegove trditve, je te bilo treba zavrniti. |
| --- | --- |

(64)

Po razkritju je Finsko združenje ribogojcev (Finnish Fish Farmers’ Association – „FFFA“) nasprotovalo zgornji sklepni ugotovitvi in trdilo, da se kljub pričakovanemu povečanju povpraševanja po ribah na svetovnem trgu povpraševanje po norveških velikih amerikankah v Skupnosti ne bo povečalo. FFFA je nadalje trdil, da bo dodatno povpraševanje povezano z novimi, eksotičnimi ribjimi vrstami in ne s postrvjo. Opozoriti je treba, da so, kot je navedeno v uvodni izjavi (63), nekateri viri navedli povečanje potrošnje velike amerikanke, ki so ga potrdile tudi druge zainteresirane stranke, ki zastopajo ribogojce nekaterih držav članic in tudi Norveške. Ker FFFA ni predložil informacij ali dokazov, ki bi potrdili njegove trditve, je te bilo treba zavrniti.

5.   Gibanje cen in obsega izvoza na trge tretjih držav

| (65) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta glavna izvozna trga Norveške Rusija in v manjši meri Japonska, kamor je bilo v letu 2007 v celoti odpravljenega 57 % norveškega izvoza velike amerikanke, na trg Skupnosti pa samo 13 %. Približno 14 % celotnega norveškega izvoza velike amerikanke je bilo v istem letu odpravljenega tudi v Ukrajino in na Tajvan. |
| --- | --- |

(65)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta glavna izvozna trga Norveške Rusija in v manjši meri Japonska, kamor je bilo v letu 2007 v celoti odpravljenega 57 % norveškega izvoza velike amerikanke, na trg Skupnosti pa samo 13 %. Približno 14 % celotnega norveškega izvoza velike amerikanke je bilo v istem letu odpravljenega tudi v Ukrajino in na Tajvan.

| (66) | Norveškemu izvozu na svetovnem trgu konkurira čilski izvoz; Čile je največji svetovni proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda, obseg njegove proizvodnje in izvoza presegata obseg proizvodnje in izvoza Norveške. |
| --- | --- |

(66)

Norveškemu izvozu na svetovnem trgu konkurira čilski izvoz; Čile je največji svetovni proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda, obseg njegove proizvodnje in izvoza presegata obseg proizvodnje in izvoza Norveške.

| (67) | Vendar pa se je zaradi povečanega povpraševanja norveški izvoz v Rusijo in tudi v Ukrajino v zadnjih letih znatno povečal, tj. z 8 600 ton v letu 2002 na skupaj 31 500 ton v letu 2007. Ta trend potrjujejo najnovejše statistike, ki kažejo, da se v Rusijo izvaža znatno povečan obseg čilske in norveške velike amerikanke. |
| --- | --- |

(67)

Vendar pa se je zaradi povečanega povpraševanja norveški izvoz v Rusijo in tudi v Ukrajino v zadnjih letih znatno povečal, tj. z 8 600 ton v letu 2002 na skupaj 31 500 ton v letu 2007. Ta trend potrjujejo najnovejše statistike, ki kažejo, da se v Rusijo izvaža znatno povečan obseg čilske in norveške velike amerikanke.

| (68) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (65), je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je Rusija postala glavni izvozni trg norveških proizvajalcev. Poleg znatnega povečanja obsega izvoza v Rusijo je bilo v letu 2007 možno opaziti tudi preusmeritev z zamrznjene postrvi k sveži postrvi. Ta preusmeritev odraža prizadevanja norveških proizvajalcev za upoštevanje povpraševanja svojih ruskih kupcev, ki imajo raje sveže proizvode iz rib, in torej močan interes norveških proizvajalcev izvoznikov za hitro rastoč ruski trg. |
| --- | --- |

(68)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (65), je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je Rusija postala glavni izvozni trg norveških proizvajalcev. Poleg znatnega povečanja obsega izvoza v Rusijo je bilo v letu 2007 možno opaziti tudi preusmeritev z zamrznjene postrvi k sveži postrvi. Ta preusmeritev odraža prizadevanja norveških proizvajalcev za upoštevanje povpraševanja svojih ruskih kupcev, ki imajo raje sveže proizvode iz rib, in torej močan interes norveških proizvajalcev izvoznikov za hitro rastoč ruski trg.

| (69) | V zvezi z norveškim izvozom na Japonsko je bil za obdobje med letoma 2006 in 2007 ugotovljen nazadujoč trend, tj. izvoz se je zmanjšal za 39 %, in sicer z 10 877 na 6 661 ton. Kot v primeru Rusije, norveškemu izvozu na japonskem trgu konkurira čilski izvoz. Čilu je uspelo znatno povečati obseg svojega izvoza na Japonsko. Vendar bi za sprejetje dokončnih sklepnih ugotovitev gibanje izvoza bilo treba spremljati daljše obdobje. Na podlagi podatkov, ki so jih imele na voljo službe Komisije, takšnih sklepnih ugotovitev ni bilo možno sprejeti. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi z norveškim izvozom na Japonsko je bil za obdobje med letoma 2006 in 2007 ugotovljen nazadujoč trend, tj. izvoz se je zmanjšal za 39 %, in sicer z 10 877 na 6 661 ton. Kot v primeru Rusije, norveškemu izvozu na japonskem trgu konkurira čilski izvoz. Čilu je uspelo znatno povečati obseg svojega izvoza na Japonsko. Vendar bi za sprejetje dokončnih sklepnih ugotovitev gibanje izvoza bilo treba spremljati daljše obdobje. Na podlagi podatkov, ki so jih imele na voljo službe Komisije, takšnih sklepnih ugotovitev ni bilo možno sprejeti.

| (70) | Ugotovljeno je bilo, da so bile v OPP norveške izvozne cene višje za trge tretjih držav kot za Skupnost (v povprečju za 8,6 %). Vendar statistike v zvezi z obdobjem po OPP kažejo na nazadujoč trend cen tudi na norveških tradicionalnih izvoznih trgih. Povprečne izvozne cene z Norveške v Rusijo so se med letoma 2006 in 2007 znižale s 34,70 NOK/kg na 24,22 NOK/kg, kar je v veliki meri možno razložiti s preusmeritvijo z zamrznjene postrvi k sveži postrvi, ki je bila cenejša, in tudi z mednarodno konkurenco. Podobno so se izvozne cene na Japonsko znižale s povprečno 33,26 NOK/kg na 29,79 NOK za kg. Kljub temu znižanju so bile izvozne cene v ES v letu 2007 še zmeraj v povprečju za 4 % nižje od izvoznih cen na Japonsko in v Rusijo. Ta trend je bilo možno potrditi tudi za začetek leta 2008. |
| --- | --- |

(70)

Ugotovljeno je bilo, da so bile v OPP norveške izvozne cene višje za trge tretjih držav kot za Skupnost (v povprečju za 8,6 %). Vendar statistike v zvezi z obdobjem po OPP kažejo na nazadujoč trend cen tudi na norveških tradicionalnih izvoznih trgih. Povprečne izvozne cene z Norveške v Rusijo so se med letoma 2006 in 2007 znižale s 34,70 NOK/kg na 24,22 NOK/kg, kar je v veliki meri možno razložiti s preusmeritvijo z zamrznjene postrvi k sveži postrvi, ki je bila cenejša, in tudi z mednarodno konkurenco. Podobno so se izvozne cene na Japonsko znižale s povprečno 33,26 NOK/kg na 29,79 NOK za kg. Kljub temu znižanju so bile izvozne cene v ES v letu 2007 še zmeraj v povprečju za 4 % nižje od izvoznih cen na Japonsko in v Rusijo. Ta trend je bilo možno potrditi tudi za začetek leta 2008.

| (71) | Zaradi naraščanja svetovnega povpraševanja je zaradi privlačnosti (višje cene) glavnih rastočih trgov (Rusija) in zaradi stalnega naraščanja povpraševanja drugih trgov, kot so Ukrajina in države Daljnega Vzhoda, kjer izvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške zadnjih deset let narašča, se pričakuje, da bodo dodaten obseg proizvodnje velike amerikanke v glavnem uvozili in absorbirali ti trgi. |
| --- | --- |

(71)

Zaradi naraščanja svetovnega povpraševanja je zaradi privlačnosti (višje cene) glavnih rastočih trgov (Rusija) in zaradi stalnega naraščanja povpraševanja drugih trgov, kot so Ukrajina in države Daljnega Vzhoda, kjer izvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške zadnjih deset let narašča, se pričakuje, da bodo dodaten obseg proizvodnje velike amerikanke v glavnem uvozili in absorbirali ti trgi.

| (72) | Po razkritju je IS trdila, da so ravni zalog zamrznjene velike amerikanke na Norveškem visoke, kar je treba upoštevati pri analizi verjetnega gibanja obsega izvoza v Skupnost. Vendar IS ni predložila dokazov, iz katerih bi bile razvidne visoke ravni zalog. Zato se je to trditev štelo za nezanesljivo. Treba je tudi opozoriti, da so bili izvedeni preveritveni obiski v prostorih največjih proizvajalcev izvoznikov velike amerikanke na Norveškem in da tako visoke ravni zalog niso bile ugotovljene. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(72)

Po razkritju je IS trdila, da so ravni zalog zamrznjene velike amerikanke na Norveškem visoke, kar je treba upoštevati pri analizi verjetnega gibanja obsega izvoza v Skupnost. Vendar IS ni predložila dokazov, iz katerih bi bile razvidne visoke ravni zalog. Zato se je to trditev štelo za nezanesljivo. Treba je tudi opozoriti, da so bili izvedeni preveritveni obiski v prostorih največjih proizvajalcev izvoznikov velike amerikanke na Norveškem in da tako visoke ravni zalog niso bile ugotovljene. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (73) | IS je tudi trdila, da se je ruska proizvodnja velike amerikanke povečala in da bodo ruski organi verjetno uvedli dodatne carinske dajatve na norveško veliko amerikanko, da bi zaščitili rusko proizvodnjo velike amerikanke. Drugi proizvajalci velike amerikanke so trdili, da so norveški proizvajalci odvisni od ruskega trga in da bi bile v primeru morebitne omejitve dostopa do tega trga zaradi njegove nepredvidljivosti znatne količine velike amerikanke usmerjene v Skupnost. |
| --- | --- |

(73)

IS je tudi trdila, da se je ruska proizvodnja velike amerikanke povečala in da bodo ruski organi verjetno uvedli dodatne carinske dajatve na norveško veliko amerikanko, da bi zaščitili rusko proizvodnjo velike amerikanke. Drugi proizvajalci velike amerikanke so trdili, da so norveški proizvajalci odvisni od ruskega trga in da bi bile v primeru morebitne omejitve dostopa do tega trga zaradi njegove nepredvidljivosti znatne količine velike amerikanke usmerjene v Skupnost.

| (74) | Tudi te trditve niso bile potrjene z dokazi in se jih je zaradi tega štelo za nezanesljive. Zato ni bilo razlogov za sklepanje o omejitvi dostopa norveškega izvoza do ruskega trga. Treba je tudi opozoriti, da se, kot je navedeno v uvodni izjavi (65), širijo tudi trgi drugih tretjih držav, kot so Ukrajina ali države Daljnega Vzhoda in da se je izvoz z Norveške v te države povečal. Trditev, da je Norveška odvisna samo od izvoza v Rusijo, je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(74)

Tudi te trditve niso bile potrjene z dokazi in se jih je zaradi tega štelo za nezanesljive. Zato ni bilo razlogov za sklepanje o omejitvi dostopa norveškega izvoza do ruskega trga. Treba je tudi opozoriti, da se, kot je navedeno v uvodni izjavi (65), širijo tudi trgi drugih tretjih držav, kot so Ukrajina ali države Daljnega Vzhoda in da se je izvoz z Norveške v te države povečal. Trditev, da je Norveška odvisna samo od izvoza v Rusijo, je bilo zato treba zavrniti.

6.   Gibanje cen in obsega izvoza v Skupnost

| (75) | Iz razpoložljivih podatkov o cenah izvoza v Skupnost je razvidno, da so se med letoma 2006 in 2007 povprečne izvozne cene znižale s povprečno 4,02 EUR/kg v letu 2006 na povprečno 2,87 EUR/kg v letu 2007. Vendar pa je iz statistik v zvezi z obdobjem od zadnjega četrtletja leta 2007 do začetka leta 2008 razvidno, da se je ta trend ustavil in da so se cene stabilizirale. |
| --- | --- |

(75)

Iz razpoložljivih podatkov o cenah izvoza v Skupnost je razvidno, da so se med letoma 2006 in 2007 povprečne izvozne cene znižale s povprečno 4,02 EUR/kg v letu 2006 na povprečno 2,87 EUR/kg v letu 2007. Vendar pa je iz statistik v zvezi z obdobjem od zadnjega četrtletja leta 2007 do začetka leta 2008 razvidno, da se je ta trend ustavil in da so se cene stabilizirale.

| (76) | Kot je razvidno iz zgoraj navedene analize v uvodni izjavi (71) zaradi širitve ni verjetno, da bi bil povečan obseg proizvodnje velike amerikanke na Norveškem v celoti usmerjen v Skupnost, če bi se ukrepi odpravili. Povpraševanje se vendar povečuje tudi na svetovnem trgu, norveški izvoz je že dobro uveljavljen na trgih tretjih držav in pričakuje se, da se bo še povečal. Kljub konkurenci s čilskim izvozom in kljub temu, da je, sorazmerno gledano, Čile od Norveške prevzel tržne deleže na nekaterih trgih, se je izvoz Norveške v večino teh držav absolutno gledano povečal in se pričakuje, da se bo glede na položaj svetovnega trga še naprej povečeval. |
| --- | --- |

(76)

Kot je razvidno iz zgoraj navedene analize v uvodni izjavi (71) zaradi širitve ni verjetno, da bi bil povečan obseg proizvodnje velike amerikanke na Norveškem v celoti usmerjen v Skupnost, če bi se ukrepi odpravili. Povpraševanje se vendar povečuje tudi na svetovnem trgu, norveški izvoz je že dobro uveljavljen na trgih tretjih držav in pričakuje se, da se bo še povečal. Kljub konkurenci s čilskim izvozom in kljub temu, da je, sorazmerno gledano, Čile od Norveške prevzel tržne deleže na nekaterih trgih, se je izvoz Norveške v večino teh držav absolutno gledano povečal in se pričakuje, da se bo glede na položaj svetovnega trga še naprej povečeval.

| (77) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (63), je v zvezi s trgom Skupnosti verjetno, da se bo potrošnja velike amerikanke povečala, zato bo ta trg lahko absorbiral povečano količino uvoza, ne da bi to nujno povzročilo močan cenovni pritisk. Opozarja se tudi, da konkurenca med norveškim in čilskim uvozom ni močna samo na trgih tretjih držav ampak tudi na trgu Skupnosti. Ni jasnih znakov za dejansko znatno povečanje obsega uvoza iz Norveške v Skupnost, če bi se ukrepi odpravili. |
| --- | --- |

(77)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (63), je v zvezi s trgom Skupnosti verjetno, da se bo potrošnja velike amerikanke povečala, zato bo ta trg lahko absorbiral povečano količino uvoza, ne da bi to nujno povzročilo močan cenovni pritisk. Opozarja se tudi, da konkurenca med norveškim in čilskim uvozom ni močna samo na trgih tretjih držav ampak tudi na trgu Skupnosti. Ni jasnih znakov za dejansko znatno povečanje obsega uvoza iz Norveške v Skupnost, če bi se ukrepi odpravili.

| (78) | Zaradi pričakovanega povečanja potrošnje in položaja svetovnega trga, kot je opisan zgoraj, ni možno skleniti, da obstaja tveganje presežka ponudbe na trgu Skupnosti in torej znatnega padca cen. |
| --- | --- |

(78)

Zaradi pričakovanega povečanja potrošnje in položaja svetovnega trga, kot je opisan zgoraj, ni možno skleniti, da obstaja tveganje presežka ponudbe na trgu Skupnosti in torej znatnega padca cen.

| (79) | Zato je bilo sklenjeno, da je položaj v zvezi z izvoznimi cenami in obsegom proizvodnje, ugotovljen v OPP, trajen. |
| --- | --- |

(79)

Zato je bilo sklenjeno, da je položaj v zvezi z izvoznimi cenami in obsegom proizvodnje, ugotovljen v OPP, trajen.

| (80) | Po razkritju je IS trdila, da so izvozne cene na Finsko znatno padle v OPP in po OPP in da je bila izvozna cena velike amerikanke na Finsko nižja od proizvodnih stroškov od julija 2007. |
| --- | --- |

(80)

Po razkritju je IS trdila, da so izvozne cene na Finsko znatno padle v OPP in po OPP in da je bila izvozna cena velike amerikanke na Finsko nižja od proizvodnih stroškov od julija 2007.

| (81) | Najprej je treba opozoriti, da je IS stroške velike amerikanke, proizvedene na Norveškem, ocenila previsoko in da ti niso ustrezali dejanskim preverjenim ribogojnim in proizvodnim stroškom preiskanih družb. V zvezi z ravnijo izvoznih cen se ugotavlja, da čeprav izvoz na Finsko predstavlja znaten del norveškega izvoza v Skupnost, znatne količine uvažata tudi Švedska in Danska, kjer je bila povprečna izvozna cena višja. Ker je treba narediti oceno na osnovi Skupnosti, je treba upoštevati povprečne izvozne cene v vse države v Skupnosti. Na podlagi tega je sklepna ugotovitev iz uvodne izjave (75) o stabilizaciji izvoznih cen v Skupnost kot celoto na začetku leta 2008 potrjena. |
| --- | --- |

(81)

Najprej je treba opozoriti, da je IS stroške velike amerikanke, proizvedene na Norveškem, ocenila previsoko in da ti niso ustrezali dejanskim preverjenim ribogojnim in proizvodnim stroškom preiskanih družb. V zvezi z ravnijo izvoznih cen se ugotavlja, da čeprav izvoz na Finsko predstavlja znaten del norveškega izvoza v Skupnost, znatne količine uvažata tudi Švedska in Danska, kjer je bila povprečna izvozna cena višja. Ker je treba narediti oceno na osnovi Skupnosti, je treba upoštevati povprečne izvozne cene v vse države v Skupnosti. Na podlagi tega je sklepna ugotovitev iz uvodne izjave (75) o stabilizaciji izvoznih cen v Skupnost kot celoto na začetku leta 2008 potrjena.

7.   Sklepna ugotovitev

| (82) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bil damping na ravni de minimis. |
| --- | --- |

(82)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bil damping na ravni de minimis.

| (83) | S preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da se bo proizvodna zmogljivost za zadevni proizvod na Norveškem verjetno povečala. Vendar je iz rezultatov preiskave prav tako razvidno, da bodo v primeru povečanja izvoza v Skupnost zaradi predvidenega povečanja potrošnje povečan obseg proizvodnje v veliki meri verjetno lahko absorbirali trgi drugih tretjih držav. Ker se bo potrošnja na trgu Skupnosti zelo verjetno tudi povečala, bo ta trg sposoben absorbirati morebitno povečanje uvoza in zato se znatnega presežka ne pričakuje. |
| --- | --- |

(83)

S preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da se bo proizvodna zmogljivost za zadevni proizvod na Norveškem verjetno povečala. Vendar je iz rezultatov preiskave prav tako razvidno, da bodo v primeru povečanja izvoza v Skupnost zaradi predvidenega povečanja potrošnje povečan obseg proizvodnje v veliki meri verjetno lahko absorbirali trgi drugih tretjih držav. Ker se bo potrošnja na trgu Skupnosti zelo verjetno tudi povečala, bo ta trg sposoben absorbirati morebitno povečanje uvoza in zato se znatnega presežka ne pričakuje.

| (84) | Poleg tega, čeprav je pri cenah v Skupnost bil ugotovljen nazadujoč trend, ta ni bil potrjen po OPP, saj so se cene takrat stabilizirale. Na podlagi zgoraj navedenega, tj. povečanje potrošnje in zelo nizka verjetnost tveganja za presežek ponudbe, se povečanja cenovnega pritiska v Skupnosti ne pričakuje. |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega, čeprav je pri cenah v Skupnost bil ugotovljen nazadujoč trend, ta ni bil potrjen po OPP, saj so se cene takrat stabilizirale. Na podlagi zgoraj navedenega, tj. povečanje potrošnje in zelo nizka verjetnost tveganja za presežek ponudbe, se povečanja cenovnega pritiska v Skupnosti ne pričakuje.

| (85) | Zato se sklene, da so okoliščine, na podlagi katerih so bile izračunane stopnje dampinga v OPP, trajne. |
| --- | --- |

(85)

Zato se sklene, da so okoliščine, na podlagi katerih so bile izračunane stopnje dampinga v OPP, trajne.

| (86) | Ta vmesni pregled je zato treba zaključiti in odpraviti dokončne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(86)

Ta vmesni pregled je zato treba zaključiti in odpraviti dokončne protidampinške dajatve.

E.   RAZKRITJE

| (87) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih namerava Komisija zaključiti ta vmesni pregled. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in podprte z dokazi – |
| --- | --- |

(87)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih namerava Komisija zaključiti ta vmesni pregled. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in podprte z dokazi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Edini člen

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz velikih amerikank (Oncorhynchus mykiss), svežih, ohlajenih ali zamrznjenih, celih (z glavo in škrgami, brez drobovja, mase več kakor 1,2 kg posamezno ali brez glave, škrg in drobovja, mase več kakor 1 kg posamezno) ali v obliki filetov (mase več kakor 0,4 kg posamezno) s poreklom iz Norveške, ki so sedaj uvrščene pod oznake KN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 in 0304 29 15, začet v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96, se s tem zaključi, ukrepi, ki veljajo za uvoz s poreklom iz Norveške, pa se odpravijo.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. avgusta 2008

Za Svet

Predsednik

B. KOUCHNER

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 72, 11.3.2004, str. 23.

2

(3)  UL C 109, 15.5.2007, str. 23.

3

---

| 13.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 806/2008

z dne 12. avgusta 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. avgusta 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. avgusta 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 590/2008 (UL L 163, 24.6.2008, str. 24).

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 34,0 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 30,9 |
| 0707 00 05 | TR | 89,6 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,2 |
| CL | 63,1 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 93,3 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 146,8 |
| IL | 157,1 |
| MK | 68,7 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 90,3 |
| CL | 91,2 |
| CN | 80,2 |
| NZ | 114,8 |
| US | 97,7 |
| UY | 148,0 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 75,4 |
| CL | 83,0 |
| TR | 159,7 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 30 | TR | 153,0 |
| ZZ | 153,0 |
| 0809 40 05 | BA | 66,2 |
| IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 120,2 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 89,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

34,0

XS

27,8

ZZ

30,9

0707 00 05

TR

89,6

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,2

CL

63,1

UY

60,3

ZA

93,3

ZZ

71,5

0806 10 10

CL

82,1

EG

146,8

IL

157,1

MK

68,7

TR

119,6

ZZ

114,9

0808 10 80

AR

85,0

BR

90,3

CL

91,2

CN

80,2

NZ

114,8

US

97,7

UY

148,0

ZA

85,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

75,4

CL

83,0

TR

159,7

ZA

95,7

ZZ

103,5

0809 30

TR

153,0

ZZ

153,0

0809 40 05

BA

66,2

IL

138,3

MK

59,0

TR

120,2

XS

62,1

ZZ

89,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 13.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 807/2008

z dne 12. avgusta 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1913/2006 o podrobnih pravilih za uporabo kmetijsko-monetarne ureditve za euro v kmetijskem sektorju, v zvezi z operativnimi dogodki v vinskem sektorju

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za evro (1) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 z dne 20. decembra 2006 o podrobnih pravilih za uporabo kmetijsko-monetarne ureditve za euro v kmetijskem sektorju in o spremembi nekaterih uredb (2) določa pravila glede operativnih dogodkov za menjalni tečaj, ki se uporablja za nekatere cene, premije in pomoči v vinskem sektorju. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1913/2006 z dne 20. decembra 2006 o podrobnih pravilih za uporabo kmetijsko-monetarne ureditve za euro v kmetijskem sektorju in o spremembi nekaterih uredb (2) določa pravila glede operativnih dogodkov za menjalni tečaj, ki se uporablja za nekatere cene, premije in pomoči v vinskem sektorju.

| (2) | Skupna ureditev trga za vino je bila spremenjena. Uredba Sveta (ES) št. 479/2008 (3) je spremenila predhodno ureditev za vinski sektor in določila nove ukrepe, razveljavila ali spremenila nekatere ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Skupna ureditev trga za vino je bila spremenjena. Uredba Sveta (ES) št. 479/2008 (3) je spremenila predhodno ureditev za vinski sektor in določila nove ukrepe, razveljavila ali spremenila nekatere ukrepe.

| (3) | Za podpore, pomoči in premije v okviru nove ureditve za vino mora biti operativni dogodek za menjalni tečaj, odvisno od posameznega primera, povezan z datumom začetka vinskega leta, izvajanjem posebnih pogodb ali opravljanjem nekaterih dejavnosti, kot sta obogatitev ali predelava proizvodov iz grozdja in vina. Zato je treba za vsako situacijo natančno določiti operativni dogodek, ki se potem upošteva. |
| --- | --- |

(3)

Za podpore, pomoči in premije v okviru nove ureditve za vino mora biti operativni dogodek za menjalni tečaj, odvisno od posameznega primera, povezan z datumom začetka vinskega leta, izvajanjem posebnih pogodb ali opravljanjem nekaterih dejavnosti, kot sta obogatitev ali predelava proizvodov iz grozdja in vina. Zato je treba za vsako situacijo natančno določiti operativni dogodek, ki se potem upošteva.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1913/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1913/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Operativne dogodke za menjalne tečaje je treba določiti v tesni povezavi z različnimi ukrepi v ureditvi za vino in jih je treba uporabljati od istega datuma kot zadevni ukrep. Člen 129 Uredbe (ES) št. 479/2008 določa različne datume za uporabo navedenih ukrepov. Zaradi tega je treba to uredbo uporabljati od 1. avgusta 2008, razen za operativni dogodek v zvezi s premijo za izkrčitev, ki se uporablja od 30. junija 2008. |
| --- | --- |

(5)

Operativne dogodke za menjalne tečaje je treba določiti v tesni povezavi z različnimi ukrepi v ureditvi za vino in jih je treba uporabljati od istega datuma kot zadevni ukrep. Člen 129 Uredbe (ES) št. 479/2008 določa različne datume za uporabo navedenih ukrepov. Zaradi tega je treba to uredbo uporabljati od 1. avgusta 2008, razen za operativni dogodek v zvezi s premijo za izkrčitev, ki se uporablja od 30. junija 2008.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 4 Uredbe (ES) št. 1913/2006 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

1.   Operativni dogodek za menjalni tečaj je prvi dan vinskega leta, v katerem se dodeli podpora za naslednje:

| (a) | prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 479/2008; |
| --- | --- |

(a)

prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 479/2008;

| (b) | ustanovitev vzajemnih skladov v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 479/2008; |
| --- | --- |

(b)

ustanovitev vzajemnih skladov v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 479/2008;

| (c) | zavarovanje letine v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2008. |
| --- | --- |

(c)

zavarovanje letine v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2008.

2.   Za pomoči, plačane za prostovoljno ali obvezno destilacijo stranskih proizvodov pridelave vina v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 479/2008, je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan vinskega leta, v katerem je stranski proizvod dostavljen.

3.   Operativni dogodek za menjalni tečaj je prvi dan v mesecu, v katerem se izvede prva dostava vina po pogodbi za naslednje:

| (a) | podporo, dodeljeno za destilacijo pitnega alkohola v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 479/2008; |
| --- | --- |

(a)

podporo, dodeljeno za destilacijo pitnega alkohola v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 479/2008;

| (b) | podporo, dodeljeno za krizno destilacijo v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 479/2008. |
| --- | --- |

(b)

podporo, dodeljeno za krizno destilacijo v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 479/2008.

4.   Za podporo, dodeljeno za uporabo zgoščenega grozdnega mošta v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 479/2008, je operativni dogodek za menjalni tečaj prvi dan v mesecu, v katerem zadevni proizvajalec izvede prvo obogatitev.

5.   Za premijo, dodeljeno za izkrčitev vinogradov v skladu s členom 98 Uredbe (ES) št. 479/2008, je operativni dogodek za menjalni tečaj 1. julij pred vinskim letom, v katerem je prejet zahtevek za plačilo.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. avgusta 2008.

Vendar se člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1913/2006 uporablja od 30. junija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. avgusta 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 349, 24.12.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 365, 21.12.2006, str. 52. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 507/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 38).

2

(3)  UL L 148, 6.6.2008, str. 1.

3

---

| 13.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 808/2008

z dne 11. avgusta 2008

o prepovedi ribolova na krilate rombe v vodah ES con ICES IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2007 (UL L 192, 24.7.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1098/2007 (UL L 248, 22.9.2007, str. 1).

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 718/2008 (UL L 198, 26.7.2008, str. 8).

3

---

PRILOGA

| Št. | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | NEMČIJA |
| Stalež | LEZ/2AC4-C |
| Vrsta | krilati rombi (Lepidorhombus spp.) |
| Območje | vode ES con ICES IIa in IV |
| Datum | 27.6.2008 |

Št.

25/T&Q

Država članica

NEMČIJA

Stalež

LEZ/2AC4-C

Vrsta

krilati rombi (Lepidorhombus spp.)

Območje

vode ES con ICES IIa in IV

Datum

27.6.2008

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 13.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/16

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 8. avgusta 2008

o spremembi Odločbe 2005/294/EC o zahtevku za odstopanje iz odstavka 2(b) Priloge III in člena 9 Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4252)

(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/664/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Če se količina gnojila, ki ga namerava država članica letno uporabiti na hektar, razlikuje od količine, navedene v prvem stavku drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in v točki (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ne vpliva na doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive in mora biti upravičena na podlagi objektivnih meril, kot so v tem primeru dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika. |
| --- | --- |

(1)

Če se količina gnojila, ki ga namerava država članica letno uporabiti na hektar, razlikuje od količine, navedene v prvem stavku drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in v točki (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ne vpliva na doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive in mora biti upravičena na podlagi objektivnih meril, kot so v tem primeru dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.

| (2) | 18. novembra 2002 je Komisija sprejela Odločbo 2002/915/ES (2), ki dovoljuje letno uporabo živinskega gnojila, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar, na določenih govedorejskih gospodarstvih v okviru danskega akcijskega programa 1999–2003. Odstopanje v zvezi z danskim akcijskim programom 2004–2007 je bilo podaljšano z Odločbo Komisije 2005/294/ES (3). |
| --- | --- |

(2)

18. novembra 2002 je Komisija sprejela Odločbo 2002/915/ES (2), ki dovoljuje letno uporabo živinskega gnojila, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar, na določenih govedorejskih gospodarstvih v okviru danskega akcijskega programa 1999–2003. Odstopanje v zvezi z danskim akcijskim programom 2004–2007 je bilo podaljšano z Odločbo Komisije 2005/294/ES (3).

| (3) | 17. aprila 2008 je Danska zaprosila za novo podaljšanje odstopanja. Prošnji so bili priloženi podrobni tehnični razlogi. |
| --- | --- |

(3)

17. aprila 2008 je Danska zaprosila za novo podaljšanje odstopanja. Prošnji so bili priloženi podrobni tehnični razlogi.

| (4) | Šteje se lahko, da je danska zakonodaja, ki prevzema Direktivo 91/676/EGS, v skladu z Direktivo in da njene določbe veljajo enako za odstopanje. |
| --- | --- |

(4)

Šteje se lahko, da je danska zakonodaja, ki prevzema Direktivo 91/676/EGS, v skladu z Direktivo in da njene določbe veljajo enako za odstopanje.

| (5) | Decembra 2003 je Danska dokončala oceno svojega drugega akcijskega načrta za vodno okolje, v kateri je bil naveden dosežek ciljnega zmanjšanja spiranja nitratov za 48 % v obdobju 1985–2003. |
| --- | --- |

(5)

Decembra 2003 je Danska dokončala oceno svojega drugega akcijskega načrta za vodno okolje, v kateri je bil naveden dosežek ciljnega zmanjšanja spiranja nitratov za 48 % v obdobju 1985–2003.

| (6) | Danski parlamentarni sporazum o tretjem akcijskem načrtu za vodno okolje 2005–2015 je določil cilje za nadaljnje zmanjšanje spiranja nitratov za 13 % ter za zmanjšanje fosfatnega presežka za 50 % v obdobju 2005–2015. Leta 2007 se je platforma vlad dogovorila o razvoju četrtega akcijskega načrta za vodno okolje do leta 2009, ki bo služil kot zdravstveni pregled tretjega akcijskega načrta in bo vključeval prilagoditve nacionalni zakonodaji, s čimer se bo zagotovilo, da bodo cilji doseženi do leta 2015. |
| --- | --- |

(6)

Danski parlamentarni sporazum o tretjem akcijskem načrtu za vodno okolje 2005–2015 je določil cilje za nadaljnje zmanjšanje spiranja nitratov za 13 % ter za zmanjšanje fosfatnega presežka za 50 % v obdobju 2005–2015. Leta 2007 se je platforma vlad dogovorila o razvoju četrtega akcijskega načrta za vodno okolje do leta 2009, ki bo služil kot zdravstveni pregled tretjega akcijskega načrta in bo vključeval prilagoditve nacionalni zakonodaji, s čimer se bo zagotovilo, da bodo cilji doseženi do leta 2015.

| (7) | Danska je za obdobje 2008–2011 oblikovala akcijski program v skladu s členom 5 Direktive 91/676/EGS. Ukrepi akcijskega programa so glavni del tretjega akcijskega načrta za vodno okolje. |
| --- | --- |

(7)

Danska je za obdobje 2008–2011 oblikovala akcijski program v skladu s členom 5 Direktive 91/676/EGS. Ukrepi akcijskega programa so glavni del tretjega akcijskega načrta za vodno okolje.

| (8) | Rezultati spremljanja in nadzora kažejo, da je bilo v obdobju 2005–2006 v odstopanje zajetih 1 779 govedorejskih gospodarstev, 220 839 glav živine in 115 336 hektarov, kar je 3,4 %, 10,3 % in 4,2 % vseh teh enot na Danskem. |
| --- | --- |

(8)

Rezultati spremljanja in nadzora kažejo, da je bilo v obdobju 2005–2006 v odstopanje zajetih 1 779 govedorejskih gospodarstev, 220 839 glav živine in 115 336 hektarov, kar je 3,4 %, 10,3 % in 4,2 % vseh teh enot na Danskem.

| (9) | Izračuni o spiranju nitratov na podlagi raziskave in analize hranil v kmetijskih površinah kažejo, da je bilo v obdobju 1990–2006 spiranje nitratov zmanjšano za 40 % na glinenih in za 49 % na peščenih tleh. Od obdobja 2002–2003 so vrednosti spiranja skoraj nespremenljive. |
| --- | --- |

(9)

Izračuni o spiranju nitratov na podlagi raziskave in analize hranil v kmetijskih površinah kažejo, da je bilo v obdobju 1990–2006 spiranje nitratov zmanjšano za 40 % na glinenih in za 49 % na peščenih tleh. Od obdobja 2002–2003 so vrednosti spiranja skoraj nespremenljive.

| (10) | Analiza gibanj merjene koncentracije nitratov v vodi iz območij korenin v obdobju 1990–2006 kaže, da se je koncentracija zmanjšala za 29 % na glinenih tleh in za 45 % na peščenih tleh. Leta 2006 je bila povprečna koncentracija nitratov v zgornji podtalnici referenčnih površin pod 50 mg/l tako na peščenih kot na glinenih tleh. Koncentracija nitratov v potokih na kmetijskih referenčnih površinah se je v obdobju 1990–2006 zmanjšala za 31 %, pri čemer so povprečne koncentracije nitratov za peščena tla nižje od 20 mg/l, za glinena tla pa znašajo približno 30 mg/l. |
| --- | --- |

(10)

Analiza gibanj merjene koncentracije nitratov v vodi iz območij korenin v obdobju 1990–2006 kaže, da se je koncentracija zmanjšala za 29 % na glinenih tleh in za 45 % na peščenih tleh. Leta 2006 je bila povprečna koncentracija nitratov v zgornji podtalnici referenčnih površin pod 50 mg/l tako na peščenih kot na glinenih tleh. Koncentracija nitratov v potokih na kmetijskih referenčnih površinah se je v obdobju 1990–2006 zmanjšala za 31 %, pri čemer so povprečne koncentracije nitratov za peščena tla nižje od 20 mg/l, za glinena tla pa znašajo približno 30 mg/l.

| (11) | Po preučitvi danskega zahtevka in zlasti ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih z odstopanjem, določenim v odločbah 2002/915/ES in 2005/294/ES, Komisija meni, da količina gnoja, ki ga predvideva Danska, tj. 230 kg dušika na hektar letno, ne bo posegala v doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS, če so izpolnjeni isti strogi pogoji, kot jih določa Odločba 2005/294/ES. |
| --- | --- |

(11)

Po preučitvi danskega zahtevka in zlasti ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih z odstopanjem, določenim v odločbah 2002/915/ES in 2005/294/ES, Komisija meni, da količina gnoja, ki ga predvideva Danska, tj. 230 kg dušika na hektar letno, ne bo posegala v doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS, če so izpolnjeni isti strogi pogoji, kot jih določa Odločba 2005/294/ES.

| (12) | Odločba 2005/294/ES je prenehala veljati 31. julija 2008. Z namenom, da se zagotovi, da imajo zadevni živinorejci še naprej koristi od odstopanja, je primerno, da se veljavnost Odločbe 2005/294/ES podaljša. Prilagoditi je treba tudi obveznosti poročanja, določene z Odločbo 2005/294/ES. |
| --- | --- |

(12)

Odločba 2005/294/ES je prenehala veljati 31. julija 2008. Z namenom, da se zagotovi, da imajo zadevni živinorejci še naprej koristi od odstopanja, je primerno, da se veljavnost Odločbe 2005/294/ES podaljša. Prilagoditi je treba tudi obveznosti poročanja, določene z Odločbo 2005/294/ES.

| (13) | Členi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS – |
| --- | --- |

(13)

Členi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2005/294/ES se spremeni:

| 1. | v členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Rezultati nadzora se vsako leto posredujejo Komisiji, skupaj s strnjenim poročilom o načinu vrednotenja (nadzor na ravni govedorejskih kmetij) ter oceno kakovosti vode (na podlagi spremljanja spiranja v območju korenin, kakovosti površinske vode/podtalnice in modelnih izračunov).“; |
| --- | --- |

1.

v členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Rezultati nadzora se vsako leto posredujejo Komisiji, skupaj s strnjenim poročilom o načinu vrednotenja (nadzor na ravni govedorejskih kmetij) ter oceno kakovosti vode (na podlagi spremljanja spiranja v območju korenin, kakovosti površinske vode/podtalnice in modelnih izračunov).“;

| 2. | v členu 9 se „31. julija 2008“ nadomesti z „31. julija 2012“. |
| --- | --- |

2.

v členu 9 se „31. julija 2008“ nadomesti z „31. julija 2012“.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 8. avgusta 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 319, 23.11.2002, str. 24.

2

(3)  UL L 94, 13.4.2005, str. 34.

3

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 13.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/18

---

SKLEP SVETA 2008/665/SZVP

z dne 9. junija 2008

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Albanijo o sodelovanju Republike Albanije v vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (operacija EUFOR Tchad/RCA)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 15. oktobra 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/677/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (1) (operacija EUFOR Tchad/RCA). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 15. oktobra 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/677/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (1) (operacija EUFOR Tchad/RCA).

| (2) | Člen 10(3) navedenega skupnega ukrepa določa, da bodo podrobnosti o sodelovanju tretjih držav predmet sporazuma v skladu s členom 24 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 10(3) navedenega skupnega ukrepa določa, da bodo podrobnosti o sodelovanju tretjih držav predmet sporazuma v skladu s členom 24 Pogodbe.

| (3) | Na podlagi pooblastila Sveta z dne 13. septembra 2004 se je predsedstvo skupaj z generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko dogovorilo o Sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Albanijo o sodelovanju Republike Albanije v operaciji EUFOR Tchad/RCA, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi pooblastila Sveta z dne 13. septembra 2004 se je predsedstvo skupaj z generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije/visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko dogovorilo o Sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Albanijo o sodelovanju Republike Albanije v operaciji EUFOR Tchad/RCA, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“.

| (4) | Ta sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Evropske unije – |
| --- | --- |

(4)

Ta sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Evropske unije –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Albanijo o udeležbi Republike Albanije v vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (operacija EUFOR Tchad/RCA) se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki je za Evropsko unijo zavezujoč.

Člen 3

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 9. junija 2008

Za Svet

Predsednica

M. COTMAN

---

(1)  UL L 279, 23.10.2007, str. 21.

1

---

PREVOD

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Republiko Albanijo o sodelovanju Republike Albanije v vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (Operacija EUFOR Tchad/RCA)

EVROPSKA UNIJA (EU),

na eni strani, in

REPUBLIKA ALBANIJA,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“,

STA SE OB UPOŠTEVANJU:

Skupnega ukrepa 2007/677/SZVP z dne 15. oktobra 2007 o vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (operacija EUFOR Tchad/RCA), ki ga je sprejel Svet Evropske unije,

povabila Republiki Albaniji, da sodeluje v operaciji pod vodstvom EU,

uspešnega zaključka procesa oblikovanja sil in priporočila poveljnika operacije EU ter vojaškega odbora EU, da se da soglasje k udeležbi oboroženih sil Republike Albanije v operaciji pod vodstvom EU,

Sklepa Političnega in varnostnega odbora CHAD/1/2008 z dne 13. februarja 2008 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (1),

Sklepa Političnega in varnostnega odbora CHAD/2/2008 z dne 18. marca 2008 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (2) –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Sodelovanje v operaciji

1.   Republika Albanija se pridruži Skupnemu ukrepu 2007/677/SZVP z dne 15. oktobra 2007 o vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (operacija EUFOR Tchad/RCA) in vsem skupnim ukrepom ali sklepom, s katerimi Svet Evropske unije odloči, da bo razširil vojaško operacijo EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi potrebnimi izvedbenimi ukrepi.

2.   Prispevek Republike Albanije k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.

3.   Republika Albanija zagotovi, da njene sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, svojo nalogo opravljajo v skladu s:

| — | Skupnim ukrepom 2007/677/SZVP in morebitnimi kasnejšimi spremembami, |
| --- | --- |

—

Skupnim ukrepom 2007/677/SZVP in morebitnimi kasnejšimi spremembami,

| — | operativnim načrtom, |
| --- | --- |

—

operativnim načrtom,

| — | izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi ukrepi.

4.   Sile in osebje, ki jih Republika Albanija dodeli operaciji, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upoštevajo zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

5.   Republika Albanija pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svojega sodelovanja v operaciji.

Člen 2

Status sil

1.   Status sil in osebja, ki jih Republika Albanija dodeli vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, urejajo določbe o statusu sil, dogovorjene med Evropsko unijo in zadevnimi državami, če takšne določbe obstajajo.

2.   Status sil in osebja, dodeljenih poveljstvom ali poveljniškim enotam zunaj Republike Čad in Srednjeafriške republike, urejajo dogovori med poveljstvi in zadevnimi poveljniškimi enotami ter Republiko Albanijo.

3.   Ne glede na določbe o statusu sil iz odstavka 1 je Republika Albanija pristojna za svoje sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje.

4.   Republika Albanija je pristojna za odgovore na vse zahtevke v zvezi z udeležbo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vložijo pripadniki njenih sil in osebja. Republika Albanija je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov, zlasti sodnih ali disciplinskih postopkov, zoper svoje oborožene sile in osebje v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi.

5.   Republika Albanija se zavezuje, da bo ob podpisu tega sporazuma predložila izjavo o opustitvi zahtevkov do katere koli države, ki je udeležena v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje.

6.   Evropska unija se zavezuje, da bo zagotovila, da države članice ob podpisu tega sporazuma predložijo izjavo o opustitvi zahtevkov v zvezi z udeležbo Republike Albanije v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 3

Zaupne informacije

1.   Republika Albanija sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije, kakor so določeni v Prilogi k Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 (3) in v skladu z drugimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami poveljnika operacije EU.

2.   Če sta Evropska unija in Republika Albanija sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se določbe takšnega sporazuma uporabljajo v okviru vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

Člen 4

Struktura poveljevanja

1.   Vse v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje sodelujoče sile in osebje ostanejo pod polnim poveljstvom nacionalnih organov.

2.   Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico prenesti svoja pooblastila.

3.   Republika Albanija ima pri vsakodnevnem vodenju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice EU, ki so udeležene v operaciji.

4.   Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Republiko Albanijo kadar koli zahteva umik prispevka Republike Albanije.

5.   Republika Albanija imenuje višjega vojaškega predstavnika (VVP), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. VVP se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.

Člen 5

Finančni vidiki

1.   Republika Albanija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih s svojim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške zagotovljeno skupno financiranje, kot je predvideno v pravnih instrumentih iz člena 1(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2007/384/SZVP z dne 14. maja 2007 o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena) (4).

2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), v kateri(-h) poteka operacija, Republika Albanija, če je ugotovljena njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji iz določb o statusu sil, če takšne določbe obstajajo, kakor je določeno v členu 2(1) tega sporazuma.

Člen 6

Dogovori o izvajanju Sporazuma

Generalni sekretar Sveta Evropske unije/visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko sklene z ustreznimi organi Republike Albanije vse potrebne tehnične in upravne dogovore o izvajanju tega sporazuma.

Člen 7

Neizpolnjevanje obveznosti

Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti iz člena 1 do 6, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z odpovednim rokom enega meseca.

Člen 8

Reševanje sporov

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.

Člen 9

Začetek veljavnosti

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko sta se pogodbenici uradno obvestili o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.

2.   Ta sporazum se uporablja začasno od datuma podpisa.

3.   Ta sporazum velja ves čas trajanja prispevka Republike Albanije k operaciji.

V Parizu, dne 13. julija 2008, v angleškem jeziku v štirih izvodih

Za Evropsko unijo

Za Republiko Albanijo

---

(1)  UL L 56, 29.2.2008, str. 64. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom CHAD/3/2008 (UL L 144, 4.6.2008, str. 82)

1

(2)  UL L 107, 17.4.2008, str. 60. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom CHAD/3/2008.

2

(3)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2007/438/ES (UL L 164, 26.6.2007, str. 24).

3

(4)  UL L 152, 13.6.2007, str. 14.

4

IZJAVI IZ ČLENA 2(5) IN (6) SPORAZUMA

Izjava držav članic EU:

„Države članice EU, ki se pridružujejo Skupnemu ukrepu 2007/677/SZVP z dne 15. oktobra 2007 o vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (Operacija EUFOR Tchad/RCA), si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke do Republike Albanije zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo povzročilo:

| — | osebje iz Republike Albanije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali |
| --- | --- |

—

osebje iz Republike Albanije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

| — | uporaba sredstev, ki pripadajo Republiki Albaniji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Republike Albanije pri uporabi teh sredstev.“. |
| --- | --- |

—

uporaba sredstev, ki pripadajo Republiki Albaniji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Republike Albanije pri uporabi teh sredstev.“.

Izjava Republike Albanije:

„Republika Albanija, ki se pridružuje Skupnemu ukrepu 2007/677/SZVP z dne 15. oktobra 2007 o vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (Operacija EUFOR Tchad/RCA), si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, sodelujoče v operaciji EU za krizno upravljanje, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo povzročilo:

| — | osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali |
| --- | --- |

—

osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

| — | uporaba sredstev, ki pripadajo sodelujočim državam v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja vojaške operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.“. |
| --- | --- |

—

uporaba sredstev, ki pripadajo sodelujočim državam v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja vojaške operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.“.

---

| 13.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/23

---

SKLEP SVETA 2008/666/SZVP

z dne 24. julija 2008

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) (1).

| (2) | Člen 13(4) omenjenega skupnega ukrepa določa, da se podrobnejša pravila glede sodelovanja tretjih držav določijo v sporazumu, sklenjenem v skladu s členom 24 Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Člen 13(4) omenjenega skupnega ukrepa določa, da se podrobnejša pravila glede sodelovanja tretjih držav določijo v sporazumu, sklenjenem v skladu s členom 24 Pogodbe o Evropski uniji.

| (3) | Svet je 13. decembra 2004 pooblastil predsedstvo, ki mu po potrebi pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik, da v primeru prihodnjih civilnih operacij EU za krizno upravljanje začne pogajanja s tretjimi državami z namenom sklenitve sporazuma na podlagi vzorčnega sporazuma med Evropsko unijo in tretjo državo o sodelovanju tretje države v civilni operaciji Evropske unije za krizno upravljanje. Na podlagi tega je predsedstvo doseglo sporazum s Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 13. decembra 2004 pooblastil predsedstvo, ki mu po potrebi pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik, da v primeru prihodnjih civilnih operacij EU za krizno upravljanje začne pogajanja s tretjimi državami z namenom sklenitve sporazuma na podlagi vzorčnega sporazuma med Evropsko unijo in tretjo državo o sodelovanju tretje države v civilni operaciji Evropske unije za krizno upravljanje. Na podlagi tega je predsedstvo doseglo sporazum s Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO).

| (4) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(4)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis sporazuma, ki je za Evropsko unijo zavezujoč.

Člen 3

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. julija 2008

Za Svet

Predsednik

B. HORTEFEUX

---

(1)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

1

---

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO)

EVROPSKA UNIJA (EU),

na eni strani,

in

Švicarska konfederacija,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“ STA SE –

OB UPOŠTEVANJU:

Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu EULEX KOSOVO, ki ga je sprejel Svet Evropske unije,

povabila Švicarski konfederaciji, da sodeluje v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu EULEX KOSOVO,

uspešnega zaključka procesa oblikovanja sil ter priporočila poveljnika civilne operacije EU in Odbora za civilne vidike kriznega upravljanja, da se da soglasje k sodelovanju Švicarske konfederacije v operaciji pod vodstvom EU,

Sklepa Političnega in varnostnega odbora EULEX/2/2008 z dne 22. aprila 2008 o sprejetju prispevka Švicarske konfederacije k operaciji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu EULEX KOSOVO –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Sodelovanje v operaciji

1.   Švicarska konfederacija se pridruži Skupnemu ukrepu 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (v nadaljnjem besedilu „EULEX KOSOVO“ in vsem skupnim ukrepom ali sklepom, s katerimi Svet Evropske unije sklene, da bo podaljšal misijo EULEX KOSOVO, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi potrebnimi izvedbenimi ukrepi.

2.   Prispevek Švicarske konfederacije k misiji EULEX KOSOVO ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.

3.   Švicarska konfederacija zagotovi, da njeno osebje, ki sodeluje v misiji EULEX KOSOVO, svoje naloge opravlja v skladu s/z:

| — | Skupnim ukrepom 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu EULEX KOSOVO in njegovimi morebitnimi poznejšimi spremembami, |
| --- | --- |

—

Skupnim ukrepom 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu EULEX KOSOVO in njegovimi morebitnimi poznejšimi spremembami,

| — | operativnim načrtom, |
| --- | --- |

—

operativnim načrtom,

| — | izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi ukrepi.

4.   Osebje, ki ga Švicarska konfederacija dodeli misiji EULEX KOSOVO, upošteva pri opravljanju svojih nalog in pri svojem ravnanju zgolj interese misije EULEX KOSOVO.

5.   Švicarska konfederacija pravočasno obvesti poveljnika civilne operacije in vodjo misije EULEX KOSOVO (v nadaljnjem besedilu „vodja misije“) o vsakršnih spremembah njenega prispevka k EULEX KOSOVO.

6.   Osebje, dodeljeno misiji EULEX KOSOVO, opravi zdravniški pregled in cepljenja, njegovo zdravstveno sposobnost pa potrdi pristojni organ v Švicarski konfederaciji. Osebje, dodeljeno misiji EULEX KOSOVO, predloži kopijo tega zdravniškega spričevala.

Člen 2

Status osebja

1.   Status osebja, ki ga Švicarska konfederacija prispeva k misiji EULEX KOSOVO, urejajo določbe o statusu misije, kakor je določeno v členu 10(1) Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP z dne 4. februarja o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu EULEX KOSOVO.

2.   Status članov osebja, ki so dodeljeni v štab ali v poveljniške enote zunaj Kosova, urejajo dogovori med zadevnim štabom in poveljniškimi enotami ter Švicarsko konfederacijo.

3.   Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz odstavka 1 tega člena, če ta obstaja, je Švicarska konfederacija pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v misiji EULEX KOSOVO.

4.   Švicarska konfederacija je pristojna za zahtevke, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo, v zvezi s sodelovanjem v misiji EULEX KOSOVO. Švicarska konfederacija je pristojna za vlaganje kakršnih koli pravnih sredstev, zlasti po sodni poti ali za disciplinske ukrepe, zoper svoje osebje, in sicer v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

5.   Švicarska konfederacija se zaveže, da bo ob podpisu tega sporazuma dala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vsake države, ki sodeluje v misiji EULEX KOSOVO. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.

6.   Države članice Evropske unije se obvezujejo, da bodo ob podpisu tega sporazuma dale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov za sodelovanje Švicarske konfederacije v misiji EULEX KOSOVO. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.

Člen 3

Tajni podatki

1.   Švicarska konfederacija sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi varovanje tajnih podatkov EU v skladu s predpisi Sveta Evropske unije o varovanju tajnosti, vsebovanimi v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001, in v skladu z drugimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami vodje misije.

2.   Če sta EU in Švicarska konfederacija sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo tajnih podatkov, se določbe takšnega sporazuma uporabljajo v okviru misije EULEX KOSOVO.

Člen 4

Struktura poveljevanja

1.   Vse osebje, ki sodeluje v misiji EULEX KOSOVO, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

2.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na poveljnika civilne operacije, ki izvaja poveljevanje in nadzor na strateški ravni.

3.   Vodja misije prevzame odgovornost za misijo EULEX KOSOVO in v zvezi z njo izvaja poveljevanje in nadzor na območju operacije.

4.   Vodja misije poveljuje osebju, skupinam in enotam iz sodelujočih držav, kot jih dodeli poveljnik civilne operacije, in jih nadzoruje, odgovoren pa je tudi za upravljanje in logistiko, kar med drugim obsega sredstva, vire in informacije, ki so na razpolago misiji EULEX KOSOVO.

5.   Švicarska konfederacija ima v skladu s pravnimi instrumenti iz člena 1(1) tega sporazuma pri vsakodnevnem vodenju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.

6.   Vodja misije je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem EULEX KOSOVO. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

7.   Švicarska konfederacija imenuje vodjo nacionalnega kontingenta (NCL), ki zastopa njen nacionalni kontingent v misiji EULEX KOSOVO. NCL poroča vodji misije o nacionalnih zadevah in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.

8.   Evropska unija sprejme sklep o zaključku operacije po posvetovanju s Švicarsko konfederacijo, če Švicarska konfederacija na dan zaključka operacije še vedno prispeva k misiji EULEX KOSOVO.

Člen 5

Finančni vidiki

1.   Švicarska konfederacija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje.

2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo, tam kjer poteka operacija, utrpi lokalno prebivalstvo ali pravne osebe, Švicarska konfederacija, kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu misije, če ta obstaja, iz člena 2(1) tega sporazuma.

Člen 6

Določbe o izvajanju tega sporazuma

Generalni sekretar Sveta Evropske unije/visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko sklene z ustreznimi organi Švicarske Konfederacije vse potrebne tehnične in upravne dogovore o izvajanju tega sporazuma.

Člen 7

Neizpolnjevanje obveznosti

Če ena izmed pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti, določenih v prejšnjih členih, ima druga pogodbenica pravico prekiniti ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.

Člen 8

Reševanje sporov

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.

Člen 9

Začetek veljavnosti

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca, potem ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.

2.   Ta sporazum se uporablja začasno od datuma podpisa.

3.   Velja ves čas trajanja prispevka Švicarske konfederacije k operaciji.

V Bruslju, 29. julija 2008

Za Evropsko unijo

Za Švicarsko konfederacijo

PRILOGA

IZJAVE

Izjava držav članic EU

Države članice EU, ki uporabljajo Skupni ukrep EU 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke do Švicarske konfederacije zaradi telesne poškodbe in smrti svojega osebja ali škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru misije EULEX KOSOVO, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo povzročilo osebje Švicarske konfederacije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z misijo EULEX KOSOVO, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali uporaba sredstev, ki pripadajo Švicarski konfederaciji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja misije EULEX KOSOVO iz Švicarske konfederacije pri uporabi teh sredstev.

Izjava Švicarske konfederacije

Švicarska konfederacija si bo kot udeleženka v misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu EULEX KOSOVO, vzpostavljeni s Skupnim ukrepom EU 2008/124/SZVP, prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, sodelujoče v misiji EULEX KOSOVO, zaradi telesne poškodbe in smrti svojega osebja ali zaradi škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru misije EULEX KOSOVO, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z misijo EULEX KOSOVO, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali uporaba sredstev, ki pripadajo sodelujočim državam v misiji EURLEX KOSOVO, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razne v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja misije EURLEX KOSOVO pri uporabi teh sredstev.

---