# Az Európai Unió L 181/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 181 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. július 10. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 181

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. július 10.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 649/2008/EK rendelete (2008. július 8.) a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | | A Bizottság 650/2008/EK rendelete (2008. július 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 13 |
| | * | A Bizottság 651/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló, 1653/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról | 15 |
| | * | A Bizottság 652/2008/EK, Euratom rendelete (2008. július 9.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2343/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról | 23 |
| | | A Bizottság 653/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2008. június 30. és 4. július között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról | 35 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 649/2008/EK rendelete (2008. július 8.) a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

1

A Bizottság 650/2008/EK rendelete (2008. július 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

13

*

A Bizottság 651/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló, 1653/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról

15

*

A Bizottság 652/2008/EK, Euratom rendelete (2008. július 9.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2343/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról

23

A Bizottság 653/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2008. június 30. és 4. július között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról

35

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2008/560/EK |
| | * | A Tanács határozata (2008. június 3.) az Olaszországban fennálló túlzott hiányról szóló 2005/694/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 39 |
| | | 2008/561/EK |
| | * | A Tanács határozata (2008. június 3.) a Portugáliában fennálló túlzott hiányról szóló 2005/730/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 41 |
| | | 2008/562/EK |
| | * | A Tanács határozata (2008. június 3.) a Szlovákiában fennálló túlzott hiányról szóló 2005/182/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 43 |
| | | 2008/563/EK |
| | * | A Tanács határozata (2008. június 3.) a cseh köztársasági túlzott költségvetési hiányról szóló 2005/185/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 45 |
| | | Bizottság |
| | | 2008/564/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. június 30.) a profoxidim nevű új hatóanyagra vonatkozó ideiglenes engedélyek meghosszabbításának a tagállamok számára történő engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2008) 3080. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2008/565/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. június 30.) a Paecilomyces fumosoroseus Fe 9901 törzs és a Trichoderma atroviride I-1237 törzs a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dossziék hiánytalanságának elvi elismeréséről
  (az értesítés a C(2008) 3114. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | 2008/566/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. július 1.) a foszfánnak és a thien-karbazonnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dossziék hiánytalanságának elvi elismeréséről
  (az értesítés a C(2008) 3216. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2008/567/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. július 4.) az állatjóléttel, valamint az állatbetegségek megfigyelésével és kategorizálásával kapcsolatos OIE-tevékenységeket támogató 2008-as közösségi pénzügyi hozzájárulásról | 55 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2008/560/EK

*

A Tanács határozata (2008. június 3.) az Olaszországban fennálló túlzott hiányról szóló 2005/694/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

39

2008/561/EK

*

A Tanács határozata (2008. június 3.) a Portugáliában fennálló túlzott hiányról szóló 2005/730/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

41

2008/562/EK

*

A Tanács határozata (2008. június 3.) a Szlovákiában fennálló túlzott hiányról szóló 2005/182/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

43

2008/563/EK

*

A Tanács határozata (2008. június 3.) a cseh köztársasági túlzott költségvetési hiányról szóló 2005/185/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

45

Bizottság

2008/564/EK

*

A Bizottság határozata (2008. június 30.) a profoxidim nevű új hatóanyagra vonatkozó ideiglenes engedélyek meghosszabbításának a tagállamok számára történő engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2008) 3080. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 3080. számú dokumentummal történt)

1

47

2008/565/EK

*

A Bizottság határozata (2008. június 30.) a Paecilomyces fumosoroseus Fe 9901 törzs és a Trichoderma atroviride I-1237 törzs a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dossziék hiánytalanságának elvi elismeréséről
  (az értesítés a C(2008) 3114. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

Paecilomyces fumosoroseus

Trichoderma atroviride

(az értesítés a C(2008) 3114. számú dokumentummal történt)

1

49

2008/566/EK

*

A Bizottság határozata (2008. július 1.) a foszfánnak és a thien-karbazonnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dossziék hiánytalanságának elvi elismeréséről
  (az értesítés a C(2008) 3216. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 3216. számú dokumentummal történt)

1

52

2008/567/EK

*

A Bizottság határozata (2008. július 4.) az állatjóléttel, valamint az állatbetegségek megfigyelésével és kategorizálásával kapcsolatos OIE-tevékenységeket támogató 2008-as közösségi pénzügyi hozzájárulásról

55

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2008/568/KKBP |
| | * | A Tanács határozata (2005. június 24.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről | 57 |
| Megállapodás a Svájci Államszövetség és az Európai Unió között a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról | 58 |
| | * | Tájékoztatás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjára vonatkozóan | 62 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2008/568/KKBP

*

A Tanács határozata (2005. június 24.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről

57

Megállapodás a Svájci Államszövetség és az Európai Unió között a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról

58

*

Tájékoztatás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjára vonatkozóan

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/1

---

A TANÁCS 649/2008/EK RENDELETE

(2008. július 8.)

a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően nyújtott be,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Hatályban lévő intézkedések

| (1) | Az 1006/96/EK rendelettel (2) a Tanács dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően tonnánként 323 EUR végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó porított aktív szén behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az 1006/96/EK rendelettel (2) a Tanács dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően tonnánként 323 EUR végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó porított aktív szén behozatalára.

| (2) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: az első hatályvesztési felülvizsgálat) követően az 1011/2002/EK rendelettel (3) a Tanács megújította a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: az első hatályvesztési felülvizsgálat) követően az 1011/2002/EK rendelettel (3) a Tanács megújította a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot.

1.2.   Felülvizsgálat iránti kérelem (a jelenlegi vizsgálat)

| (3) | A dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz 2007. március 12-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(3)

A dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz 2007. március 12-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett.

| (4) | A kérelmet az Európai Vegyipari Tanács (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a porított aktív szén teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át előállító gyártók nevében. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet az Európai Vegyipari Tanács (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a porított aktív szén teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át előállító gyártók nevében. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

| (5) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő értesítés (5) (a továbbiakban: értesítés) közzétételével 2007. június 13-án megindította a felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

(5)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő értesítés (5) (a továbbiakban: értesítés) közzétételével 2007. június 13-án megindította a felülvizsgálatot.

1.3.   A vizsgálat által érintett felek

| (6) | A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az exportőröket/gyártókat, az exportáló ország képviselőit, az importőröket, a beszállítókat, a gyártókat, a közösségi felhasználókat, valamint a kérelmezőt. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék álláspontjukat és az értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. A Bizottság meghallgatta továbbá azon érdekelt feleket, amelyek olyan kérelmet nyújtottak be, amelyből kitűnt, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az exportőröket/gyártókat, az exportáló ország képviselőit, az importőröket, a beszállítókat, a gyártókat, a közösségi felhasználókat, valamint a kérelmezőt. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék álláspontjukat és az értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. A Bizottság meghallgatta továbbá azon érdekelt feleket, amelyek olyan kérelmet nyújtottak be, amelyből kitűnt, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.

a)   Mintavétel a Kínai Népköztársaság exportőrei/gyártói esetében

| (7) | Tekintettel a kínai exportőrök/gyártók nyilvánvalóan nagy számára (a kérelemben 132 szerepelt), a Bizottság úgy határozott, hogy megvizsgálja, a hatályvesztési felülvizsgálat során az alaprendelet 17. cikkének megfelelően alkalmazzon-e mintavételt. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérte az exportőröket/gyártókat, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A mintavétellel kapcsolatos kérdésekre azonban egy exportőr/gyártó sem válaszolt, és más formában sem jelentkezett a Bizottságnál az értesítésre adott válaszként, ezért a mintavétel az exportőrök/gyártók esetében nem volt indokolt. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a kínai exportőrök/gyártók nyilvánvalóan nagy számára (a kérelemben 132 szerepelt), a Bizottság úgy határozott, hogy megvizsgálja, a hatályvesztési felülvizsgálat során az alaprendelet 17. cikkének megfelelően alkalmazzon-e mintavételt. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérte az exportőröket/gyártókat, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A mintavétellel kapcsolatos kérdésekre azonban egy exportőr/gyártó sem válaszolt, és más formában sem jelentkezett a Bizottságnál az értesítésre adott válaszként, ezért a mintavétel az exportőrök/gyártók esetében nem volt indokolt.

b)   Mintavétel a közösségi importőrök esetében

| (8) | Tekintettel a közösségi importőrök nyilvánvalóan nagy számára (a kérelemben 33 szerepelt), a Bizottság úgy határozott, hogy megvizsgálja, a hatályvesztési felülvizsgálat során az alaprendelet 17. cikkének megfelelően alkalmazzon-e mintavételt. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérte a közösségi importőröket, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a közösségi importőrök nyilvánvalóan nagy számára (a kérelemben 33 szerepelt), a Bizottság úgy határozott, hogy megvizsgálja, a hatályvesztési felülvizsgálat során az alaprendelet 17. cikkének megfelelően alkalmazzon-e mintavételt. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérte a közösségi importőröket, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (9) | Mivel azonban a 33 importőr közül, amelyekkel a Bizottság felvette a kapcsolatot, csupán 3 válaszolt a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre és tanúsított együttműködést, a Bizottság úgy határozott, hogy ebben az esetben nem indokolt a mintavétel. |
| --- | --- |

(9)

Mivel azonban a 33 importőr közül, amelyekkel a Bizottság felvette a kapcsolatot, csupán 3 válaszolt a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre és tanúsított együttműködést, a Bizottság úgy határozott, hogy ebben az esetben nem indokolt a mintavétel.

1.4.   Kérdőívek és ellenőrzés

| (10) | A Bizottság kérdőíveket küldött a következő felek részére: az exportáló ország képviselői, az összes ismert importőr, beszállító, gyártó, a közösségi felhasználók, az analóg ország (az Amerikai Egyesült Államok) gyártói (lásd a (22)–(24) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság kérdőíveket küldött a következő felek részére: az exportáló ország képviselői, az összes ismert importőr, beszállító, gyártó, a közösségi felhasználók, az analóg ország (az Amerikai Egyesült Államok) gyártói (lásd a (22)–(24) preambulumbekezdést).

| (11) | Hiánytalanul kitöltött kérdőív a közösségi gazdasági ágazat három nyersanyag-beszállítójától, három felhasználójától, a felülvizsgálat iránti kérelmet támogató három közösségi gyártótól, egy további, az eljárást ellenző gyártótól és az analóg ország egyik gyártójától érkezett. A Kínai Népköztársaság egy exportáló gyártója sem tanúsított együttműködést. |
| --- | --- |

(11)

Hiánytalanul kitöltött kérdőív a közösségi gazdasági ágazat három nyersanyag-beszállítójától, három felhasználójától, a felülvizsgálat iránti kérelmet támogató három közösségi gyártótól, egy további, az eljárást ellenző gyártótól és az analóg ország egyik gyártójától érkezett. A Kínai Népköztársaság egy exportáló gyártója sem tanúsított együttműködést.

| (12) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek ítélt, és ellenőrző látogatást tett a következő vállalatok telephelyein:






  a) | Közösségi gyártók:






  — | Norit B.V., Amersfoort, Hollandia és Glasgow, Egyesült királyság |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek ítélt, és ellenőrző látogatást tett a következő vállalatok telephelyein:

a)

Közösségi gyártók:

—

Norit B.V., Amersfoort, Hollandia és Glasgow, Egyesült királyság

| — | CECA S.A., Párizs és Bordeaux, Franciaország |
| --- | --- |

—

CECA S.A., Párizs és Bordeaux, Franciaország

| b) | Egyéb gyártók







  — | Chemviron Carbon S.A., Feluy, Belgium |
| --- | --- | --- |

b)

Egyéb gyártók

—

Chemviron Carbon S.A., Feluy, Belgium

| c) | Közösségi beszállítók







  — | Klasmann & Deilmann GmbH, Geeste, Niedersachsen, Németország |
| --- | --- | --- |

c)

Közösségi beszállítók

—

Klasmann & Deilmann GmbH, Geeste, Niedersachsen, Németország

| — | Rheinbraun Brennstoff GmbH, Köln, Németország |
| --- | --- |

—

Rheinbraun Brennstoff GmbH, Köln, Németország

| — | WTL International Ltd., Macclesfield, Cheshire, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

WTL International Ltd., Macclesfield, Cheshire, Egyesült Királyság

| d) | Gyártó az analóg országban







  — | Norit Americas Inc., Marshall, Texas, USA |
| --- | --- | --- |

d)

Gyártó az analóg országban

—

Norit Americas Inc., Marshall, Texas, USA

1.5.   Felülvizsgálati időszak

| (13) | A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2006. április 1-je és 2007. március 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(13)

A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2006. április 1-je és 2007. március 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

| (14) | A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2003. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(14)

A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2003. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (15) | Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban és az azt követő hatályvesztési felülvizsgálatban szereplő termékkel, azaz porított aktív szén, amelyet jelenleg az ex 3802 10 00 KN-kód alá sorolnak. A porított aktív szén mikropórusos szén, amely különböző nyersanyagokból állítható elő, mint például kőszénből, lignitből, tőzegből, fából, olívamagból és kókuszdióhéjból, és amelyet gőzzel vagy vegyi úton aktiválnak. A porított aktív szén nagyon finom por. Aktív szenet granulált formában is árusítanak (granulált aktív szén vagy GASZ), amelyre nem vonatkoznak sem a hatályos intézkedések, sem pedig e felülvizsgálat. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban és az azt követő hatályvesztési felülvizsgálatban szereplő termékkel, azaz porított aktív szén, amelyet jelenleg az ex 3802 10 00 KN-kód alá sorolnak. A porított aktív szén mikropórusos szén, amely különböző nyersanyagokból állítható elő, mint például kőszénből, lignitből, tőzegből, fából, olívamagból és kókuszdióhéjból, és amelyet gőzzel vagy vegyi úton aktiválnak. A porított aktív szén nagyon finom por. Aktív szenet granulált formában is árusítanak (granulált aktív szén vagy GASZ), amelyre nem vonatkoznak sem a hatályos intézkedések, sem pedig e felülvizsgálat.

| (16) | Az előző hatályvesztési felülvizsgálatban megerősítetteknek megfelelően a porított aktív szén legalább 90 tömegszázalékban (% m/m) 0,5 mm-nél kisebb részecskékből áll. |
| --- | --- |

(16)

Az előző hatályvesztési felülvizsgálatban megerősítetteknek megfelelően a porított aktív szén legalább 90 tömegszázalékban (% m/m) 0,5 mm-nél kisebb részecskékből áll.

| (17) | A porított aktív szenet általában víz (ivóvíz és szennyvíz) kezelésére, gáz és levegő tisztítására, oldószerek visszanyerésére, cukor, növényi olajok és zsírok színtelenítésére, valamint különféle termékek szagtalanítására és tisztítására használják a vegyiparban (pl. szerves savak), a gyógyszeriparban (pl. gasztrointesztinális kapszulák) és az élelmiszeriparban (pl. alkoholtartalmú és alkoholmentes italok). |
| --- | --- |

(17)

A porított aktív szenet általában víz (ivóvíz és szennyvíz) kezelésére, gáz és levegő tisztítására, oldószerek visszanyerésére, cukor, növényi olajok és zsírok színtelenítésére, valamint különféle termékek szagtalanítására és tisztítására használják a vegyiparban (pl. szerves savak), a gyógyszeriparban (pl. gasztrointesztinális kapszulák) és az élelmiszeriparban (pl. alkoholtartalmú és alkoholmentes italok).

| (18) | A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy a közösségi gyártók által előállított és értékesített porított aktív szén, a Kínai Népköztársaságból importált porított aktív szén, valamint az analóg országban (USA) gyártott és értékesített porított aktív szén ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és minden szempontból megegyezik egymással. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinthetők. |
| --- | --- |

(18)

A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy a közösségi gyártók által előállított és értékesített porított aktív szén, a Kínai Népköztársaságból importált porított aktív szén, valamint az analóg országban (USA) gyártott és értékesített porított aktív szén ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és minden szempontból megegyezik egymással. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinthetők.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

3.1.   Előzetes megjegyzések

| (19) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézkedések hatályvesztése miatt indított felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése. |
| --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézkedések hatályvesztése miatt indított felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

| (20) | Elsőként megvizsgálták a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe exportált mennyiséget. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy mivel egyetlen kínai exportáló gyártó és egyetlen közösségi importőr sem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban, a kivitelre vonatkozó adatokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információk alapján állapították meg. E tekintetben fel kell idézni, hogy már az első hatályvesztési felülvizsgálat során sem tanúsítottak együttműködést sem a kínai exportáló gyártók, sem pedig a közösségi importőrök. Ugyanakkor az 1996-os dömpingellenes vám bevezetése óta az Eurostat rendelkezik a porított aktív szénre vonatkozó statisztikákkal. Ezeket a statisztikákat a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott piackutatási adatok is megerősítették. Ennek alapján és további megbízható információk hiányában ezeket a statisztikákat használták fel. Az adatok kimutatták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 529 tonna porított aktív szenet importáltak Kínából a Közösségbe. Ez a mennyiség a Közösségbe az intézkedések elrendelését megelőzően importált mennyiséghez képest csekély, ugyanakkor továbbra is több mint 1 %-át tette ki a porított aktív szén közösségi fogyasztásának a felülvizsgálati időszak során. Ugyanakkor kiszámították az indikatív dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(20)

Elsőként megvizsgálták a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe exportált mennyiséget. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy mivel egyetlen kínai exportáló gyártó és egyetlen közösségi importőr sem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban, a kivitelre vonatkozó adatokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információk alapján állapították meg. E tekintetben fel kell idézni, hogy már az első hatályvesztési felülvizsgálat során sem tanúsítottak együttműködést sem a kínai exportáló gyártók, sem pedig a közösségi importőrök. Ugyanakkor az 1996-os dömpingellenes vám bevezetése óta az Eurostat rendelkezik a porított aktív szénre vonatkozó statisztikákkal. Ezeket a statisztikákat a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott piackutatási adatok is megerősítették. Ennek alapján és további megbízható információk hiányában ezeket a statisztikákat használták fel. Az adatok kimutatták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 529 tonna porított aktív szenet importáltak Kínából a Közösségbe. Ez a mennyiség a Közösségbe az intézkedések elrendelését megelőzően importált mennyiséghez képest csekély, ugyanakkor továbbra is több mint 1 %-át tette ki a porított aktív szén közösségi fogyasztásának a felülvizsgálati időszak során. Ugyanakkor kiszámították az indikatív dömpingkülönbözetet.

3.2.   A dömping folytatódásának valószínűsége

| (21) | A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban azt vizsgálták, hogy jelenleg érkezik-e Kínából dömpingelt behozatal. Ezt azért vizsgálták, mert amennyiben jelenleg is érkezik dömpingelt behozatal, akkor az fontos jelzés arra nézve, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg a jövőben is folytatódni fog. |
| --- | --- |

(21)

A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban azt vizsgálták, hogy jelenleg érkezik-e Kínából dömpingelt behozatal. Ezt azért vizsgálták, mert amennyiben jelenleg is érkezik dömpingelt behozatal, akkor az fontos jelzés arra nézve, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg a jövőben is folytatódni fog.

a)   Analóg ország

| (22) | Mivel Kína gazdasága átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban kiválasztott, piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország adatai alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(22)

Mivel Kína gazdasága átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban kiválasztott, piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország adatai alapján határozták meg.

| (23) | Az eredeti vizsgálatban, valamint az első hatályvesztési felülvizsgálat során az Amerikai Egyesült Államokat választották ki megfelelő analóg országnak. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelzettek szerint a Bizottság úgy határozott, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban is az Amerikai Egyesült Államokat alkalmazza analóg országként. Ezzel kapcsolatban a vizsgálat kimutatta, hogy az alábbiak alapján az Amerikai Egyesült Államok a legmegfelelőbb analóg ország:
  Az Egyesült Államok világviszonylatban a porított aktív szén egyik legjelentősebb előállítója. Azok az adatok, amelyeket az együttműködő amerikai gyártó és a közösségi gyártók a felülvizsgálati kérelem alátámasztásául nyújtottak be, azt mutatták, hogy a két ország termelési volumene összehasonlítható. Továbbá a (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően megállapították, hogy az Amerikai Egyesült Államokban gyártott és értékesített porított aktív szén és a Kínában gyártott és a Közösségbe exportált porított aktív szén hasonló terméknek tekinthető. Az együttműködő amerikai gyártó belföldi értékesítésének volumene a porított aktív szénnek Kínából a Közösségbe irányuló behozatalával összehasonlítva reprezentatívnak tekinthető. Végezetül megállapították, hogy az Egyesült Államokban nagyon erős a verseny. Az Amerikai Egyesült Államokban a számos gyártó közötti versenyen kívül további konkurenciát jelent a (főleg Kínából, Srí Lankáról és a Fülöp-szigetekről) importált porított aktív szén, amelyet a felülvizsgálati időszak során mennyiségi megszorítások vagy behozatali vámok nélkül lehetett importálni. Emellett a porított aktív szén legfőbb egyesült államokbeli gyártója hajlandó volt együttműködni. |
| --- | --- |

(23)

Az eredeti vizsgálatban, valamint az első hatályvesztési felülvizsgálat során az Amerikai Egyesült Államokat választották ki megfelelő analóg országnak. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelzettek szerint a Bizottság úgy határozott, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban is az Amerikai Egyesült Államokat alkalmazza analóg országként. Ezzel kapcsolatban a vizsgálat kimutatta, hogy az alábbiak alapján az Amerikai Egyesült Államok a legmegfelelőbb analóg ország:

Az Egyesült Államok világviszonylatban a porított aktív szén egyik legjelentősebb előállítója. Azok az adatok, amelyeket az együttműködő amerikai gyártó és a közösségi gyártók a felülvizsgálati kérelem alátámasztásául nyújtottak be, azt mutatták, hogy a két ország termelési volumene összehasonlítható. Továbbá a (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően megállapították, hogy az Amerikai Egyesült Államokban gyártott és értékesített porított aktív szén és a Kínában gyártott és a Közösségbe exportált porított aktív szén hasonló terméknek tekinthető. Az együttműködő amerikai gyártó belföldi értékesítésének volumene a porított aktív szénnek Kínából a Közösségbe irányuló behozatalával összehasonlítva reprezentatívnak tekinthető. Végezetül megállapították, hogy az Egyesült Államokban nagyon erős a verseny. Az Amerikai Egyesült Államokban a számos gyártó közötti versenyen kívül további konkurenciát jelent a (főleg Kínából, Srí Lankáról és a Fülöp-szigetekről) importált porított aktív szén, amelyet a felülvizsgálati időszak során mennyiségi megszorítások vagy behozatali vámok nélkül lehetett importálni. Emellett a porított aktív szén legfőbb egyesült államokbeli gyártója hajlandó volt együttműködni.

| (24) | A fent említettek alapján, és mivel az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel egyetlen érdekelt féltől sem, az Amerikai Egyesült Államokat választották analóg országnak. |
| --- | --- |

(24)

A fent említettek alapján, és mivel az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel egyetlen érdekelt féltől sem, az Amerikai Egyesült Államokat választották analóg országnak.

b)   Rendes érték

| (25) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a porított aktív szén egyesült államokbeli reprezentatív belföldi értékesítését a felszámított árakat figyelembe véve rendes kereskedelmi forgalom keretében végezték-e. E tekintetben megvizsgálták, hogy a belföldi értékesítések nyereségesek voltak-e. Ennek érdekében a termék minden minőségi típusa tekintetében összehasonlították a felülvizsgálati időszak alatti teljes gyártási költséget az ugyanezen időszak alatti értékesítés során felszámított átlagárral. Megállapították, hogy az értékesítések többsége nyereséggel járt. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a porított aktív szenet minden esetben független fogyasztónak adták el. Ennek eredményeképp a független vevők által porított aktív szénért az amerikai belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban fizetett vagy fizetendő árakat használták arra, hogy az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban meghatározzák a rendes értéket. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a porított aktív szén egyesült államokbeli reprezentatív belföldi értékesítését a felszámított árakat figyelembe véve rendes kereskedelmi forgalom keretében végezték-e. E tekintetben megvizsgálták, hogy a belföldi értékesítések nyereségesek voltak-e. Ennek érdekében a termék minden minőségi típusa tekintetében összehasonlították a felülvizsgálati időszak alatti teljes gyártási költséget az ugyanezen időszak alatti értékesítés során felszámított átlagárral. Megállapították, hogy az értékesítések többsége nyereséggel járt. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a porított aktív szenet minden esetben független fogyasztónak adták el. Ennek eredményeképp a független vevők által porított aktív szénért az amerikai belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban fizetett vagy fizetendő árakat használták arra, hogy az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban meghatározzák a rendes értéket.

c)   Exportár

| (26) | A fentiekben említetteknek megfelelően a porított aktív szén egyetlen kínai exportáló gyártója vagy közösségbeli importőre sem működött együtt a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban. Ezért az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. A fenti (20) preambulumbekezdésben már említettek szerint és más megbízható információk hiányában ezt a felülvizsgálati időszak során az Eurostat (TARIC) behozatali statisztikáiban szereplő átlagárra hivatkozva végezték el. |
| --- | --- |

(26)

A fentiekben említetteknek megfelelően a porított aktív szén egyetlen kínai exportáló gyártója vagy közösségbeli importőre sem működött együtt a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban. Ezért az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. A fenti (20) preambulumbekezdésben már említettek szerint és más megbízható információk hiányában ezt a felülvizsgálati időszak során az Eurostat (TARIC) behozatali statisztikáiban szereplő átlagárra hivatkozva végezték el.

d)   Összehasonlítás

| (27) | A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették azokat a tényezőket, amelyek a vizsgálatok alapján befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát. Ezért a szállítmányozási, biztosítási és belföldi szállítási költségekben mutatkozó eltérések tekintetében kiigazításokat tettek. Mivel a kínai exportáló gyártóktól nem érkeztek információk, az exportár kiigazításait a rendelkezésre álló tények alapján végezték el, ebben az esetben a felülvizsgálati kérelemben szereplő releváns információk alapján. |
| --- | --- |

(27)

A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették azokat a tényezőket, amelyek a vizsgálatok alapján befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát. Ezért a szállítmányozási, biztosítási és belföldi szállítási költségekben mutatkozó eltérések tekintetében kiigazításokat tettek. Mivel a kínai exportáló gyártóktól nem érkeztek információk, az exportár kiigazításait a rendelkezésre álló tények alapján végezték el, ebben az esetben a felülvizsgálati kérelemben szereplő releváns információk alapján.

e)   Dömpingkülönbözet

| (28) | A termék minden minőségi típusa tekintetében elvégzett, a rendes érték súlyozott átlaga és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás kimutatta, hogy a porított aktív szén Közösségbe irányuló kivitele a felülvizsgálati időszak során továbbra is dömpingelt áron, jelentős dömpingkülönbözettel történt. A dömpingkülönbözet annak az összegnek felelt meg, amennyivel a rendes érték meghaladta a Közösségbe irányuló kivitel árait. A súlyozott átlagos dömpingkülönbözet meghaladta a 20 %-ot. Habár ezt a dömpingkülönbözetet a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt nagymértékben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, mégis jól jelzi a jelenlegi kínai exportmagatartást. Egyértelmű, hogy amennyiben a kínai exportáló gyártók nagyobb fokú együttműködést tanúsítottak volna, lényegesen pontosabb számításokat lehetett volna végezni. |
| --- | --- |

(28)

A termék minden minőségi típusa tekintetében elvégzett, a rendes érték súlyozott átlaga és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás kimutatta, hogy a porított aktív szén Közösségbe irányuló kivitele a felülvizsgálati időszak során továbbra is dömpingelt áron, jelentős dömpingkülönbözettel történt. A dömpingkülönbözet annak az összegnek felelt meg, amennyivel a rendes érték meghaladta a Közösségbe irányuló kivitel árait. A súlyozott átlagos dömpingkülönbözet meghaladta a 20 %-ot. Habár ezt a dömpingkülönbözetet a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt nagymértékben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, mégis jól jelzi a jelenlegi kínai exportmagatartást. Egyértelmű, hogy amennyiben a kínai exportáló gyártók nagyobb fokú együttműködést tanúsítottak volna, lényegesen pontosabb számításokat lehetett volna végezni.

3.3.   A Közösségbe irányuló export alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén

| (29) | A vizsgálatok arra is kiterjedtek, hogyan alakulna a porított aktív szén Kínai Népköztársaságból történő behozatala az intézkedések hatályvesztése esetén. Ebből a célból megvizsgálták a kínai népköztársaságbeli kihasználatlan termelőkapacitást, a kivitel volumenét, a kínai belföldi piacot, valamint a kínaiak által más harmadik országokban a porított aktív szén esetében alkalmazott árakat. Mivel az exportáló gyártók nem működtek együtt, a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott piackutatási adatokat vették alapul. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgálatok arra is kiterjedtek, hogyan alakulna a porított aktív szén Kínai Népköztársaságból történő behozatala az intézkedések hatályvesztése esetén. Ebből a célból megvizsgálták a kínai népköztársaságbeli kihasználatlan termelőkapacitást, a kivitel volumenét, a kínai belföldi piacot, valamint a kínaiak által más harmadik országokban a porított aktív szén esetében alkalmazott árakat. Mivel az exportáló gyártók nem működtek együtt, a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott piackutatási adatokat vették alapul.

f)   Termelési kapacitás, a kínai belföldi piac és a kivitel volumene

| (30) | A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján megállapítható, hogy a Kínai Népköztársaság a (granulált és porított) aktív szén legnagyobb termelője a világon. A felülvizsgálati időszak alatt a porított aktív szénre vonatkozó kínai termelési kapacitást 190 000 tonnára becsülték, amelyből körülbelül 70 000 tonnát adtak el belföldön és körülbelül 60 000 tonnát exportáltak. Így mintegy 60 000 tonna szabad kapacitás állt rendelkezésre. Meg kell jegyezni, hogy ez a szabad kapacitás meghaladja a felülvizsgálati időszak során tapasztalt közösségi felhasználás összegét. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján megállapítható, hogy a Kínai Népköztársaság a (granulált és porított) aktív szén legnagyobb termelője a világon. A felülvizsgálati időszak alatt a porított aktív szénre vonatkozó kínai termelési kapacitást 190 000 tonnára becsülték, amelyből körülbelül 70 000 tonnát adtak el belföldön és körülbelül 60 000 tonnát exportáltak. Így mintegy 60 000 tonna szabad kapacitás állt rendelkezésre. Meg kell jegyezni, hogy ez a szabad kapacitás meghaladja a felülvizsgálati időszak során tapasztalt közösségi felhasználás összegét.

| (31) | A kínai porított aktív szén fő exportpiacai Délkelet-Ázsia, Japán, a Koreai Köztársaság, az Amerikai Egyesült Államok és Európa. A közösségi gazdasági ágazat által benyújtott bizonyítékok szerint azonban a többi harmadik országban minimális igény van a további importált porított aktív szénre, így ezeknek a piacoknak a további kínai kivitellel kapcsolatos felvevőképessége csaknem elhanyagolható. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy az ázsiai régióban számos lehetséges exportpiacon, mint például Indiában és Indonéziában magas vámot vetnek ki a porított aktív szénre. |
| --- | --- |

(31)

A kínai porított aktív szén fő exportpiacai Délkelet-Ázsia, Japán, a Koreai Köztársaság, az Amerikai Egyesült Államok és Európa. A közösségi gazdasági ágazat által benyújtott bizonyítékok szerint azonban a többi harmadik országban minimális igény van a további importált porított aktív szénre, így ezeknek a piacoknak a további kínai kivitellel kapcsolatos felvevőképessége csaknem elhanyagolható. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy az ázsiai régióban számos lehetséges exportpiacon, mint például Indiában és Indonéziában magas vámot vetnek ki a porított aktív szénre.

| (32) | A rendelkezésre álló adatok alapján a porított aktív szén kínai népköztársaságbeli belföldi felhasználásának, termelésének és termelési kapacitásának éves növekedési szintje 5 %-ra becsülhető. Mivel az Egyesült Államok 2007 áprilisában (vagyis a felülvizsgálati időszakot követően) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó, gőz által aktivált porított aktív szénre, a kivitel csökkenhet is. Ezért a jövőben a szabad kapacitás nemhogy csökkeni, hanem minden valószínűség szerint nőni fog. |
| --- | --- |

(32)

A rendelkezésre álló adatok alapján a porított aktív szén kínai népköztársaságbeli belföldi felhasználásának, termelésének és termelési kapacitásának éves növekedési szintje 5 %-ra becsülhető. Mivel az Egyesült Államok 2007 áprilisában (vagyis a felülvizsgálati időszakot követően) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó, gőz által aktivált porított aktív szénre, a kivitel csökkenhet is. Ezért a jövőben a szabad kapacitás nemhogy csökkeni, hanem minden valószínűség szerint nőni fog.

| (33) | Emellett, a Bizottság rendelkezésére álló tények azt mutatják, hogy a kínai aktiváltszén-ágazat jelenleg pénzügyi problémákkal küzd, különösen mert az alacsony kapacitáskihasználás növeli a költségeket. Ez felerősíti a dömpingelt áron történő exportálás kényszerét a jobb méretgazdaságosság megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

(33)

Emellett, a Bizottság rendelkezésére álló tények azt mutatják, hogy a kínai aktiváltszén-ágazat jelenleg pénzügyi problémákkal küzd, különösen mert az alacsony kapacitáskihasználás növeli a költségeket. Ez felerősíti a dömpingelt áron történő exportálás kényszerét a jobb méretgazdaságosság megvalósítása érdekében.

| (34) | E körülmények között az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén – amivel a Közösség vonzó exportpiaccá válna – valószínű, hogy a kínai gyártók jelentős mennyiséget exportálva növelnék kapacitáskihasználásukat, csökkentve költségeiket és javítva pénzügyi helyzetüket. |
| --- | --- |

(34)

E körülmények között az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén – amivel a Közösség vonzó exportpiaccá válna – valószínű, hogy a kínai gyártók jelentős mennyiséget exportálva növelnék kapacitáskihasználásukat, csökkentve költségeiket és javítva pénzügyi helyzetüket.

g)   Harmadik országok piacain tapasztalható árképzés

| (35) | A más országokba – például Egyesült Államok – irányuló kínai export árainak elemzése kimutatta, hogy a porított aktív szén jelentős mennyiségű kivitele (nagyobb, mint a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözet, lásd a (28) preambulumbekezdést) igen alacsony, amellett dömpingelt árakon történt. Egyértelmű, hogy e termék dömpingelt árú kínai exportja régóta létező gyakorlat. |
| --- | --- |

(35)

A más országokba – például Egyesült Államok – irányuló kínai export árainak elemzése kimutatta, hogy a porított aktív szén jelentős mennyiségű kivitele (nagyobb, mint a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözet, lásd a (28) preambulumbekezdést) igen alacsony, amellett dömpingelt árakon történt. Egyértelmű, hogy e termék dömpingelt árú kínai exportja régóta létező gyakorlat.

| (36) | Ennek megfelelően a dömpingellenes vámok megszüntetése esetén a közösségi gazdasági ágazat valószínűleg vonzaná a Kínából származó porított aktív szén nagy mennyiségű, alacsony árú dömpingelt behozatalát. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kínai behozatal a dömpingellenes intézkedések 1996-ban történő elrendelése óta folyamatosan, habár kisebb mennyiséget képviselve, jelen volt a közösségi piacon, amely az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén elősegítené a behozatal mennyiségének növekedését. |
| --- | --- |

(36)

Ennek megfelelően a dömpingellenes vámok megszüntetése esetén a közösségi gazdasági ágazat valószínűleg vonzaná a Kínából származó porított aktív szén nagy mennyiségű, alacsony árú dömpingelt behozatalát. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kínai behozatal a dömpingellenes intézkedések 1996-ban történő elrendelése óta folyamatosan, habár kisebb mennyiséget képviselve, jelen volt a közösségi piacon, amely az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén elősegítené a behozatal mennyiségének növekedését.

3.4.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

| (37) | A felülvizsgálati időszak alatt a kínai porított aktív szenet a de minimis szint felett importálták, továbbra is dömpingelt áron. Megállapítást nyert, hogy a dömping folytatódott, és az intézkedések lejárta esetén várhatóan tovább folytatódna. Emellett ebben az esetben valószínű, hogy a Kínából származó porított aktív szén Közösségbe történő behozatalának mennyisége jelentősen nőni fog (és legalább az eredeti vizsgálat során megállapított szintre tér vissza), mivel Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre. E további behozatal ára minden valószínűség szerint jelentős mértékben dömpingelt lesz. |
| --- | --- |

(37)

A felülvizsgálati időszak alatt a kínai porított aktív szenet a de minimis szint felett importálták, továbbra is dömpingelt áron. Megállapítást nyert, hogy a dömping folytatódott, és az intézkedések lejárta esetén várhatóan tovább folytatódna. Emellett ebben az esetben valószínű, hogy a Kínából származó porított aktív szén Közösségbe történő behozatalának mennyisége jelentősen nőni fog (és legalább az eredeti vizsgálat során megállapított szintre tér vissza), mivel Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre. E további behozatal ára minden valószínűség szerint jelentős mértékben dömpingelt lesz.

4.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (38) | A vizsgálat rámutatott, hogy a porított aktív szenet a Közösségben jelenleg korlátozott számú gyártó állítja elő. A két kérelmező gyártó és két másik, a vizsgálatban együttműködést nem tanúsító gyártó a porított aktív szén előállításához a hagyományos előállítási módot alkalmazza, azaz a szükséges nyersanyagok összekeverésével és aktiváló eljárással állítja elő a terméket. |
| --- | --- |

(38)

A vizsgálat rámutatott, hogy a porított aktív szenet a Közösségben jelenleg korlátozott számú gyártó állítja elő. A két kérelmező gyártó és két másik, a vizsgálatban együttműködést nem tanúsító gyártó a porított aktív szén előállításához a hagyományos előállítási módot alkalmazza, azaz a szükséges nyersanyagok összekeverésével és aktiváló eljárással állítja elő a terméket.

| (39) | Azt is megállapították, hogy más közösségbeli gyártók a porított aktív szenet Kínából importált granulált aktív szén porlasztásával állítják elő. A közösségi gazdasági ágazat által benyújtott becslések alapján a Kínából importált granulált aktív szén mintegy 10 000 tonnájából készítenek porított aktív szenet a Közösségben. Egy másik, a Bizottsággal a vizsgálat során együttműködő gyártó szintén e módszert használva állít elő porított aktív szenet. Ugyanakkor, az első felülvizsgálathoz hasonlóan, ezeket a mennyiségeket nem számították bele a teljes közösségi termelésbe és a teljes közösségi felhasználásba. |
| --- | --- |

(39)

Azt is megállapították, hogy más közösségbeli gyártók a porított aktív szenet Kínából importált granulált aktív szén porlasztásával állítják elő. A közösségi gazdasági ágazat által benyújtott becslések alapján a Kínából importált granulált aktív szén mintegy 10 000 tonnájából készítenek porított aktív szenet a Közösségben. Egy másik, a Bizottsággal a vizsgálat során együttműködő gyártó szintén e módszert használva állít elő porított aktív szenet. Ugyanakkor, az első felülvizsgálathoz hasonlóan, ezeket a mennyiségeket nem számították bele a teljes közösségi termelésbe és a teljes közösségi felhasználásba.

| (40) | A két közösségi gyártó, amelyek nevében a felülvizsgálati kérelmet benyújtották, együttműködött a vizsgálatban. Ők a porított aktív szén közösségi termelésének 80 %-át teszik ki, így az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják a közösségi gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(40)

A két közösségi gyártó, amelyek nevében a felülvizsgálati kérelmet benyújtották, együttműködött a vizsgálatban. Ők a porított aktív szén közösségi termelésének 80 %-át teszik ki, így az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.

| (41) | Mivel a közösségi gazdasági ágazatot két közösségi gyártó alkotja, a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó információkat szükség esetén indexálni kellett az érzékeny adatok védelme érdekében. |
| --- | --- |

(41)

Mivel a közösségi gazdasági ágazatot két közösségi gyártó alkotja, a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó információkat szükség esetén indexálni kellett az érzékeny adatok védelme érdekében.

5.   A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

5.1.   Fogyasztás a közösségi piacon

| (42) | A közösségi fogyasztás (EU-27) meghatározása a következők alapján történt:






  — | a két együttműködő közösségi gyártó által a közösségi piacon végzett értékesítés, |
| --- | --- | --- |

(42)

A közösségi fogyasztás (EU-27) meghatározása a következők alapján történt:

—

a két együttműködő közösségi gyártó által a közösségi piacon végzett értékesítés,

| — | a porított aktív szén együttműködést nem tanúsító közösségi gyártói által a közösségi piacon végzett értékesítés (a kérelmező becslései alapján), |
| --- | --- |

—

a porított aktív szén együttműködést nem tanúsító közösségi gyártói által a közösségi piacon végzett értékesítés (a kérelmező becslései alapján),

| — | az Eurostattól származó importstatisztikák. |
| --- | --- |

—

az Eurostattól származó importstatisztikák.

| (43) | A (39) preambulumbekezdésben már említettek szerint a porított aktív szén bizonyos mennyiségű előállítását Kínából importált granulált aktív szén porításával végzik; ezeket a mennyiségeket nem vették figyelembe a közösségi fogyasztás kiszámításakor. |
| --- | --- |

(43)

A (39) preambulumbekezdésben már említettek szerint a porított aktív szén bizonyos mennyiségű előállítását Kínából importált granulált aktív szén porításával végzik; ezeket a mennyiségeket nem vették figyelembe a közösségi fogyasztás kiszámításakor.

| (44) | A fentiek alapján a porított aktív szén közösségi fogyasztása a figyelembe vett időszak során 7 %-kal nőtt. A 2003 és 2005 közötti 10 %-os növekedést 2006-ban kisebb csökkenés követte; a felhasználás ezt követően a felülvizsgálati időszak során egyenletes maradt. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fogyasztás (tonna) | 38 163 | 39 499 | 41 983 | 40 697 | 40 783 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 | 107 |

(44)

A fentiek alapján a porított aktív szén közösségi fogyasztása a figyelembe vett időszak során 7 %-kal nőtt. A 2003 és 2005 közötti 10 %-os növekedést 2006-ban kisebb csökkenés követte; a felhasználás ezt követően a felülvizsgálati időszak során egyenletes maradt.

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Fogyasztás (tonna)

38 163

39 499

41 983

40 697

40 783

Index (2003 = 100)

100

104

110

107

107

5.2.   A Kínai Népköztársaságból származó jelenlegi behozatal

a)   Volumen és piaci részesedés

| (45) | Az Eurostattól származó információk alapján a Kínából származó porított aktív szén volumenének és piaci részesedésének alakulását az alábbi táblázat mutatja be. A Kínából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak során 55 %-kal nőtt, a piaci részesedés ugyanakkor általában összességében 2 % alatt maradt. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A behozatal volumene (tonna) | 341 | 662 | 600 | 515 | 529 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 194 | 176 | 151 | 155 |
| Piaci részesedés | 0,9 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,3 % | 1,3 % |

(45)

Az Eurostattól származó információk alapján a Kínából származó porított aktív szén volumenének és piaci részesedésének alakulását az alábbi táblázat mutatja be. A Kínából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak során 55 %-kal nőtt, a piaci részesedés ugyanakkor általában összességében 2 % alatt maradt.

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

A behozatal volumene (tonna)

341

662

600

515

529

Index (2003 = 100)

100

194

176

151

155

Piaci részesedés

0,9 %

1,7 %

1,4 %

1,3 %

1,3 %

b)   Az importárak alakulása

| (46) | A Kínából származó porított aktív szén átlagos importára az Eurostat adatai alapján és a behozatal utáni költségeket, a vámokat és a dömpingellenes vámokat is hozzáadva, a figyelembe vett időszak során mérsékelten, 8 %-kal emelkedett, az alábbi táblázat szerint: | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ár (EUR/tonna) | 1 169 | 1 104 | 1 187 | 1 217 | 1 267 |
| Index (2003 = 100) | 100 | 94 | 102 | 104 | 108 |

(46)

A Kínából származó porított aktív szén átlagos importára az Eurostat adatai alapján és a behozatal utáni költségeket, a vámokat és a dömpingellenes vámokat is hozzáadva, a figyelembe vett időszak során mérsékelten, 8 %-kal emelkedett, az alábbi táblázat szerint:

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Ár (EUR/tonna)

1 169

1 104

1 187

1 217

1 267

Index (2003 = 100)

100

94

102

104

108

| (47) | Mivel nem állnak rendelkezésre a kínai exportáló gyártóktól származó részletes értékesítési adatok, a Bizottság összehasonlította az Eurostattól származó, kiigazított importárakat a közösségi gazdasági ágazat egészének (vagyis a porított aktív szén különféle típusainak megkülönböztetése nélkül) átlagos, gyártelepi alapú eladási áraival. Az összehasonlítás alapján a kínai exportárak a felülvizsgálati időszak során 25–30 %-kal maradtak alatta az ugyanazon időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat által felszámított áraknak. |
| --- | --- |

(47)

Mivel nem állnak rendelkezésre a kínai exportáló gyártóktól származó részletes értékesítési adatok, a Bizottság összehasonlította az Eurostattól származó, kiigazított importárakat a közösségi gazdasági ágazat egészének (vagyis a porított aktív szén különféle típusainak megkülönböztetése nélkül) átlagos, gyártelepi alapú eladási áraival. Az összehasonlítás alapján a kínai exportárak a felülvizsgálati időszak során 25–30 %-kal maradtak alatta az ugyanazon időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat által felszámított áraknak.

5.3.   Más harmadik országokból származó behozatal

| (48) | A porított aktív szén Kínától eltérő más harmadik országból származó behozatala a figyelembe vett időszak során jelentősen emelkedett, a 2003. évi 7 300 tonnáról a felülvizsgálati időszak során 10 000 tonnára, 19 %, illetve 25 % közötti piaci részesedést téve ki. A fő exportáló országok közé Malajzia, Indonézia, a Fülöp-szigetek és az Egyesült Államok tartozik. |
| --- | --- |

(48)

A porított aktív szén Kínától eltérő más harmadik országból származó behozatala a figyelembe vett időszak során jelentősen emelkedett, a 2003. évi 7 300 tonnáról a felülvizsgálati időszak során 10 000 tonnára, 19 %, illetve 25 % közötti piaci részesedést téve ki. A fő exportáló országok közé Malajzia, Indonézia, a Fülöp-szigetek és az Egyesült Államok tartozik.

| (49) | Az Egyesült Államokból származó behozatal mennyisége felére csökkent, ugyanakkor a Malajziából, Indonéziából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal mennyisége a 2003. évi 2 800 tonnáról a felülvizsgálati időszakra 6 200 tonnára nőtt, így a felülvizsgálati időszak során közösségi piaci részesedésük összesen 15 %-ot tett ki. A vizsgálat kimutatta, hogy az e három országból származó behozatal a kókuszdióhéjból előállított porított aktív szénből állt, amelyet – mivel e nyersanyag számukra nem elérhető – a közösségi gyártók nem képesek előállítani. Így e behozatal egy részét maga a közösségi gazdasági ágazat idézte elő, hogy a közösségi felhasználóknak ajánlott porított aktív szén kínálatát szélesíteni tudja. |
| --- | --- |

(49)

Az Egyesült Államokból származó behozatal mennyisége felére csökkent, ugyanakkor a Malajziából, Indonéziából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal mennyisége a 2003. évi 2 800 tonnáról a felülvizsgálati időszakra 6 200 tonnára nőtt, így a felülvizsgálati időszak során közösségi piaci részesedésük összesen 15 %-ot tett ki. A vizsgálat kimutatta, hogy az e három országból származó behozatal a kókuszdióhéjból előállított porított aktív szénből állt, amelyet – mivel e nyersanyag számukra nem elérhető – a közösségi gyártók nem képesek előállítani. Így e behozatal egy részét maga a közösségi gazdasági ágazat idézte elő, hogy a közösségi felhasználóknak ajánlott porított aktív szén kínálatát szélesíteni tudja.

| (50) | Ár tekintetében a Malajziából, Indonéziából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagárai alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat árai. A Malajziából és Indonéziából származó behozatal ára ugyanabba a tartományba tartozott, mint a porított aktív szén kínai behozatalának árai, ugyanakkor a Fülöp-szigetekről származó behozatal ára a figyelembe vett időszak során lényegesen (37 %) nőtt, és a felülvizsgálati időszak során 20 %-kal meghaladta a kínai behozatal árait. |
| --- | --- |

(50)

Ár tekintetében a Malajziából, Indonéziából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagárai alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat árai. A Malajziából és Indonéziából származó behozatal ára ugyanabba a tartományba tartozott, mint a porított aktív szén kínai behozatalának árai, ugyanakkor a Fülöp-szigetekről származó behozatal ára a figyelembe vett időszak során lényegesen (37 %) nőtt, és a felülvizsgálati időszak során 20 %-kal meghaladta a kínai behozatal árait.

| (51) | A megállapítások szerint az Egyesült Államokból származó behozatal ára jelentősen meghaladta a közösségi gazdasági ágazat árait. E behozatal túlnyomó többsége a porított aktív szén különleges típusába tartozik, amelynek az ára a közösségi piacon magas. |
| --- | --- |

(51)

A megállapítások szerint az Egyesült Államokból származó behozatal ára jelentősen meghaladta a közösségi gazdasági ágazat árait. E behozatal túlnyomó többsége a porított aktív szén különleges típusába tartozik, amelynek az ára a közösségi piacon magas.

| (52) | Összefoglalva, a vizsgálat rámutatott arra, hogy a porított aktív szén harmadik országokból származó behozatala kiegészíti a közösségi gazdasági ágazat által előállított termékek kínálatát. Más behozatalok ára legtöbb esetben meghaladta a közösségi gazdasági ágazat által felszámított átlagárakat. Léteznek más, viszonylag alacsony árú behozatalok is, amelyek hatást gyakorolhatnak a közösségi gazdasági ágazatra. A figyelembe vett időszak során elemzett tendenciák alapján azonban nem tűnik valószínűnek, hogy mindez nagyobb méreteket öltene. |
| --- | --- |

(52)

Összefoglalva, a vizsgálat rámutatott arra, hogy a porított aktív szén harmadik országokból származó behozatala kiegészíti a közösségi gazdasági ágazat által előállított termékek kínálatát. Más behozatalok ára legtöbb esetben meghaladta a közösségi gazdasági ágazat által felszámított átlagárakat. Léteznek más, viszonylag alacsony árú behozatalok is, amelyek hatást gyakorolhatnak a közösségi gazdasági ágazatra. A figyelembe vett időszak során elemzett tendenciák alapján azonban nem tűnik valószínűnek, hogy mindez nagyobb méreteket öltene.

5.4.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

a)   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (53) | A porított aktív szén előállításának kapacitása az alacsonyan aktivált (kemencében rövidebb ideig hőkezelt) és magasabban aktivált (kemencében hosszabb ideig hőkezelt) összetevők arányától függ. Az alábbi táblázatban bemutatott kapacitást ezért a ténylegesen előállított, egy magasan és alacsonyan aktivált, porított aktív szénből vett keverék alapján határozták meg. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 100 | 105 | 95 | 100 | 100 |
| Gyártási kapacitás (tonna) | 100 | 90 | 85 | 86 | 86 |
| Kapacitáskihasználás | 100 | 118 | 112 | 118 | 116 |

(53)

A porított aktív szén előállításának kapacitása az alacsonyan aktivált (kemencében rövidebb ideig hőkezelt) és magasabban aktivált (kemencében hosszabb ideig hőkezelt) összetevők arányától függ. Az alábbi táblázatban bemutatott kapacitást ezért a ténylegesen előállított, egy magasan és alacsonyan aktivált, porított aktív szénből vett keverék alapján határozták meg.

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Termelés (tonna)

100

105

95

100

100

Gyártási kapacitás (tonna)

100

90

85

86

86

Kapacitáskihasználás

100

118

112

118

116

| (54) | A porított aktív szén gyártási kapacitása a közösségi gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszak során változatlan maradt, bár 2004 és 2005 között kismértékben ingadozott. |
| --- | --- |

(54)

A porított aktív szén gyártási kapacitása a közösségi gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszak során változatlan maradt, bár 2004 és 2005 között kismértékben ingadozott.

| (55) | A létrehozott gyártókapacitás 2003 és 2005 között csökkent. Ez a visszaesés betudható a 2003-ban az egyik olyan állam helyi hatóságai által bevezetett környezetvédelmi jogszabálynak, amelyben a közösségi gazdasági ágazat egyik üzeme található. Ennek következtében az érintett közösségi gyártónak e környezetvédelmi előírások miatt fel kellett hagynia egyik aktiválási üzemének működtetésével. |
| --- | --- |

(55)

A létrehozott gyártókapacitás 2003 és 2005 között csökkent. Ez a visszaesés betudható a 2003-ban az egyik olyan állam helyi hatóságai által bevezetett környezetvédelmi jogszabálynak, amelyben a közösségi gazdasági ágazat egyik üzeme található. Ennek következtében az érintett közösségi gyártónak e környezetvédelmi előírások miatt fel kellett hagynia egyik aktiválási üzemének működtetésével.

| (56) | A rendelkezésre álló alacsonyabb termelési kapacitás közvetlen következményeként a kapacitáskihasználás ennek megfelelően nőtt. |
| --- | --- |

(56)

A rendelkezésre álló alacsonyabb termelési kapacitás közvetlen következményeként a kapacitáskihasználás ennek megfelelően nőtt.

b)   Értékesítési volumenek, a közösségi fogyasztás piaci részesedése, átlagos eladási ár és növekedés

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítések volumene | 100 | 96 | 94 | 96 | 96 |
| Piaci részesedés | 100 | 93 | 87 | 91 | 91 |
| Átlagos eladási ár | 100 | 99 | 98 | 99 | 99 |
| Növekedés | 100 | 96 | 92 | 95 | 96 |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Értékesítések volumene

100

96

94

96

96

Piaci részesedés

100

93

87

91

91

Átlagos eladási ár

100

99

98

99

99

Növekedés

100

96

92

95

96

| (57) | Az értékesítési volumen a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva a felülvizsgálati időszak alatt 4 %-kal alacsonyabb volt. Mivel a közösségi felhasználás a figyelembe vett időszak alatt 7 %-kal nőtt (lásd a fenti (44) preambulumbekezdést), a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 9 %-kal csökkent. A piaci részesedés csökkenése ellenére a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak egésze során 50 % felett maradt. |
| --- | --- |

(57)

Az értékesítési volumen a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva a felülvizsgálati időszak alatt 4 %-kal alacsonyabb volt. Mivel a közösségi felhasználás a figyelembe vett időszak alatt 7 %-kal nőtt (lásd a fenti (44) preambulumbekezdést), a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 9 %-kal csökkent. A piaci részesedés csökkenése ellenére a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak egésze során 50 % felett maradt.

| (58) | A közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci átlagos eladási árai a figyelembe vett időszak folyamán egyenletesek maradtak. A stabil eladási árak, valamint az alacsonyabb értékesítési volumen a figyelembe vett időszak során 4 %-os negatív növekedést eredményezett, tükrözve az értékesítési volumen azonos százalékpontú csökkenését. |
| --- | --- |

(58)

A közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci átlagos eladási árai a figyelembe vett időszak folyamán egyenletesek maradtak. A stabil eladási árak, valamint az alacsonyabb értékesítési volumen a figyelembe vett időszak során 4 %-os negatív növekedést eredményezett, tükrözve az értékesítési volumen azonos százalékpontú csökkenését.

c)   Készletek

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek | 100 | 138 | 115 | 97 | 85 |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Készletek

100

138

115

97

85

| (59) | Mivel az egyik gyártási sor működése 2004-ben szünetelt (lásd az (55) preambulumbekezdést) és a fogyasztók kiszolgálása érdekében a közösségi gazdasági ágazatnak ideiglenesen növelnie kellett készleteit. A következő évek során azonban a készletek szintje ismét elérte a kezdeti szintet (a gyártási volumen körülbelül 10–20 %-a). |
| --- | --- |

(59)

Mivel az egyik gyártási sor működése 2004-ben szünetelt (lásd az (55) preambulumbekezdést) és a fogyasztók kiszolgálása érdekében a közösségi gazdasági ágazatnak ideiglenesen növelnie kellett készleteit. A következő évek során azonban a készletek szintje ismét elérte a kezdeti szintet (a gyártási volumen körülbelül 10–20 %-a).

d)   Jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és pénzáramlás

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi értékesítések jövedelmezősége | 100 | 383 | 337 | 200 | 226 |
| Beruházások megtérülése | 100 | 1 051 | 692 | 215 | 348 |
| Pénzáramlás (a közösségi értékesítések százalékában) | 100 | 143 | 119 | 100 | 128 |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

A közösségi értékesítések jövedelmezősége

100

383

337

200

226

Beruházások megtérülése

100

1 051

692

215

348

Pénzáramlás (a közösségi értékesítések százalékában)

100

143

119

100

128

| (60) | Ezek a mutatók hasonlóan alakultak (jóllehet eltérő mértékben) a figyelembe vett időszak során, vagyis a 2003 és 2004 közötti meredek növekedést a felülvizsgálati időszak végéig fokozatos csökkenés követte. |
| --- | --- |

(60)

Ezek a mutatók hasonlóan alakultak (jóllehet eltérő mértékben) a figyelembe vett időszak során, vagyis a 2003 és 2004 közötti meredek növekedést a felülvizsgálati időszak végéig fokozatos csökkenés követte.

| (61) | A jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzáramlás 2003 és 2004 közötti alakulásakor figyelembe kell venni, hogy 2003-ban a közösségi gazdasági ágazat teljesítménye különösen gyenge volt, és értékesítéseinek jövedelmezősége csak csekély mértékben haladta meg a nullszaldós szintet. A közösségi gazdasági ágazat 2003. évi rossz teljesítménye azzal magyarázható, hogy az adott évben az egyik közösségi gyártónak számos nehézséggel kellett szembenéznie. |
| --- | --- |

(61)

A jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzáramlás 2003 és 2004 közötti alakulásakor figyelembe kell venni, hogy 2003-ban a közösségi gazdasági ágazat teljesítménye különösen gyenge volt, és értékesítéseinek jövedelmezősége csak csekély mértékben haladta meg a nullszaldós szintet. A közösségi gazdasági ágazat 2003. évi rossz teljesítménye azzal magyarázható, hogy az adott évben az egyik közösségi gyártónak számos nehézséggel kellett szembenéznie.

| (62) | A nyereség csökkenése 2005 és 2006 között részben azoknak a költségeknek tudható be, amelyek a közösségi gazdasági ágazat részéről bizonyos környezeti követelmények (lásd az (55) preambulumbekezdést) teljesítése során merültek fel. |
| --- | --- |

(62)

A nyereség csökkenése 2005 és 2006 között részben azoknak a költségeknek tudható be, amelyek a közösségi gazdasági ágazat részéről bizonyos környezeti követelmények (lásd az (55) preambulumbekezdést) teljesítése során merültek fel.

| (63) | A porított aktív szén másik együttműködő gyártója, amely granulált aktív szenet porlaszt porított aktív szénné (lásd a (39) preambulumbekezdést), azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a porított aktív szén 2003 és 2006 közötti nyereségszintjének növelése érdekében – amint a panasz is bemutatja – lehetősége volt a granulált aktív szén értékesítését keresztfinanszírozására. Vagyis azt állította, hogy mivel a porított aktív szén védelemben részesült, a közösségi gazdasági ágazat magasabb árat tudott érte felszámítani, és az állítások szerint így kevesebbet számított fel a granulált aktív szén értékesítéséért. Ezen okból kifolyólag ez a fél ellenezte az intézkedések folytatását. |
| --- | --- |

(63)

A porított aktív szén másik együttműködő gyártója, amely granulált aktív szenet porlaszt porított aktív szénné (lásd a (39) preambulumbekezdést), azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a porított aktív szén 2003 és 2006 közötti nyereségszintjének növelése érdekében – amint a panasz is bemutatja – lehetősége volt a granulált aktív szén értékesítését keresztfinanszírozására. Vagyis azt állította, hogy mivel a porított aktív szén védelemben részesült, a közösségi gazdasági ágazat magasabb árat tudott érte felszámítani, és az állítások szerint így kevesebbet számított fel a granulált aktív szén értékesítéséért. Ezen okból kifolyólag ez a fél ellenezte az intézkedések folytatását.

| (64) | A közösségi gazdasági ágazat által előállított granulált aktív szén és porított aktív szén keresztfinanszírozásával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy ez részben kívül esik e felülvizsgálat hatályán, mivel a granulált aktív szén értékesítését e vizsgálat keretében nem elemzik. A nyereségszinttel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége 2003 és 2004 között meredek növekedést mutatott ugyan, de ezt 2006 és a felülvizsgálati időszak során csökkenés követte. A fenti (61) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a 2003 és 2004 közötti jelentős növekedést a közösségi gazdasági ágazat 2003. évi gyenge pénzügyi teljesítménye összefüggésében kell szemlélni, nem pedig a 2004. évi kiváló pénzügyi teljesítményében. A figyelembe vett időszak során továbbá a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége a porított aktív szén közösségi piaci értékesítése kapcsán egy alkalommal sem haladta meg az 5,5 %-ot. Így annak az állítólagos valószínűségét, hogy a figyelembe vett időszak során a jövedelmezőség növekedése olyan szintű volt, amely lehetővé tette volna a közösségi gazdasági ágazat számára más termékek értékesítéseinek támogatását, figyelmen kívül kellett hagyni, mivel a porított aktív szén értékesítésének jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során túl alacsony volt ahhoz, hogy alátámassza a keresztfinanszírozással kapcsolatos állításokat. |
| --- | --- |

(64)

A közösségi gazdasági ágazat által előállított granulált aktív szén és porított aktív szén keresztfinanszírozásával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy ez részben kívül esik e felülvizsgálat hatályán, mivel a granulált aktív szén értékesítését e vizsgálat keretében nem elemzik. A nyereségszinttel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége 2003 és 2004 között meredek növekedést mutatott ugyan, de ezt 2006 és a felülvizsgálati időszak során csökkenés követte. A fenti (61) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a 2003 és 2004 közötti jelentős növekedést a közösségi gazdasági ágazat 2003. évi gyenge pénzügyi teljesítménye összefüggésében kell szemlélni, nem pedig a 2004. évi kiváló pénzügyi teljesítményében. A figyelembe vett időszak során továbbá a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége a porított aktív szén közösségi piaci értékesítése kapcsán egy alkalommal sem haladta meg az 5,5 %-ot. Így annak az állítólagos valószínűségét, hogy a figyelembe vett időszak során a jövedelmezőség növekedése olyan szintű volt, amely lehetővé tette volna a közösségi gazdasági ágazat számára más termékek értékesítéseinek támogatását, figyelmen kívül kellett hagyni, mivel a porított aktív szén értékesítésének jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során túl alacsony volt ahhoz, hogy alátámassza a keresztfinanszírozással kapcsolatos állításokat.

e)   Foglalkoztatottság, bérek és termelékenység

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 100 | 97 | 88 | 90 | 90 |
| Egy foglalkoztatottra jutó bér | 100 | 100 | 99 | 100 | 97 |
| Termelékenység (tonna/foglalkoz-tatott) | 100 | 108 | 108 | 111 | 111 |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

100

97

88

90

90

Egy foglalkoztatottra jutó bér

100

100

99

100

97

Termelékenység (tonna/foglalkoz-tatott)

100

108

108

111

111

| (65) | A fenti táblázat adatainak megfelelően a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során mintegy 10 %-kal csökkentette a foglalkoztatottak számát. Mivel a tényleges termelés ugyanazon időszak során egyenletes maradt (lásd az (54) preambulumbekezdést), a termelékenység növekedése tükrözi e két változást. |
| --- | --- |

(65)

A fenti táblázat adatainak megfelelően a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során mintegy 10 %-kal csökkentette a foglalkoztatottak számát. Mivel a tényleges termelés ugyanazon időszak során egyenletes maradt (lásd az (54) preambulumbekezdést), a termelékenység növekedése tükrözi e két változást.

| (66) | Emellett a bérek a figyelembe vett időszak során egyenletesek maradtak. |
| --- | --- |

(66)

Emellett a bérek a figyelembe vett időszak során egyenletesek maradtak.

f)   Beruházások

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházás (EUR) | 100 | 70 | 71 | 135 | 135 |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Beruházás (EUR)

100

70

71

135

135

| (67) | A táblázat szerint 2006 és a felülvizsgálati időszak során a közösségi gazdasági ágazat jelentős beruházásokat eszközölt. Az (55) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva e beruházásokat környezetvédelmi követelmények tették szükségessé. |
| --- | --- |

(67)

A táblázat szerint 2006 és a felülvizsgálati időszak során a közösségi gazdasági ágazat jelentős beruházásokat eszközölt. Az (55) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva e beruházásokat környezetvédelmi követelmények tették szükségessé.

g)   Tőkebevonási képesség

| (68) | A közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során nem számolt be nehézségekről a tőkebevonás terén. |
| --- | --- |

(68)

A közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során nem számolt be nehézségekről a tőkebevonás terén.

h)   A dömping nagyságrendje

| (69) | A fentiekben szemléltetettek szerint a rendelkezésre álló tények azt mutatják, hogy a dömpingkülönbözet jelentősnek tekinthető. |
| --- | --- |

(69)

A fentiekben szemléltetettek szerint a rendelkezésre álló tények azt mutatják, hogy a dömpingkülönbözet jelentősnek tekinthető.

i)   Korábbi dömping okozta károk helyreállítása

| (70) | Az előző hatályvesztési felülvizsgálat során levont következtetésekkel összhangban, a hatályos dömpingellenes intézkedések következtében a közösségi gazdasági ágazat bizonyos mértékig képes volt helyreállni a korábbi dömpinget követően, de helyzete továbbra is veszélyeztetett. |
| --- | --- |

(70)

Az előző hatályvesztési felülvizsgálat során levont következtetésekkel összhangban, a hatályos dömpingellenes intézkedések következtében a közösségi gazdasági ágazat bizonyos mértékig képes volt helyreállni a korábbi dömpinget követően, de helyzete továbbra is veszélyeztetett.

5.5.   A közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az export értékesítési volumene (tonna) | 100 | 108 | 114 | 122 | 121 |
| Átlagos eladási ár (export) | 100 | 94 | 96 | 99 | 101 |

2003

2004

2005

2006

Felülvizsgálati időszak

Az export értékesítési volumene (tonna)

100

108

114

122

121

Átlagos eladási ár (export)

100

94

96

99

101

| (71) | Az értékesítések volumene a figyelembe vett időszak egésze során nőtt, 2003 és a felülvizsgálati időszak során mintegy 21 %-kal. |
| --- | --- |

(71)

Az értékesítések volumene a figyelembe vett időszak egésze során nőtt, 2003 és a felülvizsgálati időszak során mintegy 21 %-kal.

| (72) | A 2003. évi exportértékesítési árakat és a felülvizsgálati időszak során alkalmazott árakat összehasonlítva megállapítható, hogy az exportértékesítések átlagos eladási ára változatlan maradt. Bár az árak 2004-ben valamelyest csökkentek, a közösségi gazdasági ágazat 2005-től emelni tudta árait. |
| --- | --- |

(72)

A 2003. évi exportértékesítési árakat és a felülvizsgálati időszak során alkalmazott árakat összehasonlítva megállapítható, hogy az exportértékesítések átlagos eladási ára változatlan maradt. Bár az árak 2004-ben valamelyest csökkentek, a közösségi gazdasági ágazat 2005-től emelni tudta árait.

5.6.   A közösségi piac helyzetére vonatkozó következtetés

| (73) | 2003 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó alábbi mutatók változtak kedvezően: jövedelmezőség, beruházások megtérülése, pénzáramlás és kapacitáskihasználás, valamint zárókészletek. Az eladási egységár és a termelés gyakorlatilag stabil maradt. Emellett nőtt a termelékenység és a közösségi gazdasági ágazat bizonyos környezeti követelmények teljesítése érdekében beruházást is tudott eszközölni. |
| --- | --- |

(73)

2003 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó alábbi mutatók változtak kedvezően: jövedelmezőség, beruházások megtérülése, pénzáramlás és kapacitáskihasználás, valamint zárókészletek. Az eladási egységár és a termelés gyakorlatilag stabil maradt. Emellett nőtt a termelékenység és a közösségi gazdasági ágazat bizonyos környezeti követelmények teljesítése érdekében beruházást is tudott eszközölni.

| (74) | Ezzel ellentétben a következő mutatók kedvezőtlenül alakultak: értékesítések volumene, piaci részesedés és foglalkoztatás. Ráadásul a termelési kapacitás az említett környezeti követelmények következtében csökkent. |
| --- | --- |

(74)

Ezzel ellentétben a következő mutatók kedvezőtlenül alakultak: értékesítések volumene, piaci részesedés és foglalkoztatás. Ráadásul a termelési kapacitás az említett környezeti követelmények következtében csökkent.

| (75) | Összességében, jóllehet a kép meglehetősen vegyes, a kedvező fejlemények szemlátomást túlsúlyban vannak. Emellett, ha összehasonlítjuk a fenti tendenciákat az eredeti vizsgálat során megállapítottakkal, egyértelmű, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések pozitív hatást gyakoroltak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. Ugyanakkor azt is hangsúlyozni kell, hogy még a pozitív fejlődésről tanúskodó mutatók – különösen a jövedelmezőségre és a beruházások megtérülésére vonatkozók – sem érik el azt a szintet, amely a közösségi gazdasági ágazattól a dömping okozta károkból történő teljes helyreállás után várható lenne. |
| --- | --- |

(75)

Összességében, jóllehet a kép meglehetősen vegyes, a kedvező fejlemények szemlátomást túlsúlyban vannak. Emellett, ha összehasonlítjuk a fenti tendenciákat az eredeti vizsgálat során megállapítottakkal, egyértelmű, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések pozitív hatást gyakoroltak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. Ugyanakkor azt is hangsúlyozni kell, hogy még a pozitív fejlődésről tanúskodó mutatók – különösen a jövedelmezőségre és a beruházások megtérülésére vonatkozók – sem érik el azt a szintet, amely a közösségi gazdasági ágazattól a dömping okozta károkból történő teljes helyreállás után várható lenne.

| (76) | Ezért a Bizottság következtetése az, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete – bár az intézkedések kivetését megelőző időszakhoz képest javult – továbbra is instabil maradt. |
| --- | --- |

(76)

Ezért a Bizottság következtetése az, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete – bár az intézkedések kivetését megelőző időszakhoz képest javult – továbbra is instabil maradt.

6.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (77) | A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínai Népköztársaságban található szabad kapacitás nagysága jelentős, és meghaladja a felülvizsgálati időszak alatti közösségi felhasználást. Emellett, mivel az Egyesült Államok dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Kínai Népköztársaságból származó (gőz által aktivált) porított aktív szén behozatalára, közvetlenül fennáll annak veszélye, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a korábban az Egyesült Államokba exportált termék kereskedelmét átirányítanák. Ez még nagyobb kockázatot jelent, mivel a porított aktív szén Egyesült Államokba exportált behozatalának ára még a közösségi piacra importált termékek áránál is alacsonyabb. |
| --- | --- |

(77)

A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínai Népköztársaságban található szabad kapacitás nagysága jelentős, és meghaladja a felülvizsgálati időszak alatti közösségi felhasználást. Emellett, mivel az Egyesült Államok dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Kínai Népköztársaságból származó (gőz által aktivált) porított aktív szén behozatalára, közvetlenül fennáll annak veszélye, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a korábban az Egyesült Államokba exportált termék kereskedelmét átirányítanák. Ez még nagyobb kockázatot jelent, mivel a porított aktív szén Egyesült Államokba exportált behozatalának ára még a közösségi piacra importált termékek áránál is alacsonyabb.

| (78) | Emellett a porított aktív szén behozatalának jelenlegi áráról megállapították, hogy dömpingelt, és jóval alatta marad a közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árainak (és költségeinek). |
| --- | --- |

(78)

Emellett a porított aktív szén behozatalának jelenlegi áráról megállapították, hogy dömpingelt, és jóval alatta marad a közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árainak (és költségeinek).

| (79) | Ennélfogva az olyan tényezők összetett hatása, mint






  — | a jelentős nagyságú kínai szabad kapacitás, |
| --- | --- | --- |

(79)

Ennélfogva az olyan tényezők összetett hatása, mint

—

a jelentős nagyságú kínai szabad kapacitás,

| — | az Egyesült Államok által bevezetett intézkedések nyomán a kereskedelem átirányításának közvetlen kockázata, |
| --- | --- |

—

az Egyesült Államok által bevezetett intézkedések nyomán a kereskedelem átirányításának közvetlen kockázata,

| — | a porított aktív szénnek a Kínai Népköztársaságból mind a Közösségbe, mind az Egyesült Államokba irányuló behozatalának továbbra is alacsony árai |
| --- | --- |

—

a porított aktív szénnek a Kínai Népköztársaságból mind a Közösségbe, mind az Egyesült Államokba irányuló behozatalának továbbra is alacsony árai

azt jelzik, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nagy a valószínűsége a kár megismétlődésének.

| (80) | A fent leírtak alapján megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete javult ugyan a dömpingellenes intézkedések bevezetését megelőző időszakhoz képest, mégis instabil maradt. Valószínű, hogy ha a közösségi gazdasági ágazat szembesülne a Kínai Népköztársaságból származó, dömpingelt áron történő, nagy mennyiségű behozatallal, az pénzügyi helyzetének romlásához vezetne, amint azt az eredeti vizsgálatban megállapították. Ennek alapján az a következtetés született, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint a közösségi gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(80)

A fent leírtak alapján megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete javult ugyan a dömpingellenes intézkedések bevezetését megelőző időszakhoz képest, mégis instabil maradt. Valószínű, hogy ha a közösségi gazdasági ágazat szembesülne a Kínai Népköztársaságból származó, dömpingelt áron történő, nagy mennyiségű behozatallal, az pénzügyi helyzetének romlásához vezetne, amint azt az eredeti vizsgálatban megállapították. Ennek alapján az a következtetés született, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint a közösségi gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

7.   A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

7.1.   Előzetes megjegyzések

| (81) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A Közösség érdekének meghatározása a különféle kapcsolódó érdekek felmérésén alapult. A jelenlegi vizsgálat olyan helyzetet elemzett, amelyben már bevezettek dömpingellenes intézkedéseket, és így lehetővé tette annak megítélését, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések milyen lehetséges túlzott negatív hatást gyakorolnának az érintett felekre. |
| --- | --- |

(81)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A Közösség érdekének meghatározása a különféle kapcsolódó érdekek felmérésén alapult. A jelenlegi vizsgálat olyan helyzetet elemzett, amelyben már bevezettek dömpingellenes intézkedéseket, és így lehetővé tette annak megítélését, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések milyen lehetséges túlzott negatív hatást gyakorolnának az érintett felekre.

| (82) | Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére vannak-e kényszerítő okok azon következtetés levonásához, hogy a Közösségnek ebben a konkrét esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(82)

Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére vannak-e kényszerítő okok azon következtetés levonásához, hogy a Közösségnek ebben a konkrét esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása.

| (83) | Ebből kifolyólag a (11) preambulumbekezdésben említett három gyártó mellett kérdőíveket küldtek más gyártóknak is (köztük azon gyártóknak, amelyek a granulált aktív szénből porlasztással állítják elő a porított aktív szenet, négy közösségi beszállítónak, a három együttműködő importőrnek – lásd a (9) preambulumbekezdést –, valamint a kérelemben említett vagy a Bizottság számára ismert 37 felhasználónak). |
| --- | --- |

(83)

Ebből kifolyólag a (11) preambulumbekezdésben említett három gyártó mellett kérdőíveket küldtek más gyártóknak is (köztük azon gyártóknak, amelyek a granulált aktív szénből porlasztással állítják elő a porított aktív szenet, négy közösségi beszállítónak, a három együttműködő importőrnek – lásd a (9) preambulumbekezdést –, valamint a kérelemben említett vagy a Bizottság számára ismert 37 felhasználónak).

7.2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (84) | Megalapozottan várható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válnak a jelenlegi intézkedések, és piaci részesedése visszanyerésével és nyereségességének fokozásával helyzete tovább javul. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazatot ismét kár éri az érintett országból származó, megnövekedett, dömpingáron történő behozatal következtében, és jelenleg is törékeny pénzügyi helyzete tovább romlik. |
| --- | --- |

(84)

Megalapozottan várható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válnak a jelenlegi intézkedések, és piaci részesedése visszanyerésével és nyereségességének fokozásával helyzete tovább javul. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazatot ismét kár éri az érintett országból származó, megnövekedett, dömpingáron történő behozatal következtében, és jelenleg is törékeny pénzügyi helyzete tovább romlik.

| (85) | Ennek alapján, mivel a közösségi gazdasági ágazat teszi ki a közösségi termelés legnagyobb részét, és mivel a közösségi gazdasági ágazatot alkotó két közösségi gyártó kifejezte, hogy támogatja az intézkedések fenntartását, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll. |
| --- | --- |

(85)

Ennek alapján, mivel a közösségi gazdasági ágazat teszi ki a közösségi termelés legnagyobb részét, és mivel a közösségi gazdasági ágazatot alkotó két közösségi gyártó kifejezte, hogy támogatja az intézkedések fenntartását, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll.

7.3.   A közösségi beszállítók érdeke

| (86) | A Bizottsághoz a közösségi gazdasági ágazat által használt nyersanyagok (lignit, tőzeg és fűrészpor) három közösségi beszállítójától érkezett kitöltött kérdőív. Mindhármuk támogatta az intézkedések fenntartását, és kijelentette, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén értékesítései jelentős része veszélybe kerülne, kockáztatva pénzügyi stabilitását. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottsághoz a közösségi gazdasági ágazat által használt nyersanyagok (lignit, tőzeg és fűrészpor) három közösségi beszállítójától érkezett kitöltött kérdőív. Mindhármuk támogatta az intézkedések fenntartását, és kijelentette, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén értékesítései jelentős része veszélybe kerülne, kockáztatva pénzügyi stabilitását.

| (87) | Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések kivetése a közösségi gazdasági ágazat közösségi beszállítóinak érdekében állna. |
| --- | --- |

(87)

Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések kivetése a közösségi gazdasági ágazat közösségi beszállítóinak érdekében állna.

7.4.   A közösségi importőrök érdeke

| (88) | A (8) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság 33, a felülvizsgálati kérelemben szereplő importőrrel vette fel a kapcsolatot. Csak három importőr volt hajlandó együttműködni a vizsgálatban. Hármuk közül egyik sem válaszolt azonban a Bizottság által küldött kérdőívre. |
| --- | --- |

(88)

A (8) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság 33, a felülvizsgálati kérelemben szereplő importőrrel vette fel a kapcsolatot. Csak három importőr volt hajlandó együttműködni a vizsgálatban. Hármuk közül egyik sem válaszolt azonban a Bizottság által küldött kérdőívre.

| (89) | Ezért a vizsgálatban való együttműködéssel kapcsolatos érdektelenség annak jelzésének tekinthető, hogy a porított aktív szén importőreinek importtevékenységét nem érinti jelentősen az intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(89)

Ezért a vizsgálatban való együttműködéssel kapcsolatos érdektelenség annak jelzésének tekinthető, hogy a porított aktív szén importőreinek importtevékenységét nem érinti jelentősen az intézkedések fenntartása.

7.5.   A közösségi felhasználók érdeke

| (90) | A (83) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság 37 felhasználóval vette fel a kapcsolatot, melyek közül sokan a közösségi gazdasági ágazat vevői. Végül csak három kitöltött kérdőív érkezett vissza a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(90)

A (83) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság 37 felhasználóval vette fel a kapcsolatot, melyek közül sokan a közösségi gazdasági ágazat vevői. Végül csak három kitöltött kérdőív érkezett vissza a Bizottsághoz.

| (91) | A három felhasználó egyike sem egyezett bele a kérdőívre adott válaszaik helyszíni vizsgálatába. Az ellenőrizetlen adatok megvizsgálása alapján azonban megállapították, hogy a porított aktív szén súlyozott átlagban az érintett felhasználók működési költségeinek elenyésző hányadát teszi ki. |
| --- | --- |

(91)

A három felhasználó egyike sem egyezett bele a kérdőívre adott válaszaik helyszíni vizsgálatába. Az ellenőrizetlen adatok megvizsgálása alapján azonban megállapították, hogy a porított aktív szén súlyozott átlagban az érintett felhasználók működési költségeinek elenyésző hányadát teszi ki.

| (92) | Ennek alapján levonható az a következtetés, hogy a porított aktív szén felhasználóit nem érintené jelentősen az intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(92)

Ennek alapján levonható az a következtetés, hogy a porított aktív szén felhasználóit nem érintené jelentősen az intézkedések fenntartása.

7.6.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (93) | Figyelembe véve mindazon felek érdekét, akik a vizsgálat során jelentkeztek, láthatóan nem léteznek olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes lenne a Közösség érdekével. |
| --- | --- |

(93)

Figyelembe véve mindazon felek érdekét, akik a vizsgálat során jelentkeztek, láthatóan nem léteznek olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes lenne a Közösség érdekével.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (94) | A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a porított aktív szén behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartását javasolni tervezte. Egyúttal kijelölte azt az időtartamot is, amelyen belül a nyilvánosságra hozatalt követően észrevételek nyújthatók be. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a porított aktív szén behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartását javasolni tervezte. Egyúttal kijelölte azt az időtartamot is, amelyen belül a nyilvánosságra hozatalt követően észrevételek nyújthatók be.

| (95) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(95)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

9.   VÁMOK

| (96) | A dömping folytatódása, a kár megismétlődésének valószínűsége és a közösségi érdek vonatkozásában megfogalmazott következtetésekre való tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani annak elkerülése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazatot a dömpingelt behozatal által ismételten kár érje. |
| --- | --- |

(96)

A dömping folytatódása, a kár megismétlődésének valószínűsége és a közösségi érdek vonatkozásában megfogalmazott következtetésekre való tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani annak elkerülése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazatot a dömpingelt behozatal által ismételten kár érje.

| (97) | A dömpingellenes vám jelenlegi értéke a 38,6 %-os kárkiküszöbölési szint alapján 323 EUR/tonna (rögzített vám). |
| --- | --- |

(97)

A dömpingellenes vám jelenlegi értéke a 38,6 %-os kárkiküszöbölési szint alapján 323 EUR/tonna (rögzített vám).

| (98) | A vám szintjével kapcsolatban az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a héa-visszatérítés eltörlését követően, melyben a kínai exportáló gyártók belföldön beszerzett nyersanyagokból készült termékek exportjakor részesültek, a dömpingkülönbözetnek alacsonyabbnak kell lennie. |
| --- | --- |

(98)

A vám szintjével kapcsolatban az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a héa-visszatérítés eltörlését követően, melyben a kínai exportáló gyártók belföldön beszerzett nyersanyagokból készült termékek exportjakor részesültek, a dömpingkülönbözetnek alacsonyabbnak kell lennie.

| (99) | Mivel azonban a kínai exportáló gyártók egyáltalán nem tanúsítottak együttműködést, és az alaprendelet (11) cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat iránti kérelem hiányában az exportált termékek gyártási költségének ezen állítólagos változását nem lehetett alátámasztani, az állítást figyelmen kívül kellett hagyni, |
| --- | --- |

(99)

Mivel azonban a kínai exportáló gyártók egyáltalán nem tanúsítottak együttműködést, és az alaprendelet (11) cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat iránti kérelem hiányában az exportált termékek gyártási költségének ezen állítólagos változását nem lehetett alátámasztani, az állítást figyelmen kívül kellett hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 3802 10 00 KN-kód (TARIC-kód 3802100020) alá sorolt porított aktív szén behozatalára.

(2)   A végleges dömpingellenes vám összege 323 EUR/tonna (nettó tömeg).

(3)   Olyan esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt megsérül, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat arányosan felosztják a vámértéknek a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (6) 145. cikke szerinti meghatározásához, a fent említett összegek alapján kiszámított dömpingellenes vámot olyan arányban kell csökkenteni, amely megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányos felosztásának.

2. cikk

Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. LAGARDE

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 134., 1996.6.5., 20. o.

2

(3)  HL L 155., 2002.6.14., 1. o. A 931/2003/EK rendelettel (HL L 133., 2003.5.29., 36. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL C 228., 2006.9.22., 3. o.

4

(5)  HL C 131., 2007.6.13., 14. o.

5

(6)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 214/2007/EK rendelettel (HL L 62., 2007.3.1., 6. o.) módosított rendelet.

6

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/13

---

A BIZOTTSÁG 650/2008/EK RENDELETE

(2008. július 9.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. július 10-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 9-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o. A legutóbb az 590/2008/EK rendelettel (HL L 163., 2008.6.24., 24. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 33,6 |
| MK | 22,0 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 41,5 |
| 0707 00 05 | TR | 74,8 |
| ZZ | 74,8 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,2 |
| US | 96,6 |
| UY | 75,5 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 97,2 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 96,4 |
| CL | 105,9 |
| CN | 70,5 |
| NZ | 112,2 |
| US | 88,2 |
| UY | 93,6 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 20 50 | AR | 94,9 |
| CL | 103,2 |
| CN | 113,9 |
| NZ | 142,1 |
| ZA | 107,3 |
| ZZ | 112,3 |
| 0809 10 00 | TR | 174,9 |
| US | 284,0 |
| XS | 130,8 |
| ZZ | 196,6 |
| 0809 20 95 | TR | 365,6 |
| US | 179,9 |
| ZZ | 272,8 |
| 0809 30 | TR | 313,4 |
| ZZ | 313,4 |
| 0809 40 05 | IL | 191,3 |
| ZZ | 191,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

33,6

MK

22,0

TR

69,0

ZZ

41,5

0707 00 05

TR

74,8

ZZ

74,8

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

104,2

US

96,6

UY

75,5

ZA

112,5

ZZ

97,2

0808 10 80

AR

99,8

BR

96,4

CL

105,9

CN

70,5

NZ

112,2

US

88,2

UY

93,6

ZA

95,9

ZZ

95,3

0808 20 50

AR

94,9

CL

103,2

CN

113,9

NZ

142,1

ZA

107,3

ZZ

112,3

0809 10 00

TR

174,9

US

284,0

XS

130,8

ZZ

196,6

0809 20 95

TR

365,6

US

179,9

ZZ

272,8

0809 30

TR

313,4

ZZ

313,4

0809 40 05

IL

191,3

ZZ

191,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/15

---

A BIZOTTSÁG 651/2008/EK RENDELETE

(2008. július 9.)

a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló, 1653/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

tekintettel az Európai Unió Tanácsának véleményére,

tekintettel a Számvevőszék véleményére (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) elfogadását követően módosítani kell az 1653/2004/EK bizottsági rendeletet (4) annak érdekében, hogy összhangban legyen az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) (a továbbiakban: általános költségvetési rendelet). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) elfogadását követően módosítani kell az 1653/2004/EK bizottsági rendeletet (4) annak érdekében, hogy összhangban legyen az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) (a továbbiakban: általános költségvetési rendelet).

| (2) | A meglévő hivatalok által gyűjtött tapasztalatok fényében más módosítások is szükségessé váltak. |
| --- | --- |

(2)

A meglévő hivatalok által gyűjtött tapasztalatok fényében más módosítások is szükségessé váltak.

| (3) | Tisztázni kell, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz hatékony és eredményes belső ellenőrzésre van szükség. Meg kell határozni a belső ellenőrzési rendszer főbb jellemzőit és célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(3)

Tisztázni kell, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz hatékony és eredményes belső ellenőrzésre van szükség. Meg kell határozni a belső ellenőrzési rendszer főbb jellemzőit és célkitűzéseit.

| (4) | Anélkül kell egyszerűsíteni a hivatalok igazgatási költségvetésének közzétételét, hogy ezáltal sérülnének a költségvetési hatóság és a Számvevőszék jogai. |
| --- | --- |

(4)

Anélkül kell egyszerűsíteni a hivatalok igazgatási költségvetésének közzétételét, hogy ezáltal sérülnének a költségvetési hatóság és a Számvevőszék jogai.

| (5) | Azon eljárás, amely szerint az átcsoportosításokat a hivatalok igazgatóinak kell engedélyezniük, a gyakorlatban átláthatatlannak és időigényesnek bizonyult. Ezért azt ésszerűsíteni kell és fel kell gyorsítani. |
| --- | --- |

(5)

Azon eljárás, amely szerint az átcsoportosításokat a hivatalok igazgatóinak kell engedélyezniük, a gyakorlatban átláthatatlannak és időigényesnek bizonyult. Ezért azt ésszerűsíteni kell és fel kell gyorsítani.

| (6) | A pénzügyi szabályzatot ki kell egészíteni a következőkkel is: összeférhetetlenséggel kapcsolatos helyzetek tisztázása; egyes rutinjellegű kiadási tételekhez kapcsolódó, hasonló egyedi tranzakciók előzetes ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések; az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelősségére vonatkozó rendelkezések; valamint a közvetlen követelés-elszámolási rendszer használata. |
| --- | --- |

(6)

A pénzügyi szabályzatot ki kell egészíteni a következőkkel is: összeférhetetlenséggel kapcsolatos helyzetek tisztázása; egyes rutinjellegű kiadási tételekhez kapcsolódó, hasonló egyedi tranzakciók előzetes ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések; az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelősségére vonatkozó rendelkezések; valamint a közvetlen követelés-elszámolási rendszer használata.

| (7) | A költségvetési hatósággal szembeni átláthatóságot a hivatalokra a költségvetési eljárás során háruló új tájékoztatási kötelezettségeken keresztül kell biztosítani, különösen a szerződéses alkalmazottak, valamint a megállapított, esedékessé váló követelés behajtásáról való lemondás becslése tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési hatósággal szembeni átláthatóságot a hivatalokra a költségvetési eljárás során háruló új tájékoztatási kötelezettségeken keresztül kell biztosítani, különösen a szerződéses alkalmazottak, valamint a megállapított, esedékessé váló követelés behajtásáról való lemondás becslése tekintetében.

| (8) | A költségvetésből származó pénzeszközök átlátható felhasználása érdekében szükséges, hogy az e pénzeszközök kedvezményezettjeire vonatkozó információk – a jogos köz- és magánérdekek védelméhez szükséges, meghatározott korlátokon belül – elérhetők legyenek. |
| --- | --- |

(8)

A költségvetésből származó pénzeszközök átlátható felhasználása érdekében szükséges, hogy az e pénzeszközök kedvezményezettjeire vonatkozó információk – a jogos köz- és magánérdekek védelméhez szükséges, meghatározott korlátokon belül – elérhetők legyenek.

| (9) | A Közösségek pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából a közösségi szerveknek részt kell venniük az Európai Csaláselleni Hivatal csalásmegelőzési tevékenységeiben. |
| --- | --- |

(9)

A Közösségek pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából a közösségi szerveknek részt kell venniük az Európai Csaláselleni Hivatal csalásmegelőzési tevékenységeiben.

| (10) | Különös követelményeket kell megállapítani a bizonylatok tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy személyes adatokat csak az adatok gyűjtése vagy további feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig tárolnak. |
| --- | --- |

(10)

Különös követelményeket kell megállapítani a bizonylatok tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy személyes adatokat csak az adatok gyűjtése vagy további feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig tárolnak.

| (11) | A Közösségek pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából a hivatalok összeállítják azon követelések – az adósok nevét és a kötelezettség összegét tartalmazó – jegyzékét, amelyek esetében az adóst jogerős bírósági határozat kötelezi fizetésre, és amelyek esetében a határozat kihirdetését követő egy éven belül egyáltalán nem történt kifizetés, vagy nem történt jelentősebb kifizetés. E jegyzéket a vonatkozó adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével teszik közzé. |
| --- | --- |

(11)

A Közösségek pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából a hivatalok összeállítják azon követelések – az adósok nevét és a kötelezettség összegét tartalmazó – jegyzékét, amelyek esetében az adóst jogerős bírósági határozat kötelezi fizetésre, és amelyek esetében a határozat kihirdetését követő egy éven belül egyáltalán nem történt kifizetés, vagy nem történt jelentősebb kifizetés. E jegyzéket a vonatkozó adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével teszik közzé.

| (12) | A számvitelért felelős tisztviselő esetében tisztázni kell az engedélyezésre jogosult tisztviselők által neki szolgáltatott pénzügyi információk alapján történő elszámolás-hitelesítésben viselt felelősségét. Ennek érdekében a számvitelért felelős tisztviselő jogosult a felhatalmazott engedélyezésre jogosult tisztviselőtől kapott információkat ellenőrizni és szükség esetén fenntartásokkal élni. |
| --- | --- |

(12)

A számvitelért felelős tisztviselő esetében tisztázni kell az engedélyezésre jogosult tisztviselők által neki szolgáltatott pénzügyi információk alapján történő elszámolás-hitelesítésben viselt felelősségét. Ennek érdekében a számvitelért felelős tisztviselő jogosult a felhatalmazott engedélyezésre jogosult tisztviselőtől kapott információkat ellenőrizni és szükség esetén fenntartásokkal élni.

| (13) | Tekintve, hogy a Bizottság az engedélyezésre jogosult tisztviselő jogkörét ruházta a hivatalokra, a működési előirányzatok igazgatók általi végrehajtására vonatkozó belső ellenőrzési kérdések az általános költségvetési rendelet 86. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében összeállított jelentések részét képezik. A jelentési mechanizmusok ésszerűsítése, valamint az átláthatatlan információáramlás elkerülése érdekében a belső ellenőr által a végrehajtó hivatalok igazgatási előirányzatairól készített jelentésnek az általános költségvetési rendelet 86. cikkének (3) bekezdése értelmében összeállított belső ellenőri jelentés részét kell képeznie. Ugyanezen okból a Bizottságnak a hivatalok által az 1653/2004/EK rendelet 49. cikkének (4) bekezdésével összhangban összeállított jelentéseket be kell építenie az általános költségvetési rendelet 86. cikkének (4) bekezdése értelmében összeállított és a mentesítésért felelős hatóságnak továbbított jelentésbe. |
| --- | --- |

(13)

Tekintve, hogy a Bizottság az engedélyezésre jogosult tisztviselő jogkörét ruházta a hivatalokra, a működési előirányzatok igazgatók általi végrehajtására vonatkozó belső ellenőrzési kérdések az általános költségvetési rendelet 86. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében összeállított jelentések részét képezik. A jelentési mechanizmusok ésszerűsítése, valamint az átláthatatlan információáramlás elkerülése érdekében a belső ellenőr által a végrehajtó hivatalok igazgatási előirányzatairól készített jelentésnek az általános költségvetési rendelet 86. cikkének (3) bekezdése értelmében összeállított belső ellenőri jelentés részét kell képeznie. Ugyanezen okból a Bizottságnak a hivatalok által az 1653/2004/EK rendelet 49. cikkének (4) bekezdésével összhangban összeállított jelentéseket be kell építenie az általános költségvetési rendelet 86. cikkének (4) bekezdése értelmében összeállított és a mentesítésért felelős hatóságnak továbbított jelentésbe.

| (14) | Tisztázni kell, hogy a hivatalok milyen feltételek mellett vehetik igénybe a Bizottság szolgálatait, az intézményközi európai hivatalokat, valamint az Európai Unió szerveinek az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló 2965/94/EK tanácsi rendelettel (6) létrehozott Fordítóközpontját. Be kell illeszteni egy, a szakértők kiválasztására vonatkozó, az általános költségvetési rendeletben szereplőnek megfelelő rendelkezést. |
| --- | --- |

(14)

Tisztázni kell, hogy a hivatalok milyen feltételek mellett vehetik igénybe a Bizottság szolgálatait, az intézményközi európai hivatalokat, valamint az Európai Unió szerveinek az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló 2965/94/EK tanácsi rendelettel (6) létrehozott Fordítóközpontját. Be kell illeszteni egy, a szakértők kiválasztására vonatkozó, az általános költségvetési rendeletben szereplőnek megfelelő rendelkezést.

| (15) | A Közösségek pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából, valamint figyelembe véve, hogy hivatalok nem gyakorolhatnak bizonyos, kizárólag a közösségi intézmények számára megállapított előjogokat, a hivataloknak harmadik felekkel megkötött szerződéseikbe egyedi szerződéses feltételeket kell beilleszteniük, amely lehetővé teszi számukra bizonyos jogok gyakorlását, beleértve a szerződések és pályázati eljárások felfüggesztését és megszüntetését, valamint elévülési idő alkalmazását. |
| --- | --- |

(15)

A Közösségek pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából, valamint figyelembe véve, hogy hivatalok nem gyakorolhatnak bizonyos, kizárólag a közösségi intézmények számára megállapított előjogokat, a hivataloknak harmadik felekkel megkötött szerződéseikbe egyedi szerződéses feltételeket kell beilleszteniük, amely lehetővé teszi számukra bizonyos jogok gyakorlását, beleértve a szerződések és pályázati eljárások felfüggesztését és megszüntetését, valamint elévülési idő alkalmazását.

| (16) | A költségvetési hatósággal szembeni átláthatóság érdekében a hivatal igazgatási költségvetésére jelentős kihatással lévő projektek esetében információszolgáltatási eljárást kell bevezetni. |
| --- | --- |

(16)

A költségvetési hatósággal szembeni átláthatóság érdekében a hivatal igazgatási költségvetésére jelentős kihatással lévő projektek esetében információszolgáltatási eljárást kell bevezetni.

| (17) | Az 58/2003/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése rendelkezik a legkésőbb az N+2. év április 29-éig történő mentesítésről, ugyanakkor egyértelműen kimondja, hogy a mentesítést az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítéssel együtt nyújtják. Az 58/2003/EK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének tartalma összeegyeztethetetlenné vált az általános költségvetési rendelet felülvizsgálatát követően, amely az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó, az N+2. év május 15-e előtti mentesítésről rendelkezik. Ezért a hivatalok működési költségvetésére vonatkozó mentesítési időpontot össze kell hangolni az általános költségvetés mentesítési időpontjával. |
| --- | --- |

(17)

Az 58/2003/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése rendelkezik a legkésőbb az N+2. év április 29-éig történő mentesítésről, ugyanakkor egyértelműen kimondja, hogy a mentesítést az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítéssel együtt nyújtják. Az 58/2003/EK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének tartalma összeegyeztethetetlenné vált az általános költségvetési rendelet felülvizsgálatát követően, amely az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó, az N+2. év május 15-e előtti mentesítésről rendelkezik. Ezért a hivatalok működési költségvetésére vonatkozó mentesítési időpontot össze kell hangolni az általános költségvetés mentesítési időpontjával.

| (18) | Ezért az 1653/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(18)

Ezért az 1653/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1653/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  A költségvetést az egységesség, a teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső ellenőrzést szükségessé tévő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság e rendeletben megállapított elvével összhangban kell elkészíteni és végrehajtani.”; |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

A költségvetést az egységesség, a teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső ellenőrzést szükségessé tévő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság e rendeletben megállapított elvével összhangban kell elkészíteni és végrehajtani.”;

| 2. | A 9. cikk negyedik bekezdése a következő mondattal egészül ki:
  „A közösségi szerv legkésőbb az N+1. év június 1-jéig tájékoztatja a Bizottságot az átvitt célhoz kötött bevételek végrehajtásáról.”; |
| --- | --- |

2.

A 9. cikk negyedik bekezdése a következő mondattal egészül ki:

„A közösségi szerv legkésőbb az N+1. év június 1-jéig tájékoztatja a Bizottságot az átvitt célhoz kötött bevételek végrehajtásáról.”;

| 3. | A 10. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A rendszeres igazgatási kiadásokra azonban minden év november 15-től előzetes kötelezettségvállalást lehet tenni a következő pénzügyi évre meghatározott előirányzatok terhére. E kötelezettségvállalások nem haladhatják meg a szóban forgó költségvetési sor operatív bizottság által folyó pénzügyi évre meghatározott előirányzatainak egynegyedét. Ezek a kötelezettségek nem kapcsolódhatnak olyan új kiadásokhoz, amelyeket a legutolsó szabályszerűen elfogadott költségvetés alapján még nem hagytak jóvá.”; |
| --- | --- |

3.

A 10. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A rendszeres igazgatási kiadásokra azonban minden év november 15-től előzetes kötelezettségvállalást lehet tenni a következő pénzügyi évre meghatározott előirányzatok terhére. E kötelezettségvállalások nem haladhatják meg a szóban forgó költségvetési sor operatív bizottság által folyó pénzügyi évre meghatározott előirányzatainak egynegyedét. Ezek a kötelezettségek nem kapcsolódhatnak olyan új kiadásokhoz, amelyeket a legutolsó szabályszerűen elfogadott költségvetés alapján még nem hagytak jóvá.”;

| 4. | A 18. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A működési költségvetésben az előirányzatok átcsoportosításáról az igazgató dönt. Előzetesen tájékoztatja az operatív bizottságot, amely elutasíthatja az átcsoportosítást. Az operatív bizottság jóváhagyását követően, vagy amennyiben az információnyújtást követő három héten belül nem érkezik válasz, az igazgató végrehajthatja a tervezett átcsoportosításokat.”; |
| --- | --- |

4.

A 18. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A működési költségvetésben az előirányzatok átcsoportosításáról az igazgató dönt. Előzetesen tájékoztatja az operatív bizottságot, amely elutasíthatja az átcsoportosítást. Az operatív bizottság jóváhagyását követően, vagy amennyiben az információnyújtást követő három héten belül nem érkezik válasz, az igazgató végrehajthatja a tervezett átcsoportosításokat.”;

| 5. | A II. cím 7. fejezete a következő 19a. cikkel egészül ki:
  „19a. cikk
  (1)   A költségvetést a hatékony és eredményes belső ellenőrzéssel összhangban hajtják végre.
  (2)   A költségvetés végrehajtásának alkalmazásában a belső ellenőrzés a végrehajtási lánc minden szintjén alkalmazandó folyamat, amelynek célja ésszerű mértékű bizonyossággal szolgálni a következő célkitűzések eléréséről:






  a) | a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága; |
| --- | --- | --- |

5.

A II. cím 7. fejezete a következő 19a. cikkel egészül ki:

„19a. cikk

(1)   A költségvetést a hatékony és eredményes belső ellenőrzéssel összhangban hajtják végre.

(2)   A költségvetés végrehajtásának alkalmazásában a belső ellenőrzés a végrehajtási lánc minden szintjén alkalmazandó folyamat, amelynek célja ésszerű mértékű bizonyossággal szolgálni a következő célkitűzések eléréséről:

a)

a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága;

| b) | a jelentések megbízhatósága; |
| --- | --- |

b)

a jelentések megbízhatósága;

| c) | az eszközök és információk megőrzése; |
| --- | --- |

c)

az eszközök és információk megőrzése;

| d) | a csalás és szabálytalanságok megelőzése és felderítése; |
| --- | --- |

d)

a csalás és szabálytalanságok megelőzése és felderítése;

| e) | az alapul szolgáló műveletek jog- és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázatok megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét.”; |
| --- | --- |

e)

az alapul szolgáló műveletek jog- és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázatok megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét.”;

| 6. | A 20. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A költségvetést és a költségvetés-módosításokat véglegesen elfogadott formájukban tájékoztatásképpen megküldik a költségvetési hatóságnak, a Számvevőszéknek és a Bizottságnak, valamint közzéteszik az érintett hivatal internetes honlapján. A költségvetés és a költségvetés-módosítások összefoglalóját a jóváhagyástól számított három hónapon belül közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
  Az összefoglaló tartalmazza az öt fő bevételi és az öt fő kiadási tételt, valamint azon szerződéses alkalmazottak létszámtervét és teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számának becslését, amelyekre előirányzatokat állítottak be a költségvetésbe, továbbá a kirendelt nemzeti szakértők létszámtervét és számának becslését. Ugyancsak tartalmazza az előző évre vonatkozó számadatokat.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A 20. cikk a következőképpen módosul:

a)

a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A költségvetést és a költségvetés-módosításokat véglegesen elfogadott formájukban tájékoztatásképpen megküldik a költségvetési hatóságnak, a Számvevőszéknek és a Bizottságnak, valamint közzéteszik az érintett hivatal internetes honlapján. A költségvetés és a költségvetés-módosítások összefoglalóját a jóváhagyástól számított három hónapon belül közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Az összefoglaló tartalmazza az öt fő bevételi és az öt fő kiadási tételt, valamint azon szerződéses alkalmazottak létszámtervét és teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számának becslését, amelyekre előirányzatokat állítottak be a költségvetésbe, továbbá a kirendelt nemzeti szakértők létszámtervét és számának becslését. Ugyancsak tartalmazza az előző évre vonatkozó számadatokat.”;

| b) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „A hivatal internetes honlapján hozzáférhetővé teszi a költségvetéséből származó forrásokból részesülő kedvezményezettekre – így többek között az 50b. cikk alapján szerződtetett szakértőkre – vonatkozó információkat. A közzétett információnak könnyen elérhetőnek, átláthatónak és átfogónak kell lennie. Ezen információkat a bizalmas kezelés követelményeinek, különösen a személyes adatoknak a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2001. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) rögzített védelme, valamint a biztonsági követelmények kellő figyelembevétele mellett teszik hozzáférhetővé.
  Amennyiben az információt csak név nélkül teszik közzé, a hivatal kérésre megfelelő módon információt nyújt az Európai Parlamentnek az érintett kedvezményezettekről. |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A hivatal internetes honlapján hozzáférhetővé teszi a költségvetéséből származó forrásokból részesülő kedvezményezettekre – így többek között az 50b. cikk alapján szerződtetett szakértőkre – vonatkozó információkat. A közzétett információnak könnyen elérhetőnek, átláthatónak és átfogónak kell lennie. Ezen információkat a bizalmas kezelés követelményeinek, különösen a személyes adatoknak a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2001. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) rögzített védelme, valamint a biztonsági követelmények kellő figyelembevétele mellett teszik hozzáférhetővé.

Amennyiben az információt csak név nélkül teszik közzé, a hivatal kérésre megfelelő módon információt nyújt az Európai Parlamentnek az érintett kedvezményezettekről.

| 7. | A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „21. cikk
  A hivatalok legkésőbb minden év március 5-ig megküldik a Bizottságnak a hivatal igazgatója által készített és az operatív bizottság által elfogadott, az N+1. évi bevételekre és kiadásokra vonatkozó előzetes összefoglaló kimutatást, és az azt megalapozó általános irányvonalakat, valamint munkaprogram-tervezetüket.
  A hivatal előzetes összefoglaló kimutatása tartalmazza a következőket:






  a) | létszámterv, amely meghatározza a költségvetési előirányzatok határain belül engedélyezett ideiglenes álláshelyek számát besorolási fokozat és osztály szerint; |
| --- | --- | --- |

7.

A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„21. cikk

A hivatalok legkésőbb minden év március 5-ig megküldik a Bizottságnak a hivatal igazgatója által készített és az operatív bizottság által elfogadott, az N+1. évi bevételekre és kiadásokra vonatkozó előzetes összefoglaló kimutatást, és az azt megalapozó általános irányvonalakat, valamint munkaprogram-tervezetüket.

A hivatal előzetes összefoglaló kimutatása tartalmazza a következőket:

a)

létszámterv, amely meghatározza a költségvetési előirányzatok határain belül engedélyezett ideiglenes álláshelyek számát besorolási fokozat és osztály szerint;

| b) | a személyi állomány változásakor egy nyilatkozat, amely indokolja az új álláshelyekre vonatkozó igényeket; |
| --- | --- |

b)

a személyi állomány változásakor egy nyilatkozat, amely indokolja az új álláshelyekre vonatkozó igényeket;

| c) | a készpénzkifizetések és -bevételek negyedéves becslése; |
| --- | --- |

c)

a készpénzkifizetések és -bevételek negyedéves becslése;

| d) | a hivatalban dolgozó szerződéses alkalmazottak és kirendelt nemzeti szakértők létszáma és az N+1. évre vonatkozó becsült létszáma; |
| --- | --- |

d)

a hivatalban dolgozó szerződéses alkalmazottak és kirendelt nemzeti szakértők létszáma és az N+1. évre vonatkozó becsült létszáma;

| e) | a célhoz kötött bevételek becslése; |
| --- | --- |

e)

a célhoz kötött bevételek becslése;

| f) | a különböző tevékenységek tekintetében az előzetesen kitűzött összes cél eléréséről, valamint a mutatókkal mért új célokról szóló információk; |
| --- | --- |

f)

a különböző tevékenységek tekintetében az előzetesen kitűzött összes cél eléréséről, valamint a mutatókkal mért új célokról szóló információk;

Az értékelés eredményeit meg kell vizsgálni és a közösségi szerv javasolt költségvetésének N. évi költségvetési évével összehasonlított növekedése vagy csökkenése valószínű előnyeinek bemutatására kell felhasználni.”;

| 8. | A 22. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az általános költségvetés elfogadási eljárásának részeként a Bizottság elküldi a hivatal előzetes kimutatását a költségvetési hatóságnak, és javaslatot tesz a hivatalnak nyújtandó támogatás összegére, valamint a hivatal személyzetének a Bizottság által szükségesnek ítélt létszámára. A Bizottság rendelkezésre bocsátja a hivatal létszámterv tervezetét és azon szerződéses alkalmazottak teljes munkaidős egyenértékben kifejezett létszámának becslését, amelyekre előirányzatokat javasoltak.” |
| --- | --- | --- |

8.

A 22. cikk a következőképpen módosul:

a)

az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az általános költségvetés elfogadási eljárásának részeként a Bizottság elküldi a hivatal előzetes kimutatását a költségvetési hatóságnak, és javaslatot tesz a hivatalnak nyújtandó támogatás összegére, valamint a hivatal személyzetének a Bizottság által szükségesnek ítélt létszámára. A Bizottság rendelkezésre bocsátja a hivatal létszámterv tervezetét és azon szerződéses alkalmazottak teljes munkaidős egyenértékben kifejezett létszámának becslését, amelyekre előirányzatokat javasoltak.”

| b) | a harmadik bekezdés a következő mondattal egészül ki: „A létszámtervet az általános költségvetés III. szakaszának – Bizottság – mellékletében kell közzétenni.”; |
| --- | --- |

b)

a harmadik bekezdés a következő mondattal egészül ki: „A létszámtervet az általános költségvetés III. szakaszának – Bizottság – mellékletében kell közzétenni.”;

| 9. | A 23. cikk 1. pontjának b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az előző pénzügyi év bevételei és az N–2. évi bevételek, a célhoz kötött bevételeket is beleértve;” |
| --- | --- | --- |

9.

A 23. cikk 1. pontjának b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az előző pénzügyi év bevételei és az N–2. évi bevételek, a célhoz kötött bevételeket is beleértve;”

| 10. | A 24. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében az „A3 besorolási osztály alatt” kifejezés helyébe az „AD13 besorolási osztály alatt” lép; |
| --- | --- |

10.

A 24. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében az „A3 besorolási osztály alatt” kifejezés helyébe az „AD13 besorolási osztály alatt” lép;

| 11. | A 25. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a csalás és szabálytalanságok megelőzése és felderítése tekintetében viselt kötelezettségeinek sérelme nélkül, a hivatalok részt vesznek az Európai Csaláselleni Hivatal csalásmegelőzési tevékenységeiben.”; |
| --- | --- |

11.

A 25. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a csalás és szabálytalanságok megelőzése és felderítése tekintetében viselt kötelezettségeinek sérelme nélkül, a hivatalok részt vesznek az Európai Csaláselleni Hivatal csalásmegelőzési tevékenységeiben.”;

| 12. | A 27. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az e cím 2. fejezetében meghatározott minden pénzügyi szereplőnek és a költségvetés végrehajtásában, pénzgazdálkodásban, könyvvizsgálatban vagy ellenőrzésben érintett minden személynek tilos bármilyen olyan intézkedést hoznia, amely révén saját érdekei szembekerülhetnek a hivatal vagy a Közösségek érdekeivel. Ha ilyen eset áll elő, a szóban forgó szereplőnek tartózkodnia kell az intézkedéstől, és az ügyről jelentést kell tennie felettesének. Az igazgató jelentést tesz az operatív bizottságnak.”; |
| --- | --- |

12.

A 27. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az e cím 2. fejezetében meghatározott minden pénzügyi szereplőnek és a költségvetés végrehajtásában, pénzgazdálkodásban, könyvvizsgálatban vagy ellenőrzésben érintett minden személynek tilos bármilyen olyan intézkedést hoznia, amely révén saját érdekei szembekerülhetnek a hivatal vagy a Közösségek érdekeivel. Ha ilyen eset áll elő, a szóban forgó szereplőnek tartózkodnia kell az intézkedéstől, és az ügyről jelentést kell tennie felettesének. Az igazgató jelentést tesz az operatív bizottságnak.”;

| 13. | A 29. és 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „29. cikk
  (1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a bevételek és a kiadások – a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelő – végrehajtásáért, továbbá a jogszerűség és a szabályszerűség követelményeinek való megfelelés biztosításáért. A költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítő határozat dátumától számított öt évig megőrzi a végrehajtott műveletekkel kapcsolatos bizonylatokat. Lehetőség szerint törölni kell a bizonylatokban található olyan személyes adatokat, amelyek a költségvetési mentesítés, ellenőrzés és könyvvizsgálat szempontjából nem szükségesek. A forgalmi adatok megőrzésével összefüggésben minden esetben a 45/2001/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.
  (2)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a Bizottság által saját szervezeti egységei számára elfogadott minimumszabályokkal összhangban – figyelembe véve az igazgatási környezettel összefüggő különös kockázatokat és a finanszírozott tevékenységek jellegét – létrehozza a feladatainak teljesítéséhez megfelelő szervezeti struktúrát, valamint a belső igazgatási és ellenőrzési rendszereket és eljárásokat, beleértve adott esetben az utólagos ellenőrzéseket is.
  Az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai természetének és körének függvényében hivatalán belül létrehozhat a tevékenységeihez kapcsolódó kockázatok kezelésében segédkező szakértői és tanácsadói posztot.
  A tranzakció engedélyezése előtt a tranzakciót kezdeményező tisztviselőtől független tisztviselőknek ellenőrizniük kell a tranzakció műveleti és pénzügyi aspektusait.
  Az előzetes ellenőrzés céljából a fizetésekkel, nyugdíjakkal és a kiküldetési és egészségügyi költségtérítésekkel kapcsolatos rendszeres kiadások egymáshoz hasonló külön műveleteinek sorozatát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyetlen műveletnek tekintheti. Ilyen esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő – kockázatértékelésétől függően – megfelelő utólagos vizsgálatot hajt végre.
  Az előzetes és utólagos ellenőrzések, valamint a tranzakciók kezdeményezése elhatárolt funkciók.
  (3)   Az 58/2003/EK rendelet 9. cikkének (7) bekezdésével összhangban az engedélyezésre jogosult tisztviselő minden év március 15-ig éves tevékenységi jelentés formájában számol be az operatív bizottságnak feladatai teljesítéséről; a jelentés pénzügyi és igazgatási információkat tartalmaz annak alátámasztásául, hogy a jelentésben szereplő adatok megbízható és valós képet alkotnak a helyzetről, hacsak a bevételek és kiadások meghatározott területeihez kapcsolódó fenntartásokban másként nem szerepel.
  30. cikk
  (1)   Az operatív bizottság kinevez egy számvitelért felelős tisztviselőt, aki kirendelt tisztviselő vagy a hivatal által közvetlenül felvett ideiglenes személyzet tagja, és aki a következőkért felel:






  a) | a kifizetések megfelelő végrehajtása, a bevételek beszedése és a megállapított követelések behajtása; |
| --- | --- | --- |

13.

A 29. és 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„29. cikk

(1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a bevételek és a kiadások – a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelő – végrehajtásáért, továbbá a jogszerűség és a szabályszerűség követelményeinek való megfelelés biztosításáért. A költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítő határozat dátumától számított öt évig megőrzi a végrehajtott műveletekkel kapcsolatos bizonylatokat. Lehetőség szerint törölni kell a bizonylatokban található olyan személyes adatokat, amelyek a költségvetési mentesítés, ellenőrzés és könyvvizsgálat szempontjából nem szükségesek. A forgalmi adatok megőrzésével összefüggésben minden esetben a 45/2001/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.

(2)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a Bizottság által saját szervezeti egységei számára elfogadott minimumszabályokkal összhangban – figyelembe véve az igazgatási környezettel összefüggő különös kockázatokat és a finanszírozott tevékenységek jellegét – létrehozza a feladatainak teljesítéséhez megfelelő szervezeti struktúrát, valamint a belső igazgatási és ellenőrzési rendszereket és eljárásokat, beleértve adott esetben az utólagos ellenőrzéseket is.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai természetének és körének függvényében hivatalán belül létrehozhat a tevékenységeihez kapcsolódó kockázatok kezelésében segédkező szakértői és tanácsadói posztot.

A tranzakció engedélyezése előtt a tranzakciót kezdeményező tisztviselőtől független tisztviselőknek ellenőrizniük kell a tranzakció műveleti és pénzügyi aspektusait.

Az előzetes ellenőrzés céljából a fizetésekkel, nyugdíjakkal és a kiküldetési és egészségügyi költségtérítésekkel kapcsolatos rendszeres kiadások egymáshoz hasonló külön műveleteinek sorozatát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyetlen műveletnek tekintheti. Ilyen esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő – kockázatértékelésétől függően – megfelelő utólagos vizsgálatot hajt végre.

Az előzetes és utólagos ellenőrzések, valamint a tranzakciók kezdeményezése elhatárolt funkciók.

(3)   Az 58/2003/EK rendelet 9. cikkének (7) bekezdésével összhangban az engedélyezésre jogosult tisztviselő minden év március 15-ig éves tevékenységi jelentés formájában számol be az operatív bizottságnak feladatai teljesítéséről; a jelentés pénzügyi és igazgatási információkat tartalmaz annak alátámasztásául, hogy a jelentésben szereplő adatok megbízható és valós képet alkotnak a helyzetről, hacsak a bevételek és kiadások meghatározott területeihez kapcsolódó fenntartásokban másként nem szerepel.

30. cikk

(1)   Az operatív bizottság kinevez egy számvitelért felelős tisztviselőt, aki kirendelt tisztviselő vagy a hivatal által közvetlenül felvett ideiglenes személyzet tagja, és aki a következőkért felel:

a)

a kifizetések megfelelő végrehajtása, a bevételek beszedése és a megállapított követelések behajtása;

| b) | a hivatal beszámolóinak elkészítése a VI. címmel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a hivatal beszámolóinak elkészítése a VI. címmel összhangban;

| c) | könyvvezetés a VI. címmel összhangban; |
| --- | --- |

c)

könyvvezetés a VI. címmel összhangban;

| d) | a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által meghatározott rendelkezésekkel összhangban a számviteli szabályok és módszerek megállapítása és számlatükör elkészítése; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által meghatározott rendelkezésekkel összhangban a számviteli szabályok és módszerek megállapítása és számlatükör elkészítése;

| e) | a számviteli rendszer megállapítása és érvényesítése, és – adott esetben – az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információ biztosítása vagy igazolása érdekében lefektetett rendszerek érvényesítése; a számvitelért felelős tisztviselő jogosult ellenőrizni az érvényesítési kritériumok betartását; |
| --- | --- |

e)

a számviteli rendszer megállapítása és érvényesítése, és – adott esetben – az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információ biztosítása vagy igazolása érdekében lefektetett rendszerek érvényesítése; a számvitelért felelős tisztviselő jogosult ellenőrizni az érvényesítési kritériumok betartását;

| f) | pénztárkezelés. |
| --- | --- |

f)

pénztárkezelés.

(2)   Mielőtt az operatív bizottság elfogadja a beszámolót, a számvitelért felelős tisztviselő záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy megfelelő bizonyossággal rendelkezik arról, hogy a beszámoló megbízható és valós képet ad a hivatal pénzügyi helyzetéről.

Ennek érdekében a számvitelért felelős tisztviselő megbizonyosodik róla, hogy a beszámolót az érvényes számviteli szabályokkal, módszerekkel és számviteli rendszerekkel összhangban állították össze, valamint hogy a beszámolóban minden bevétel és kiadás szerepel.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbít minden olyan információt, amelyre a számvitelért felelős tisztviselőnek feladatai elvégzéséhez szüksége van.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbra is teljes mértékben felel az általa kezelt pénzeszközök megfelelő felhasználásáért, valamint az ellenőrzése alatt álló kiadások jogszerűségéért és szabályszerűségéért.

A számvitelért felelős tisztviselő jogosult ellenőrizni a kapott információt, valamint további, a beszámoló aláírásával való ellátása céljából szükségesnek ítélt ellenőrzéseket végezni.

Amennyiben szükséges, a számvitelért felelős tisztviselő fenntartásokkal él, pontosan megmagyarázva azok jellegét és hatályát.

A számvitelért felelős tisztviselő az engedélyezésre jogosult tisztviselőtől megkapja az elszámolások elkészítéséhez szükséges mindazon információkat – amelyek megbízhatóságát az engedélyezésre jogosult tisztviselő garantálja –, amelyek hiteles képet adnak a hivatal vagyonáról és a költségvetés végrehajtásáról.

(3)   Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, kizárólag a számvitelért felelős tisztviselő jogosult a pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök kezelésére. Megóvásukért ő felel.”;

| 14. | A IV. cím 2. fejezete a következő 30a. cikkel egészül ki:
  „30a. cikk
  A számvitelért felelős tisztviselő feladatainak teljesítésekor bizonyos feladatokat átruházhat azon beosztottaira, akik az ideiglenes személyzet tagjai.”; |
| --- | --- |

14.

A IV. cím 2. fejezete a következő 30a. cikkel egészül ki:

„30a. cikk

A számvitelért felelős tisztviselő feladatainak teljesítésekor bizonyos feladatokat átruházhat azon beosztottaira, akik az ideiglenes személyzet tagjai.”;

| 15. | A 34. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselőt a személyzeti szabályzatban megállapított kártérítési kötelezettség terheli.”; |
| --- | --- | --- |

15.

A 34. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselőt a személyzeti szabályzatban megállapított kártérítési kötelezettség terheli.”;

| b) | a szöveg a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   A kártérítés-fizetési kötelezettség különösen akkor alkalmazandó, amikor:






  a) | az engedélyezésre jogosult tisztviselő – szándékosan vagy súlyos gondatlanságból – behajtandó követelések megállapításáról dönt vagy beszedési utalványokat bocsát ki, kiadásokra kötelezettséget vállal vagy kifizetési utalványt ír alá anélkül, hogy e rendeletnek megfelelne; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A kártérítés-fizetési kötelezettség különösen akkor alkalmazandó, amikor:

a)

az engedélyezésre jogosult tisztviselő – szándékosan vagy súlyos gondatlanságból – behajtandó követelések megállapításáról dönt vagy beszedési utalványokat bocsát ki, kiadásokra kötelezettséget vállal vagy kifizetési utalványt ír alá anélkül, hogy e rendeletnek megfelelne;

| b) | az engedélyezésre jogosult tisztviselő – szándékosan vagy súlyos gondatlanságból – elmulasztja egy követelést megalapozó dokumentum kiállítását, későn állítja ki a beszedési utalványokat vagy elmulasztja azok kiállítását, illetve késlelteti olyan kifizetési utalvány kiállítását, amelynek következtében az adott intézménynek polgári jogi felelőssége keletkezik harmadik felekkel szemben.”; |
| --- | --- |

b)

az engedélyezésre jogosult tisztviselő – szándékosan vagy súlyos gondatlanságból – elmulasztja egy követelést megalapozó dokumentum kiállítását, későn állítja ki a beszedési utalványokat vagy elmulasztja azok kiállítását, illetve késlelteti olyan kifizetési utalvány kiállítását, amelynek következtében az adott intézménynek polgári jogi felelőssége keletkezik harmadik felekkel szemben.”;

| 16. | A 35. cikk (1) bekezdése a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az igazgató éves tevékenységi jelentésében név nélkül hivatkozik a testület véleményére és ismerteti a meghozott nyomon követő intézkedéseket.” |
| --- | --- |

16.

A 35. cikk (1) bekezdése a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az igazgató éves tevékenységi jelentésében név nélkül hivatkozik a testület véleményére és ismerteti a meghozott nyomon követő intézkedéseket.”

| 17. | A 38. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A hivatal által gazdasági szereplőkkel megkötött szerződések rendelkeznek arról, hogy a terhelési értesítésben megállapított esedékességkor vissza nem fizetett bármely követelés a 2342/2002/EK (8), Euratom bizottsági rendelettel összhangban kamatozik. A szerződésekben kifejezetten utalni kell a hivatalt megillető késedelmi kamat feltételeire, a késedelmi kamat mértékét is beleértve. |
| --- | --- |

17.

A 38. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A hivatal által gazdasági szereplőkkel megkötött szerződések rendelkeznek arról, hogy a terhelési értesítésben megállapított esedékességkor vissza nem fizetett bármely követelés a 2342/2002/EK (8), Euratom bizottsági rendelettel összhangban kamatozik. A szerződésekben kifejezetten utalni kell a hivatalt megillető késedelmi kamat feltételeire, a késedelmi kamat mértékét is beleértve.

| 18. | A 40. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egy megállapított, esedékessé váló követelés egészének vagy egy részének behajtásáról való lemondást tervezi, biztosítja, hogy a lemondás szabályosan és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az arányosság elvének megfelelően történjen. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentést tesz az operatív bizottságnak arról, hogy szándékában áll lemondani egy esedékessé váló követelés behajtásáról. Minderről az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek indoklással ellátott határozatban kell nyilatkoznia. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő ezt a döntést csak abban az esetben ruházhatja át, amennyiben a követelések összege nem haladja meg az 5 000 eurót. A lemondó határozat megállapítja, milyen lépések történtek a beszedés biztosítására, és megadja az alapjául szolgáló jogi és ténybeli indokokat.”; |
| --- | --- |

18.

A 40. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egy megállapított, esedékessé váló követelés egészének vagy egy részének behajtásáról való lemondást tervezi, biztosítja, hogy a lemondás szabályosan és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az arányosság elvének megfelelően történjen. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentést tesz az operatív bizottságnak arról, hogy szándékában áll lemondani egy esedékessé váló követelés behajtásáról. Minderről az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek indoklással ellátott határozatban kell nyilatkoznia. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő ezt a döntést csak abban az esetben ruházhatja át, amennyiben a követelések összege nem haladja meg az 5 000 eurót. A lemondó határozat megállapítja, milyen lépések történtek a beszedés biztosítására, és megadja az alapjául szolgáló jogi és ténybeli indokokat.”;

| 19. | A 42. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „42. cikk
  A fizetési határidő meghosszabbítását csak abban az esetben engedélyezheti a számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselővel együtt, ha ezt az adós indoklással kellő módon ellátott írásban kérelmezi, és vállalja azt, hogy a terhelési értesítésben rögzített határidőtől számított halasztás teljes időszakára kamatot fizet, valamint pénzügyi garanciát vállal a hivatal jogainak védelme érdekében az adósság, úgy az alapösszeg, mint a kamatok fedezetére.” |
| --- | --- |

19.

A 42. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„42. cikk

A fizetési határidő meghosszabbítását csak abban az esetben engedélyezheti a számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselővel együtt, ha ezt az adós indoklással kellő módon ellátott írásban kérelmezi, és vállalja azt, hogy a terhelési értesítésben rögzített határidőtől számított halasztás teljes időszakára kamatot fizet, valamint pénzügyi garanciát vállal a hivatal jogainak védelme érdekében az adósság, úgy az alapösszeg, mint a kamatok fedezetére.”

| 20. | A IV. cím 4. fejezete a következő 42a. és 42b. cikkel egészül ki:
  „42a. cikk
  A számvitelért felelős tisztviselő jegyzéket vezet az esedékes behajtandó összegekről. E jegyzékben a hivatal követeléseit a beszedési utalvány kiállítási időpontja szerint kell csoportosítani. Jelzi továbbá a megállapított követelések behajtásáról való teljes vagy részleges lemondásra vonatkozó határozatokat. A jegyzéket csatolják a hivatal költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéséhez. A hivatal összeállítja a működési költségvetéséhez kapcsolódó azon követelések – az adósok nevét és a kötelezettség összegét tartalmazó – jegyzékét, amelyek esetében az adóst jogerős bírósági határozat kötelezi fizetésre, és amelyek esetében a határozat kihirdetését követő egy éven belül egyáltalán nem történt kifizetés, vagy nem történt jelentősebb kifizetés. E jegyzéket a vonatkozó adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével kell közzétenni.
  42b. cikk
  A hivatal harmadik felekkel szembeni, valamint harmadik felek hivatallal szembeni követeléseire ötéves elévülési időszak vonatkozik. Az elévülési időszakot rögzíteni kell a hivatal által megkötött szerződésekben.”; |
| --- | --- |

20.

A IV. cím 4. fejezete a következő 42a. és 42b. cikkel egészül ki:

„42a. cikk

A számvitelért felelős tisztviselő jegyzéket vezet az esedékes behajtandó összegekről. E jegyzékben a hivatal követeléseit a beszedési utalvány kiállítási időpontja szerint kell csoportosítani. Jelzi továbbá a megállapított követelések behajtásáról való teljes vagy részleges lemondásra vonatkozó határozatokat. A jegyzéket csatolják a hivatal költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéséhez. A hivatal összeállítja a működési költségvetéséhez kapcsolódó azon követelések – az adósok nevét és a kötelezettség összegét tartalmazó – jegyzékét, amelyek esetében az adóst jogerős bírósági határozat kötelezi fizetésre, és amelyek esetében a határozat kihirdetését követő egy éven belül egyáltalán nem történt kifizetés, vagy nem történt jelentősebb kifizetés. E jegyzéket a vonatkozó adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével kell közzétenni.

42b. cikk

A hivatal harmadik felekkel szembeni, valamint harmadik felek hivatallal szembeni követeléseire ötéves elévülési időszak vonatkozik. Az elévülési időszakot rögzíteni kell a hivatal által megkötött szerződésekben.”;

| 21. | A 47. cikk az első bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben az igénybevett szolgáltatások vagy az áruszállítások kifizetése időszakos fizetéssel történik, az engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatértékelést követően elrendelheti közvetlen követelés-elszámolási rendszer alkalmazását.”; |
| --- | --- |

21.

A 47. cikk az első bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben az igénybevett szolgáltatások vagy az áruszállítások kifizetése időszakos fizetéssel történik, az engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatértékelést követően elrendelheti közvetlen követelés-elszámolási rendszer alkalmazását.”;

| 22. | A 49. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a második bekezdés negyedik mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A belső ellenőr a Bizottságnak a költségvetési rendelet 86. cikkének (3) bekezdése értelmében benyújtott éves jelentésében feltünteti a hivatalokkal kapcsolatban végrehajtott ellenőrzések számát és típusát, a tett ajánlásokat és az ajánlások alapján tett lépéseket. Ezen információkat az érintett hivatalnak is megküldik.” |
| --- | --- | --- |

22.

A 49. cikk a következőképpen módosul:

a)

a második bekezdés negyedik mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A belső ellenőr a Bizottságnak a költségvetési rendelet 86. cikkének (3) bekezdése értelmében benyújtott éves jelentésében feltünteti a hivatalokkal kapcsolatban végrehajtott ellenőrzések számát és típusát, a tett ajánlásokat és az ajánlások alapján tett lépéseket. Ezen információkat az érintett hivatalnak is megküldik.”

| b) | a negyedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A hivatal igazgatója évente összeállítja a belső ellenőr által végrehajtott belső ellenőrzések számáról és típusáról, a tett ajánlásokról és az ajánlások alapján tett lépésekről szóló összefoglaló jelentését. Az operatív bizottság előzetes tájékoztatása után továbbítja a jelentést a Bizottságnak. A Bizottság e jelentést belefoglalja az általános költségvetési rendelet 86 cikkének (4) bekezdése értelmében vett jelentésébe.”; |
| --- | --- |

b)

a negyedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A hivatal igazgatója évente összeállítja a belső ellenőr által végrehajtott belső ellenőrzések számáról és típusáról, a tett ajánlásokról és az ajánlások alapján tett lépésekről szóló összefoglaló jelentését. Az operatív bizottság előzetes tájékoztatása után továbbítja a jelentést a Bizottságnak. A Bizottság e jelentést belefoglalja az általános költségvetési rendelet 86 cikkének (4) bekezdése értelmében vett jelentésébe.”;

| 23. | Az 50. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „50. cikk
  (1)   A hivatal működésével kapcsolatos közbeszerzések tekintetében az általános költségvetési rendelet, illetve a 2342/2002/EK Euratom rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni e cikk (3)–(5) bekezdésére figyelemmel.
  (2)   Kérésükre a hivatalok ajánlatkérőként bevonhatók a bizottsági vagy intézményközi szerződések odaítélési eljárásába.
  (3)   Az olyan árubeszerzés, szolgáltatásnyújtás vagy munkavégzés esetén, amelyeket a Bizottság, intézményközi hivatalok vagy a Fordítóközpont nyújtani képesek, a hivatalok először ezen intézményekhez fordulnak. Ugyanez vonatkozik azokra az esetekre, amikor e szervek gazdasági szereplőkkel kötött szerződések révén képesek ellátni e feladatokat, és jelentős, az egyszerű közvetítői vagy tanácsadói szerepen túlmutató pótlólagos szolgáltatásokat nyújtanak. A hivatal megállapodást köt e szervekkel.
  (4)   Az általános költségvetési rendelet 101. cikkének értelmében az ajánlati felhívás rögzíti, hogy a hivatal a szerződés aláírása előtt elállhat a beszerzéstől vagy törölheti az odaítélési eljárást anélkül, hogy a pályázók vagy ajánlattevők bármifajta ellentételezésre jogot formálhatnának.
  (5)   Az általános költségvetési rendelet 103. cikkének értelmében a hivatal által indított ajánlati felhívás rögzíti, hogy az említett cikkben meghatározott feltételek mellett a hivatal felfüggesztheti az eljárást és bármilyen szükséges intézkedést meghozhat, az eljárás megszüntetését is beleértve.
  Az általános költségvetési rendelet 103. cikkének értelmében a hivatal által megkötött szerződések kiköti, hogy a hivatal az említett cikkben foglalt feltételek mellett meghozhatja az ugyanezen cikkben meghatározott intézkedéseket.”; |
| --- | --- |

23.

Az 50. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„50. cikk

(1)   A hivatal működésével kapcsolatos közbeszerzések tekintetében az általános költségvetési rendelet, illetve a 2342/2002/EK Euratom rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni e cikk (3)–(5) bekezdésére figyelemmel.

(2)   Kérésükre a hivatalok ajánlatkérőként bevonhatók a bizottsági vagy intézményközi szerződések odaítélési eljárásába.

(3)   Az olyan árubeszerzés, szolgáltatásnyújtás vagy munkavégzés esetén, amelyeket a Bizottság, intézményközi hivatalok vagy a Fordítóközpont nyújtani képesek, a hivatalok először ezen intézményekhez fordulnak. Ugyanez vonatkozik azokra az esetekre, amikor e szervek gazdasági szereplőkkel kötött szerződések révén képesek ellátni e feladatokat, és jelentős, az egyszerű közvetítői vagy tanácsadói szerepen túlmutató pótlólagos szolgáltatásokat nyújtanak. A hivatal megállapodást köt e szervekkel.

(4)   Az általános költségvetési rendelet 101. cikkének értelmében az ajánlati felhívás rögzíti, hogy a hivatal a szerződés aláírása előtt elállhat a beszerzéstől vagy törölheti az odaítélési eljárást anélkül, hogy a pályázók vagy ajánlattevők bármifajta ellentételezésre jogot formálhatnának.

(5)   Az általános költségvetési rendelet 103. cikkének értelmében a hivatal által indított ajánlati felhívás rögzíti, hogy az említett cikkben meghatározott feltételek mellett a hivatal felfüggesztheti az eljárást és bármilyen szükséges intézkedést meghozhat, az eljárás megszüntetését is beleértve.

Az általános költségvetési rendelet 103. cikkének értelmében a hivatal által megkötött szerződések kiköti, hogy a hivatal az említett cikkben foglalt feltételek mellett meghozhatja az ugyanezen cikkben meghatározott intézkedéseket.”;

| 24. | A szöveg a következő VA. és VB. címmel egészül ki:
  „VA. CÍM
  A KÖZÖSSÉGI SZERVEK KÖLTSÉGVETÉSÉRE JELENTŐS KIHATÁSSAL LÉVŐ PROJEKTEK
  50a. cikk
  Az operatív bizottság a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot bármely olyan projekt végrehajtására vonatkozó szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi kihatással járnak működési költségvetésének finanszírozására, különös tekintettel az ingatlannal kapcsolatos projektekre, például épületek bérlésére vagy megvételére. Erről tájékoztatja a Bizottságot.
  Ha a költségvetési hatóság bármely ága véleményt kíván kibocsátani, a projektről szóló tájékoztatás átvételétől számított két héten belül értesíti az érintett hivatalt erről a szándékáról. Válasz hiányában a hivatal lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.
  E véleményt a második bekezdés értelmében vett értesítéstől számított két héten belül továbbítani kell az érintett hivatalnak és a Bizottságnak.
  VB. CÍM
  SZAKÉRTŐK
  50b. cikk
  A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 256a. cikke értelemszerűen alkalmazandó a fix összeg alapján fizetett, az intézmények munkáját különösen a következőkben segítő szakértők kiválasztási eljárására: az ajánlatok és támogatási kérelmek vagy közbeszerzési pályázatok értékelése, valamint a költségvetésből finanszírozott projektek nyomonkövetéséhez és végső értékeléséhez történő technikai segítségnyújtás. A hivatalok a szakértők Bizottság által összeállított jegyzékét is használhatják.”; |
| --- | --- |

24.

A szöveg a következő VA. és VB. címmel egészül ki:

„VA. CÍM

A KÖZÖSSÉGI SZERVEK KÖLTSÉGVETÉSÉRE JELENTŐS KIHATÁSSAL LÉVŐ PROJEKTEK

50a. cikk

Az operatív bizottság a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot bármely olyan projekt végrehajtására vonatkozó szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi kihatással járnak működési költségvetésének finanszírozására, különös tekintettel az ingatlannal kapcsolatos projektekre, például épületek bérlésére vagy megvételére. Erről tájékoztatja a Bizottságot.

Ha a költségvetési hatóság bármely ága véleményt kíván kibocsátani, a projektről szóló tájékoztatás átvételétől számított két héten belül értesíti az érintett hivatalt erről a szándékáról. Válasz hiányában a hivatal lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.

E véleményt a második bekezdés értelmében vett értesítéstől számított két héten belül továbbítani kell az érintett hivatalnak és a Bizottságnak.

VB. CÍM

SZAKÉRTŐK

50b. cikk

A 2342/2002/EK, Euratom rendelet 256a. cikke értelemszerűen alkalmazandó a fix összeg alapján fizetett, az intézmények munkáját különösen a következőkben segítő szakértők kiválasztási eljárására: az ajánlatok és támogatási kérelmek vagy közbeszerzési pályázatok értékelése, valamint a költségvetésből finanszírozott projektek nyomonkövetéséhez és végső értékeléséhez történő technikai segítségnyújtás. A hivatalok a szakértők Bizottság által összeállított jegyzékét is használhatják.”;

| 25. | Az 51. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „51. cikk
  A hivatal beszámolói tartalmazzák a pénzügyi kimutatásokat és a költségvetés végrehajtásáról szóló kimutatásokat. E beszámolókhoz csatolják az adott év költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentést, amely többek közt tájékoztatást nyújt az előirányzatok felhasználásának mértékéről, valamint összefoglaló információkat tartalmaz a különböző költségvetési jogcímek közötti előirányzat-átcsoportosításról.” |
| --- | --- |

25.

Az 51. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„51. cikk

A hivatal beszámolói tartalmazzák a pénzügyi kimutatásokat és a költségvetés végrehajtásáról szóló kimutatásokat. E beszámolókhoz csatolják az adott év költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentést, amely többek közt tájékoztatást nyújt az előirányzatok felhasználásának mértékéről, valamint összefoglaló információkat tartalmaz a különböző költségvetési jogcímek közötti előirányzat-átcsoportosításról.”

| 26. | Az 57. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az operatív bizottság a pénzügyi év végét követően március 1-jéig értesíti a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét és a Számvevőszéket az év folyamán a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel kiegészített előzetes beszámolóról, valamint ugyanezen időpontig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést.” |
| --- | --- | --- | --- |

26.

Az 57. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az operatív bizottság a pénzügyi év végét követően március 1-jéig értesíti a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét és a Számvevőszéket az év folyamán a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel kiegészített előzetes beszámolóról, valamint ugyanezen időpontig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést.”

| b) | a c) pontban az „október 31-ig” kifejezés helyébe a „november 15-ig” kifejezés lép; |
| --- | --- |

b)

a c) pontban az „október 31-ig” kifejezés helyébe a „november 15-ig” kifejezés lép;

| 27. | A 66. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az Európai Parlament a Tanács javaslata alapján minősített többséggel eljárva az N+2. év május 15-e előtt mentesíti az igazgatót az N. évi működési költségvetés végrehajtása alól. Az igazgató tájékoztatja az operatív bizottságot az Európai Parlament mentesítő határozathoz kapcsolódó állásfoglalásban foglalt észrevételeiről.”; |
| --- | --- |

27.

A 66. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az Európai Parlament a Tanács javaslata alapján minősített többséggel eljárva az N+2. év május 15-e előtt mentesíti az igazgatót az N. évi működési költségvetés végrehajtása alól. Az igazgató tájékoztatja az operatív bizottságot az Európai Parlament mentesítő határozathoz kapcsolódó állásfoglalásban foglalt észrevételeiről.”;

| 28. | A 68. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

28.

A 68. cikket el kell hagyni.

2. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 9-én.

a Bizottság részéről

Dalia GRYBAUSKAITĖ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

1

(2)  HL C 216., 2007.9.14., 1. o.

2

(3)  HL L 390., 2006.12.30., 1. o.

3

(4)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o. Az 1821/2005/EK rendelettel (HL L 293., 2005.11.9., 10. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1525/2007/EK rendelettel (HL L 343., 2007.12.27., 9. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o. A legutóbb az 1645/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 13. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.”;

7

(8)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.”

8

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/23

---

A BIZOTTSÁG 652/2008/EK, EURATOM
  RENDELETE

(2008. július 9.)

az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2343/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 185. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

tekintettel a Tanács véleményére,

tekintettel a Számvevőszék véleményére (2),

mivel:

| (1) | Miután az 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) módosította az 1605/2002/EK, Euratom rendeletet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet), módosítani kell a 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletet (4) annak érdekében, hogy az összhangban legyen a költségvetési rendelettel. A meglévő közösségi szervek által gyűjtött tapasztalatok fényében néhány módosítás is szükségessé vált. |
| --- | --- |

(1)

Miután az 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) módosította az 1605/2002/EK, Euratom rendeletet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet), módosítani kell a 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletet (4) annak érdekében, hogy az összhangban legyen a költségvetési rendelettel. A meglévő közösségi szervek által gyűjtött tapasztalatok fényében néhány módosítás is szükségessé vált.

| (2) | A közösségi szerveket, illetve az általános költségvetési rendeletben az általános költségvetést érintő mentesítő határozatok határidejének különbsége tekintetében e rendeletnek a közösségi szerveket létrehozó alap-jogiaktusokban meghatározott határidőt kell követnie, amelytől nem térhet el. Az érintett intézménynek és adott esetben a közösségi szerveknek a jövőben tehát törekedniük kell a gyakorlati nehézségek elkerülésére és ezen alap-jogiaktusok harmonizálására. |
| --- | --- |

(2)

A közösségi szerveket, illetve az általános költségvetési rendeletben az általános költségvetést érintő mentesítő határozatok határidejének különbsége tekintetében e rendeletnek a közösségi szerveket létrehozó alap-jogiaktusokban meghatározott határidőt kell követnie, amelytől nem térhet el. Az érintett intézménynek és adott esetben a közösségi szerveknek a jövőben tehát törekedniük kell a gyakorlati nehézségek elkerülésére és ezen alap-jogiaktusok harmonizálására.

| (3) | Egyértelművé kell tenni, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz hatékony és eredményes belső ellenőrzésre van szükség. Meg kell határozni a belső ellenőrzési rendszer főbb jellemzőit és célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(3)

Egyértelművé kell tenni, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz hatékony és eredményes belső ellenőrzésre van szükség. Meg kell határozni a belső ellenőrzési rendszer főbb jellemzőit és célkitűzéseit.

| (4) | A költségvetési hatósággal szembeni átláthatóságot a közösségi szervekre a költségvetési eljárás során háruló új tájékoztatási kötelezettségeken keresztül kell biztosítani, különösen a szerződéses alkalmazottak, a többlet, a célhoz kötött bevétel, valamint a megállapított, esedékessé váló követelés behajtásáról való lemondás becslése tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A költségvetési hatósággal szembeni átláthatóságot a közösségi szervekre a költségvetési eljárás során háruló új tájékoztatási kötelezettségeken keresztül kell biztosítani, különösen a szerződéses alkalmazottak, a többlet, a célhoz kötött bevétel, valamint a megállapított, esedékessé váló követelés behajtásáról való lemondás becslése tekintetében.

| (5) | Különös követelményeket kell megállapítani a bizonylatok tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy személyes adatokat csak az adatok gyűjtése vagy további feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig tárolnak. |
| --- | --- |

(5)

Különös követelményeket kell megállapítani a bizonylatok tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy személyes adatokat csak az adatok gyűjtése vagy további feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig tárolnak.

| (6) | A Közösség pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából az egyes közösségi szervek összeállítják azon követelések – az adósok nevét és a kötelezettség összegét tartalmazó – jegyzékét, amelyek esetében az adóst jogerős bírósági határozat kötelezi fizetésre, és amelyek esetében a határozat kihirdetését követő egy év elteltével egyáltalán nem történt kifizetés, vagy nem történt jelentősebb kifizetés. E jegyzéket a vonatkozó adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével teszik közzé. |
| --- | --- |

(6)

A Közösség pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából az egyes közösségi szervek összeállítják azon követelések – az adósok nevét és a kötelezettség összegét tartalmazó – jegyzékét, amelyek esetében az adóst jogerős bírósági határozat kötelezi fizetésre, és amelyek esetében a határozat kihirdetését követő egy év elteltével egyáltalán nem történt kifizetés, vagy nem történt jelentősebb kifizetés. E jegyzéket a vonatkozó adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével teszik közzé.

| (7) | Annak érdekében, hogy a költségvetésükből származó pénzeszközök felhasználása átlátható legyen, helyénvalónak tűnik azon általános kötelezettség bevezetése, miszerint a közösségi szerveknek nyilvánosságra kell hozniuk a szóban forgó pénzeszközök kedvezményezettjeire vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy a költségvetésükből származó pénzeszközök felhasználása átlátható legyen, helyénvalónak tűnik azon általános kötelezettség bevezetése, miszerint a közösségi szerveknek nyilvánosságra kell hozniuk a szóban forgó pénzeszközök kedvezményezettjeire vonatkozó információkat.

| (8) | A célhoz kötött bevételek listája nem teljes, ezért azt a költségvetési rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban ki kell egészíteni. |
| --- | --- |

(8)

A célhoz kötött bevételek listája nem teljes, ezért azt a költségvetési rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban ki kell egészíteni.

| (9) | Anélkül kell egyszerűsíteni a közösségi szervek költségvetésének közzétételét, hogy ezáltal sérülnének a költségvetési hatóság és a Számvevőszék jogai. |
| --- | --- |

(9)

Anélkül kell egyszerűsíteni a közösségi szervek költségvetésének közzétételét, hogy ezáltal sérülnének a költségvetési hatóság és a Számvevőszék jogai.

| (10) | Nem egységes azon eljárás alkalmazása, amely szerint az átcsoportosításokat a közösségi szervek igazgatóinak kell engedélyezniük, ezért azt egyértelművé kell tenni. Különösen, a költségvetési hatóságot folyamatosan tájékoztatni kell a jelentős átcsoportosításokról. |
| --- | --- |

(10)

Nem egységes azon eljárás alkalmazása, amely szerint az átcsoportosításokat a közösségi szervek igazgatóinak kell engedélyezniük, ezért azt egyértelművé kell tenni. Különösen, a költségvetési hatóságot folyamatosan tájékoztatni kell a jelentős átcsoportosításokról.

| (11) | Az év végi többletek elkerülése érdekében a Bizottságnak benyújtott kifizetési kérelmeket igazolni kell és azoknak szigorú készpénzgazdálkodáson kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(11)

Az év végi többletek elkerülése érdekében a Bizottságnak benyújtott kifizetési kérelmeket igazolni kell és azoknak szigorú készpénzgazdálkodáson kell alapulniuk.

| (12) | Meg kell határozni a részmunkaidős foglalkoztatás létszámtervre gyakorolt hatásait, hogy – különösen kisebb közösségi szervek körében történő – alkalmazását elő lehessen mozdítani. |
| --- | --- |

(12)

Meg kell határozni a részmunkaidős foglalkoztatás létszámtervre gyakorolt hatásait, hogy – különösen kisebb közösségi szervek körében történő – alkalmazását elő lehessen mozdítani.

| (13) | A Közösségek pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából a közösségi szerveknek részt kell venniük az Európai Csaláselleni Hivatal csalásmegelőzési tevékenységeiben. |
| --- | --- |

(13)

A Közösségek pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából a közösségi szerveknek részt kell venniük az Európai Csaláselleni Hivatal csalásmegelőzési tevékenységeiben.

| (14) | Pontosítani kell az összeférhetetlenségi helyzetek meghatározására vonatkozó rendelkezéseket annak érdekében, hogy azok magukba foglalják a közbeszerzések és támogatási eljárások által érintett valamennyi személyt. |
| --- | --- |

(14)

Pontosítani kell az összeférhetetlenségi helyzetek meghatározására vonatkozó rendelkezéseket annak érdekében, hogy azok magukba foglalják a közbeszerzések és támogatási eljárások által érintett valamennyi személyt.

| (15) | Az egyes rendszeres kiadási tételekhez kapcsolódó, hasonló egyedi tranzakciók kezelését egyszerűsíteni kell az előzetes ellenőrzésre vonatkozó kötelezettség figyelembevételével. |
| --- | --- |

(15)

Az egyes rendszeres kiadási tételekhez kapcsolódó, hasonló egyedi tranzakciók kezelését egyszerűsíteni kell az előzetes ellenőrzésre vonatkozó kötelezettség figyelembevételével.

| (16) | Az engedélyezésre jogosult tisztviselők pénzügyi felelősségét explicit módon a szándékosság és súlyos gondatlanság eseteire kell korlátozni. |
| --- | --- |

(16)

Az engedélyezésre jogosult tisztviselők pénzügyi felelősségét explicit módon a szándékosság és súlyos gondatlanság eseteire kell korlátozni.

| (17) | A tranzakciók bizonyos esetekben történő megkönnyítése érdekében a közösségi szervek számára lehetővé kell tenni közvetlen követelés-elszámolási rendszer alkalmazását. |
| --- | --- |

(17)

A tranzakciók bizonyos esetekben történő megkönnyítése érdekében a közösségi szervek számára lehetővé kell tenni közvetlen követelés-elszámolási rendszer alkalmazását.

| (18) | A számvitelért felelős tisztviselő feladatköri függetlenségére kifejezetten hivatkozni kell, tekintettel arra, hogy a közösségi szerv igazgatója engedélyezésre jogosult tisztviselőként a számvitelért felelős tisztviselő hivatali felettese. |
| --- | --- |

(18)

A számvitelért felelős tisztviselő feladatköri függetlenségére kifejezetten hivatkozni kell, tekintettel arra, hogy a közösségi szerv igazgatója engedélyezésre jogosult tisztviselőként a számvitelért felelős tisztviselő hivatali felettese.

| (19) | A számvitelért felelős tisztviselő esetében tisztázni kell az engedélyezésre jogosult tisztviselők által neki szolgáltatott pénzügyi információk alapján történő elszámolás-hitelesítésben viselt felelősségét. Ennek érdekében a számvitelért felelős tisztviselő jogosult a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőtől kapott információkat ellenőrizni és szükség esetén fenntartásokkal élni. |
| --- | --- |

(19)

A számvitelért felelős tisztviselő esetében tisztázni kell az engedélyezésre jogosult tisztviselők által neki szolgáltatott pénzügyi információk alapján történő elszámolás-hitelesítésben viselt felelősségét. Ennek érdekében a számvitelért felelős tisztviselő jogosult a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőtől kapott információkat ellenőrizni és szükség esetén fenntartásokkal élni.

| (20) | A finanszírozási igényeket fedező, a közösségi szervek által beszedett díjak és illetékek vonatkozásában szabályokat kell alkotni azon közösségi szervek esetében, amelyek ilyen bevételekből fedezik kiadásaikat. |
| --- | --- |

(20)

A finanszírozási igényeket fedező, a közösségi szervek által beszedett díjak és illetékek vonatkozásában szabályokat kell alkotni azon közösségi szervek esetében, amelyek ilyen bevételekből fedezik kiadásaikat.

| (21) | A közösségi szerveknek támaszkodniuk kell a Bizottság által a költségvetési rendelet 66. cikkének (4) bekezdésével összhangban a pénzügyi szabálytalanságok megállapítására létrehozott szakosított testület szakértelmére, amelynek illetékessége automatikusan kiterjed a közösségi szervekre, kivéve ha az utóbbiak önálló testület létrehozása vagy több közösségi szerv által létrehozott közös testületben való részvétel mellett határoznak. |
| --- | --- |

(21)

A közösségi szerveknek támaszkodniuk kell a Bizottság által a költségvetési rendelet 66. cikkének (4) bekezdésével összhangban a pénzügyi szabálytalanságok megállapítására létrehozott szakosított testület szakértelmére, amelynek illetékessége automatikusan kiterjed a közösségi szervekre, kivéve ha az utóbbiak önálló testület létrehozása vagy több közösségi szerv által létrehozott közös testületben való részvétel mellett határoznak.

| (22) | Tisztázni kell a Bizottság szolgálatainak, az intézményközi európai hivataloknak, valamint az Európai Unió szervei számára az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendelettel (5) létrehozott Fordítóközpontnak a közösségi szervek általi igénybevételére vonatkozó feltételeket, valamint a fogadó tagállamokkal közösen kiírt közbeszerzési eljárások feltételeit annak érdekében, hogy erősödjön az intézmények közötti, a közösségi szervek közötti, illetve a befogadó tagállamokkal folytatott együttműködés. |
| --- | --- |

(22)

Tisztázni kell a Bizottság szolgálatainak, az intézményközi európai hivataloknak, valamint az Európai Unió szervei számára az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendelettel (5) létrehozott Fordítóközpontnak a közösségi szervek általi igénybevételére vonatkozó feltételeket, valamint a fogadó tagállamokkal közösen kiírt közbeszerzési eljárások feltételeit annak érdekében, hogy erősödjön az intézmények közötti, a közösségi szervek közötti, illetve a befogadó tagállamokkal folytatott együttműködés.

| (23) | A Közösségek pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából, valamint figyelembe véve, hogy közösségi szervek nem gyakorolhatnak bizonyos, kizárólag a közösségi intézmények számára megállapított előjogokat, a közösségi szerveknek harmadik felekkel kötött szerződéseikbe és támogatási megállapodásaikba egyedi szerződéses feltételeket kell beilleszteniük, amely lehetővé teszi számukra bizonyos jogok gyakorlását, beleértve a szerződések és pályázati eljárások felfüggesztését és megszüntetését, valamint elévülési idő alkalmazását. |
| --- | --- |

(23)

A Közösségek pénzügyi érdekei védelmének megerősítése céljából, valamint figyelembe véve, hogy közösségi szervek nem gyakorolhatnak bizonyos, kizárólag a közösségi intézmények számára megállapított előjogokat, a közösségi szerveknek harmadik felekkel kötött szerződéseikbe és támogatási megállapodásaikba egyedi szerződéses feltételeket kell beilleszteniük, amely lehetővé teszi számukra bizonyos jogok gyakorlását, beleértve a szerződések és pályázati eljárások felfüggesztését és megszüntetését, valamint elévülési idő alkalmazását.

| (24) | A költségvetési hatósággal szembeni átláthatóság érdekében a közösségi szervek igazgatási költségvetésére jelentős hatással lévő projektek esetében információszolgáltatási eljárást kell bevezetni. |
| --- | --- |

(24)

A költségvetési hatósággal szembeni átláthatóság érdekében a közösségi szervek igazgatási költségvetésére jelentős hatással lévő projektek esetében információszolgáltatási eljárást kell bevezetni.

| (25) | Be kell illeszteni egy speciális, a szakértők kiválasztására vonatkozó, az általános költségvetési rendeletben szereplőnek megfelelő rendelkezést. |
| --- | --- |

(25)

Be kell illeszteni egy speciális, a szakértők kiválasztására vonatkozó, az általános költségvetési rendeletben szereplőnek megfelelő rendelkezést.

| (26) | Javítani kell a közösségi szerv igazgatója és igazgatósága közötti tájékoztatást és együttműködést a mentesítési eljárás keretében. |
| --- | --- |

(26)

Javítani kell a közösségi szerv igazgatója és igazgatósága közötti tájékoztatást és együttműködést a mentesítési eljárás keretében.

| (27) | Az általános költségvetési rendelet 185. cikkének (1) bekezdésével összhangban rendelkezni kell arról, hogy amennyiben a közösségi szerv elfogadja költségvetési rendeletének végrehajtási szabályait, e szabályok elfogadása a Bizottság előzetes jóváhagyásától függ. |
| --- | --- |

(27)

Az általános költségvetési rendelet 185. cikkének (1) bekezdésével összhangban rendelkezni kell arról, hogy amennyiben a közösségi szerv elfogadja költségvetési rendeletének végrehajtási szabályait, e szabályok elfogadása a Bizottság előzetes jóváhagyásától függ.

| (28) | Ezért a 2343/2002/EK, Euratom rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(28)

Ezért a 2343/2002/EK, Euratom rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2343/2002/EK, Euratom rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  A közösségi szerv költségvetésének (a továbbiakban: „a költségvetés”) elkészítése és végrehajtása megfelel az egységesség és teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső ellenőrzést szükségessé tévő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság e rendeletben megállapított elvének.” |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

A közösségi szerv költségvetésének (a továbbiakban: „a költségvetés”) elkészítése és végrehajtása megfelel az egységesség és teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső ellenőrzést szükségessé tévő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság e rendeletben megállapított elvének.”

| 2. | Az 8. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A költségvetés nem differenciált előirányzatokat tartalmaz, továbbá differenciált előirányzatokat, amennyiben a működési szükségletek ezt indokolják. Az utóbbiak kötelezettségvállalási előirányzatokból és kifizetési előirányzatokból állnak.”; |
| --- | --- |

2.

Az 8. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A költségvetés nem differenciált előirányzatokat tartalmaz, továbbá differenciált előirányzatokat, amennyiben a működési szükségletek ezt indokolják. Az utóbbiak kötelezettségvállalási előirányzatokból és kifizetési előirányzatokból állnak.”;

| 3. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés második albekezdésében a „(2)–(8) bekezdéssel” kifejezés helyébe a „(2)–(7) bekezdéssel” kifejezés lép. |
| --- | --- | --- |

3.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés második albekezdésében a „(2)–(8) bekezdéssel” kifejezés helyébe a „(2)–(7) bekezdéssel” kifejezés lép.

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A kötelezettségvállalási előirányzatok és a pénzügyi év zárásakor még le nem kötött, nem differenciált előirányzatok átvihetők azon kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelő összegek tekintetében, amelyekre az egyes közösségi szervek pénzügyi szabályzatát végrehajtó rendelkezésekben meghatározandó kötelezettségvállalási eljárás előkészítő szakaszának legnagyobb része december 31-ig befejeződött; ezen összegek a következő év március 31-éig leköthetők.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A kötelezettségvállalási előirányzatok és a pénzügyi év zárásakor még le nem kötött, nem differenciált előirányzatok átvihetők azon kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelő összegek tekintetében, amelyekre az egyes közösségi szervek pénzügyi szabályzatát végrehajtó rendelkezésekben meghatározandó kötelezettségvállalási eljárás előkészítő szakaszának legnagyobb része december 31-ig befejeződött; ezen összegek a következő év március 31-éig leköthetők.”

| c) | Az (4) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A kifizetési előirányzatok átvihetők azon összegek tekintetében, amelyek meglévő kötelezettségvállalások vagy az átvitt kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kacsolódó kötelezettségvállalások fedezéséhez szükségesek, amennyiben a következő évi költségvetés vonatkozó tételére előírt előirányzatok nem fedezik a szükségleteket.”; |
| --- | --- |

c)

Az (4) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A kifizetési előirányzatok átvihetők azon összegek tekintetében, amelyek meglévő kötelezettségvállalások vagy az átvitt kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kacsolódó kötelezettségvállalások fedezéséhez szükségesek, amennyiben a következő évi költségvetés vonatkozó tételére előírt előirányzatok nem fedezik a szükségleteket.”;

| d) | A (7) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A közösségi szervnek legkésőbb az n+1. év június 1-jéig tájékoztatnia kell a Bizottságot az átvitt célhoz kötött bevétel végrehajtásáról.”; |
| --- | --- |

d)

A (7) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A közösségi szervnek legkésőbb az n+1. év június 1-jéig tájékoztatnia kell a Bizottságot az átvitt célhoz kötött bevétel végrehajtásáról.”;

| 4. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „13. cikk
  (1)   Minden év november 15-étől a rendszeres igazgatási kiadások előre leköthetőek a következő évre tervezett előirányzatok terhére. E kötelezettségvállalások azonban nem haladhatják meg a szóban forgó költségvetési sor igazgatótanács által folyó pénzügyi évre meghatározott előirányzatainak egynegyedét. Nem vonatkozhatnak továbbá olyan új típusú kiadásokra, amelyeket a szabályszerűen elfogadott legutóbbi költségvetés elvben még nem hagyott jóvá.
  (2)   Az előre fizetendő kiadások, például a bérleti díjak december 1-jétől kezdődően olyan kifizetéseket eredményeznek, amelyeket a következő pénzügyi évre vonatkozó előirányzatokra kell terhelni. Ebben az esetben az (1) bekezdésben említett korlát nem alkalmazandó.”; |
| --- | --- |

4.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

(1)   Minden év november 15-étől a rendszeres igazgatási kiadások előre leköthetőek a következő évre tervezett előirányzatok terhére. E kötelezettségvállalások azonban nem haladhatják meg a szóban forgó költségvetési sor igazgatótanács által folyó pénzügyi évre meghatározott előirányzatainak egynegyedét. Nem vonatkozhatnak továbbá olyan új típusú kiadásokra, amelyeket a szabályszerűen elfogadott legutóbbi költségvetés elvben még nem hagyott jóvá.

(2)   Az előre fizetendő kiadások, például a bérleti díjak december 1-jétől kezdődően olyan kifizetéseket eredményeznek, amelyeket a következő pénzügyi évre vonatkozó előirányzatokra kell terhelni. Ebben az esetben az (1) bekezdésben említett korlát nem alkalmazandó.”;

| 5. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A közösségi szervnek kifizetett közösségi pénzeszközök a közösségi szerv költségvetése számára kiegyensúlyozó támogatást testesítenek meg, amely az általános költségvetési rendelet 81. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja értelmében előfinanszírozásnak tekintendő.” |
| --- | --- | --- |

5.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A közösségi szervnek kifizetett közösségi pénzeszközök a közösségi szerv költségvetése számára kiegyensúlyozó támogatást testesítenek meg, amely az általános költségvetési rendelet 81. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja értelmében előfinanszírozásnak tekintendő.”

| b) | A szöveg a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   A közösségi szervnek szigorú készpénzgazdálkodást kell végrehajtania a célhoz kötött bevételek megfelelő figyelembevételével annak érdekében, hogy készpénzegyenlege megfelelően igazolt igényekre korlátozódjon. Kifizetés iránti kérelmeiben a közösségi szerv az év során folyamatosan nyújtja be tényleges készpénzigényére vonatkozó, részletes és naprakész előrejelzéseit, a célhoz kötött bevételekről szóló tájékoztatást is beleértve.”; |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A közösségi szervnek szigorú készpénzgazdálkodást kell végrehajtania a célhoz kötött bevételek megfelelő figyelembevételével annak érdekében, hogy készpénzegyenlege megfelelően igazolt igényekre korlátozódjon. Kifizetés iránti kérelmeiben a közösségi szerv az év során folyamatosan nyújtja be tényleges készpénzigényére vonatkozó, részletes és naprakész előrejelzéseit, a célhoz kötött bevételekről szóló tájékoztatást is beleértve.”;

| 6. | A 16. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A közösségi szervek legkésőbb az n. év március 31-ig elkészítik az n–1 év működési többletének becslését, amelyet az n. év folyamán vissza kell forgatni a közösségi költségvetésbe, az n–2. év többletére vonatkozóan már rendelkezésre álló információ kiegészítése érdekében. Ezen információt a közösségi szervek n+1. évre vonatkozó pénzügyi igényeinek felmérésekor a Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie.”; |
| --- | --- |

6.

A 16. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A közösségi szervek legkésőbb az n. év március 31-ig elkészítik az n–1 év működési többletének becslését, amelyet az n. év folyamán vissza kell forgatni a közösségi költségvetésbe, az n–2. év többletére vonatkozóan már rendelkezésre álló információ kiegészítése érdekében. Ezen információt a közösségi szervek n+1. évre vonatkozó pénzügyi igényeinek felmérésekor a Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie.”;

| 7. | A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „19. cikk
  (1)   A következő bevételeket meghatározott kiadási tételek finanszírozására kell felhasználni:






  a) | meghatározott rendeltetésű bevételek, úgymint alapítványoktól, támogatásokból, ajándékokból és hagyatékokból származó jövedelem; |
| --- | --- | --- |

7.

A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„19. cikk

(1)   A következő bevételeket meghatározott kiadási tételek finanszírozására kell felhasználni:

a)

meghatározott rendeltetésű bevételek, úgymint alapítványoktól, támogatásokból, ajándékokból és hagyatékokból származó jövedelem;

| b) | a közösségi szervek tevékenységeihez történő hozzájárulások a tagállamok, harmadik országok vagy egyéb szervek részéről, amennyiben azokról az adott közösségi szerv és a tagállamok, harmadik országok vagy egyéb szervek közötti megállapodások rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

a közösségi szervek tevékenységeihez történő hozzájárulások a tagállamok, harmadik országok vagy egyéb szervek részéről, amennyiben azokról az adott közösségi szerv és a tagállamok, harmadik országok vagy egyéb szervek közötti megállapodások rendelkeznek;

| c) | a harmadik felek által rendelt áruk, szolgáltatások és munkavégzés ellenében kapott bevételek, az 5. cikk a) pontjában meghatározott díjak és illetékek kivételével; |
| --- | --- |

c)

a harmadik felek által rendelt áruk, szolgáltatások és munkavégzés ellenében kapott bevételek, az 5. cikk a) pontjában meghatározott díjak és illetékek kivételével;

| d) | közösségi intézmények vagy egyéb közösségi szervek részére teljesített áruszállításból, szolgáltatásnyújtásból és munkavégzésből származó bevételek; |
| --- | --- |

d)

közösségi intézmények vagy egyéb közösségi szervek részére teljesített áruszállításból, szolgáltatásnyújtásból és munkavégzésből származó bevételek;

| e) | a jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizetéséből származó bevételek; |
| --- | --- |

e)

a jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizetéséből származó bevételek;

| f) | a könyv szerinti érték teljes értékcsökkenésének elszámolását követően lecserélt vagy leselejtezett járművek, felszerelések, berendezések, anyagok, valamint tudományos és technikai berendezések eladásából származó bevétel; |
| --- | --- |

f)

a könyv szerinti érték teljes értékcsökkenésének elszámolását követően lecserélt vagy leselejtezett járművek, felszerelések, berendezések, anyagok, valamint tudományos és technikai berendezések eladásából származó bevétel;

| g) | befolyt biztosítási díjak; |
| --- | --- |

g)

befolyt biztosítási díjak;

| h) | a bérleti díjakból származó bevételek; |
| --- | --- |

h)

a bérleti díjakból származó bevételek;

| i) | kiadványok és filmek értékesítéséből származó bevételek, beleértve az elektronikus adathordozókat is. |
| --- | --- |

i)

kiadványok és filmek értékesítéséből származó bevételek, beleértve az elektronikus adathordozókat is.

(1a)   A vonatkozó alap-jogiaktus szintén megállapíthat olyan bevételeket, amelyeket meghatározott kiadási tételekhez rendel.

(2)   Az (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti összes bevételi tétel fedezi az adott tevékenység vagy cél miatt felmerült összes közvetlen vagy közvetett kiadást.

(3)   A költségvetés tartalmaz olyan tételeket, amelyeken az (1) és (1a) bekezdésben említett célhoz kötött bevételi kategóriák szerepelnek, és amennyiben lehetséges, jelzi az összegüket.”;

| 8. | A 21. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A kifizetési igényekből, áruszámlákból vagy kimutatásokból – amelyek alapján később a nettó összeg kifizetését engedélyezik – az alábbi összegek vonhatók le:






  a) | a beszerzési szerződésekben részt vevő felekre vagy támogatás kedvezményezettjeire kirótt büntetések; |
| --- | --- | --- |

8.

A 21. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A kifizetési igényekből, áruszámlákból vagy kimutatásokból – amelyek alapján később a nettó összeg kifizetését engedélyezik – az alábbi összegek vonhatók le:

a)

a beszerzési szerződésekben részt vevő felekre vagy támogatás kedvezményezettjeire kirótt büntetések;

| b) | számlákra és kifizetési kérelmekre vonatkozó engedmények, visszatérítések és levonások; |
| --- | --- |

b)

számlákra és kifizetési kérelmekre vonatkozó engedmények, visszatérítések és levonások;

| c) | előfinanszírozásból származó kamat.”; |
| --- | --- |

c)

előfinanszírozásból származó kamat.”;

| 9. | A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „23. cikk
  (1)   Az igazgató egyik alcímből a másikba, vagy egyik jogcímcsoportból a másikba korlátozás nélkül hajthat végre átcsoportosításokat, míg egyik címből a másikba az adott pénzügyi évre érvényes, a forrásként felhasznált tételnél szereplő előirányzatok maximum 10 %-áig.
  (2)   Az első bekezdésben említett határ felett az igazgató javaslatot tehet az igazgatótanácsnak előirányzatok átcsoportosítására egyik címből a másikba. Az igazgatótanácsnak három hét áll rendelkezésére, hogy elutasítsa ezen átcsoportosításokat. E határidő lejárta után azokat elfogadottnak kell tekinteni.
  (3)   Az átcsoportosítási javaslatokat, valamint az (1) és (2) bekezdés szerint elvégzett átcsoportosításokat megfelelő és részletes bizonylatok kísérik, amelyek bemutatják az előirányzatok végrehajtását és a pénzügyi év végéig várható igényeket mind a jóváírandó megnevezésekre, mind pedig azokra, amelyekből az előirányzatokat kiveszik.
  (4)   Az igazgató az összes végrehajtott átcsoportosításról a lehető leghamarabb tájékoztatja az igazgatótanácsot. Tájékoztatja továbbá a költségvetési hatóságot is a (2) bekezdés alapján végrehajtott valamennyi átcsoportosításról.”; |
| --- | --- |

9.

A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„23. cikk

(1)   Az igazgató egyik alcímből a másikba, vagy egyik jogcímcsoportból a másikba korlátozás nélkül hajthat végre átcsoportosításokat, míg egyik címből a másikba az adott pénzügyi évre érvényes, a forrásként felhasznált tételnél szereplő előirányzatok maximum 10 %-áig.

(2)   Az első bekezdésben említett határ felett az igazgató javaslatot tehet az igazgatótanácsnak előirányzatok átcsoportosítására egyik címből a másikba. Az igazgatótanácsnak három hét áll rendelkezésére, hogy elutasítsa ezen átcsoportosításokat. E határidő lejárta után azokat elfogadottnak kell tekinteni.

(3)   Az átcsoportosítási javaslatokat, valamint az (1) és (2) bekezdés szerint elvégzett átcsoportosításokat megfelelő és részletes bizonylatok kísérik, amelyek bemutatják az előirányzatok végrehajtását és a pénzügyi év végéig várható igényeket mind a jóváírandó megnevezésekre, mind pedig azokra, amelyekből az előirányzatokat kiveszik.

(4)   Az igazgató az összes végrehajtott átcsoportosításról a lehető leghamarabb tájékoztatja az igazgatótanácsot. Tájékoztatja továbbá a költségvetési hatóságot is a (2) bekezdés alapján végrehajtott valamennyi átcsoportosításról.”;

| 10. | A II. cím 7. fejezete a következő 25a. cikkel egészül ki:
  „25a. cikk
  (1)   A költségvetést a hatékony és eredményes belső ellenőrzéssel összhangban hajtják végre.
  (2)   A költségvetés végrehajtásának alkalmazásában a belső ellenőrzés a végrehajtási lánc minden szintjén alkalmazandó folyamat, amelynek célja ésszerű mértékű bizonyossággal szolgálni a következő célkitűzések eléréséről:






  a) | a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága; |
| --- | --- | --- |

10.

A II. cím 7. fejezete a következő 25a. cikkel egészül ki:

„25a. cikk

(1)   A költségvetést a hatékony és eredményes belső ellenőrzéssel összhangban hajtják végre.

(2)   A költségvetés végrehajtásának alkalmazásában a belső ellenőrzés a végrehajtási lánc minden szintjén alkalmazandó folyamat, amelynek célja ésszerű mértékű bizonyossággal szolgálni a következő célkitűzések eléréséről:

a)

a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága;

| b) | a jelentések megbízhatósága; |
| --- | --- |

b)

a jelentések megbízhatósága;

| c) | az eszközök és információk megőrzése; |
| --- | --- |

c)

az eszközök és információk megőrzése;

| d) | a csalás és szabálytalanságok megelőzése és felderítése; |
| --- | --- |

d)

a csalás és szabálytalanságok megelőzése és felderítése;

| e) | az alapul szolgáló műveletek jog- és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázatok megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét.”; |
| --- | --- |

e)

az alapul szolgáló műveletek jog- és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázatok megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét.”;

| 11. | A 26. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A véglegesen elfogadott költségvetés és a költségvetés-módosítások összefoglalóját a jóváhagyástól számított három hónapon belül közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
  Az összefoglaló tartalmazza az öt fő bevételi és az öt fő kiadási tételt az igazgatási és a működési költségvetésre vonatkozóan, valamint azon szerződéses alkalmazottak létszámtervét és teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számának becslését, amelyekre előirányzatokat állítottak be a költségvetésbe, továbbá a kirendelt nemzeti szakértők létszámtervét és számának becslését. Ugyancsak tartalmazza az előző évre vonatkozó számadatokat.” |
| --- | --- | --- |

11.

A 26. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A véglegesen elfogadott költségvetés és a költségvetés-módosítások összefoglalóját a jóváhagyástól számított három hónapon belül közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Az összefoglaló tartalmazza az öt fő bevételi és az öt fő kiadási tételt az igazgatási és a működési költségvetésre vonatkozóan, valamint azon szerződéses alkalmazottak létszámtervét és teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számának becslését, amelyekre előirányzatokat állítottak be a költségvetésbe, továbbá a kirendelt nemzeti szakértők létszámtervét és számának becslését. Ugyancsak tartalmazza az előző évre vonatkozó számadatokat.”

| b) | A cikk a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A költségvetést, amely tartalmazza a véglegesen elfogadott létszámtervet és költségvetés-módosításokat, valamint tájékoztató jelleggel azon szerződéses alkalmazottak teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számát, amelyekre előirányzatokat állítottak be a költségvetésbe, továbbá a kirendelt nemzeti szakértők számát tájékoztatásul megküldik a költségvetési hatóságnak, a Számvevőszéknek és a Bizottságnak, és elfogadása után négy héten belül közzéteszik az érintett közösségi szerv internetes oldalán.
  (4)   A közösségi szerv hozzáférhetővé teszi a költségvetéséből származó forrásokból részesülő kedvezményezettekre – így többek között a 74b. cikk alapján szerződtetett szakértőkre – vonatkozó információkat. A közzétett információnak könnyen elérhetőnek, átláthatónak és átfogónak kell lennie. Az információkat a bizalmas kezelés követelményei, különösen a személyes adatok 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) rögzített védelme, valamint a biztonsági követelmények kellő figyelembevétele mellett teszik hozzáférhetővé.
  Amennyiben az információt csak név nélkül teszik közzé, a közösségi szerv kérésre megfelelő módon információt nyújt az Európai Parlamentnek az érintett kedvezményezettekről. |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A költségvetést, amely tartalmazza a véglegesen elfogadott létszámtervet és költségvetés-módosításokat, valamint tájékoztató jelleggel azon szerződéses alkalmazottak teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számát, amelyekre előirányzatokat állítottak be a költségvetésbe, továbbá a kirendelt nemzeti szakértők számát tájékoztatásul megküldik a költségvetési hatóságnak, a Számvevőszéknek és a Bizottságnak, és elfogadása után négy héten belül közzéteszik az érintett közösségi szerv internetes oldalán.

(4)   A közösségi szerv hozzáférhetővé teszi a költségvetéséből származó forrásokból részesülő kedvezményezettekre – így többek között a 74b. cikk alapján szerződtetett szakértőkre – vonatkozó információkat. A közzétett információnak könnyen elérhetőnek, átláthatónak és átfogónak kell lennie. Az információkat a bizalmas kezelés követelményei, különösen a személyes adatok 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) rögzített védelme, valamint a biztonsági követelmények kellő figyelembevétele mellett teszik hozzáférhetővé.

Amennyiben az információt csak név nélkül teszik közzé, a közösségi szerv kérésre megfelelő módon információt nyújt az Európai Parlamentnek az érintett kedvezményezettekről.

| 12. | A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „27. cikk
  (1)   A költségvetést az adott közösségi szerv létesítő okiratának rendelkezéseivel összhangban kell elkészíteni.
  (2)   A közösségi szerv minden évben legkésőbb február 10-ig elküldi a Bizottságnak a bevételeire és kiadásaira vonatkozó becslés előzetes tervét, valamint a becslést alátámasztó általános iránymutatásokat, illetve a létesítő okiratban meghatározott időpontig a végleges tervezett becslést.
  (3)   A közösségi szerv tervezett bevételei és kiadásai a következőket tartalmazzák:






  a) | létszámterv, amely meghatározza a költségvetési előirányzatok határain belül engedélyezett állandó és átmeneti álláshelyek számát besorolási fokozat és osztály szerint; |
| --- | --- | --- |

12.

A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„27. cikk

(1)   A költségvetést az adott közösségi szerv létesítő okiratának rendelkezéseivel összhangban kell elkészíteni.

(2)   A közösségi szerv minden évben legkésőbb február 10-ig elküldi a Bizottságnak a bevételeire és kiadásaira vonatkozó becslés előzetes tervét, valamint a becslést alátámasztó általános iránymutatásokat, illetve a létesítő okiratban meghatározott időpontig a végleges tervezett becslést.

(3)   A közösségi szerv tervezett bevételei és kiadásai a következőket tartalmazzák:

a)

létszámterv, amely meghatározza a költségvetési előirányzatok határain belül engedélyezett állandó és átmeneti álláshelyek számát besorolási fokozat és osztály szerint;

| b) | a személyi állomány változásakor egy nyilatkozat, amely indokolja az új álláshelyekre vonatkozó igényeket; |
| --- | --- |

b)

a személyi állomány változásakor egy nyilatkozat, amely indokolja az új álláshelyekre vonatkozó igényeket;

| c) | a készpénzkifizetések és -bevételek negyedéves becslése; |
| --- | --- |

c)

a készpénzkifizetések és -bevételek negyedéves becslése;

| d) | a különböző tevékenységek tekintetében az előzetesen kitűzött célok eléréséről, valamint a mutatókkal mért új célokról szóló információk. |
| --- | --- |

d)

a különböző tevékenységek tekintetében az előzetesen kitűzött célok eléréséről, valamint a mutatókkal mért új célokról szóló információk.

Az értékelés eredményeit meg kell vizsgálni és a közösségi szerv javasolt költségvetésének n. évi költségvetési évével összehasonlított növekedése vagy csökkenése valószínű előnyeinek bemutatására kell felhasználni.

(4)   A közösségi szerv legkésőbb minden év március 31-ig megküldi a Bizottságnak és a költségvetési hatóságnak a következőket:

| a) | munkaprogram tervezetét; |
| --- | --- |

a)

munkaprogram tervezetét;

| b) | a Bizottság által meghatározott iránymutatások szerint elkészített, naprakész többéves személyzeti politikai tervét; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által meghatározott iránymutatások szerint elkészített, naprakész többéves személyzeti politikai tervét;

| c) | a személyzeti szabályzatban és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) meghatározott tisztviselők, ideiglenes és szerződéses alkalmazottak számára vonatkozó tájékoztatást az n-1. és n. évek tekintetében, valamint ezzel kapcsolatos becslést az n+1. évre; |
| --- | --- |

c)

a személyzeti szabályzatban és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) meghatározott tisztviselők, ideiglenes és szerződéses alkalmazottak számára vonatkozó tájékoztatást az n-1. és n. évek tekintetében, valamint ezzel kapcsolatos becslést az n+1. évre;

| d) | a fogadó tagállam által a közösségi szervnek nyújtott természetbeni hozzájárulásokra vonatkozó tájékoztatás; |
| --- | --- |

d)

a fogadó tagállam által a közösségi szervnek nyújtott természetbeni hozzájárulásokra vonatkozó tájékoztatás;

| e) | az n–1. év vonatkozásában az eredménykimutatás egyenlegének a 81. cikk szerinti becslése. |
| --- | --- |

e)

az n–1. év vonatkozásában az eredménykimutatás egyenlegének a 81. cikk szerinti becslése.

(5)   Az általános költségvetés elfogadási eljárásának részeként a Bizottság elküldi a közösségi szerv előzetes kimutatását a költségvetési hatóságnak, és javaslatot tesz a közösségi szervnek nyújtandó támogatás összegére, valamint a közösségi szerv személyzetének a Bizottság által szükségesnek ítélt létszámára. A Bizottság gondoskodik a közösségi szervek létszámtervéről és a szerződéses alkalmazottak teljes munkaidős egyenértékben kifejezett létszámának becsléséről, amelyre előirányzatokat állítottak költségvetésbe.

(6)   A költségvetési hatóság a 32. cikk (1) bekezdésével összhangban elfogadja a közösségi szerv létszámtervét, és annak minden későbbi módosítását. A létszámtervet az általános költségvetés III. szakaszának – Bizottság – mellékletében kell közzétenni.

(7)   A költségvetést és a létszámtervet az igazgatótanácsnak kell elfogadnia. Azok a támogatás összegét és a létszámtervet megállapító általános költségvetés elfogadásakor válnak véglegessé, és amennyiben szükséges, a költségvetést és a létszámtervet ki kell igazítani.”;

| 13. | A 32. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés harmadik albekezdésében az „A1, A2 és A3” kifejezés helyébe az „AD 16, AD 15, AD 14 és AD 13” kifejezés lép. |
| --- | --- | --- |

13.

A 32. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés harmadik albekezdésében az „A1, A2 és A3” kifejezés helyébe az „AD 16, AD 15, AD 14 és AD 13” kifejezés lép.

| b) | A (2) bekezdés a következő mondattal egészül ki:
  „Ha valamely munkatárs az érvényességi időszak lejárata előtt kéri az engedélyezés visszavonását, a közösségi szerv a lehető leghamarabb megfelelő intézkedéseket hoz az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott keretszám betartása érdekében.”; |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

„Ha valamely munkatárs az érvényességi időszak lejárata előtt kéri az engedélyezés visszavonását, a közösségi szerv a lehető leghamarabb megfelelő intézkedéseket hoz az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott keretszám betartása érdekében.”;

| 14. | A 33. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a csalás és szabálytalanságok megelőzése és felderítése tekintetében vállalt kötelezettségeinek sérelme nélkül, a közösségi szerv részt vesz az Európai Csaláselleni Hivatal csalásmegelőzési tevékenységeiben.”; |
| --- | --- |

14.

A 33. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a csalás és szabálytalanságok megelőzése és felderítése tekintetében vállalt kötelezettségeinek sérelme nélkül, a közösségi szerv részt vesz az Európai Csaláselleni Hivatal csalásmegelőzési tevékenységeiben.”;

| 15. | A 34. cikk (1) bekezdésében lévő „az Európai Közösségek tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó szabályok (a továbbiakban: »a személyzeti szabályzat«)” szöveg helyébe „a személyzeti szabályzat” kifejezés lép; |
| --- | --- |

15.

A 34. cikk (1) bekezdésében lévő „az Európai Közösségek tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó szabályok (a továbbiakban: »a személyzeti szabályzat«)” szöveg helyébe „a személyzeti szabályzat” kifejezés lép;

| 16. | A 35. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az e cím 2. fejezetében meghatározott valamennyi pénzügyi szereplőnek és a költségvetés végrehajtásában, pénzgazdálkodásban, könyvvizsgálatban vagy ellenőrzésben érintett minden személynek tilos olyan intézkedést hoznia, amely révén saját érdekei szembekerülhetnek a közösségi szerv érdekeivel. Amennyiben ilyen eset előfordul, úgy az érintett személynek tartózkodnia kell az intézkedéstől, és az ügyet az illetékes hatóság elé kell terjesztenie.
  (2)   Összeférhetetlenség áll fenn, ha az (1) bekezdésben említett valamely személy funkciójának pártatlan és tárgyilagos gyakorlását családi, érzelmi okok, politikai vagy nemzeti hovatartozással kapcsolatos, illetve gazdasági érdek vagy bármely más, a kedvezményezettel közös érdek veszélyezteti.”; |
| --- | --- |

16.

A 35. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az e cím 2. fejezetében meghatározott valamennyi pénzügyi szereplőnek és a költségvetés végrehajtásában, pénzgazdálkodásban, könyvvizsgálatban vagy ellenőrzésben érintett minden személynek tilos olyan intézkedést hoznia, amely révén saját érdekei szembekerülhetnek a közösségi szerv érdekeivel. Amennyiben ilyen eset előfordul, úgy az érintett személynek tartózkodnia kell az intézkedéstől, és az ügyet az illetékes hatóság elé kell terjesztenie.

(2)   Összeférhetetlenség áll fenn, ha az (1) bekezdésben említett valamely személy funkciójának pártatlan és tárgyilagos gyakorlását családi, érzelmi okok, politikai vagy nemzeti hovatartozással kapcsolatos, illetve gazdasági érdek vagy bármely más, a kedvezményezettel közös érdek veszélyezteti.”;

| 17. | A 38. cikk (6) bekezdése a következő mondatokkal egészül ki:
  „Lehetőség szerint törölni kell a bizonylatokban található olyan személyes adatokat, amelyek a költségvetési mentesítés, ellenőrzés és könyvvizsgálat szempontjából nem szükségesek. A forgalmi adatok megőrzésével összefüggésben minden esetben a 45/2001/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.”; |
| --- | --- |

17.

A 38. cikk (6) bekezdése a következő mondatokkal egészül ki:

„Lehetőség szerint törölni kell a bizonylatokban található olyan személyes adatokat, amelyek a költségvetési mentesítés, ellenőrzés és könyvvizsgálat szempontjából nem szükségesek. A forgalmi adatok megőrzésével összefüggésben minden esetben a 45/2001/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.”;

| 18. | A 39. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „Az előzetes ellenőrzés céljából a fizetésekkel, nyugdíjakkal, valamint a kiküldetési és egészségügyi költségtérítésekkel kapcsolatos rendszeres kiadások egymáshoz hasonló külön műveleteinek sorozatát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyetlen műveletnek tekintheti.
  A második albekezdésben meghatározott esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő – kockázatértékelésétől függően – a (4) bekezdéssel összhangban megfelelő utólagos vizsgálatot hajt végre.”; |
| --- | --- |

18.

A 39. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„Az előzetes ellenőrzés céljából a fizetésekkel, nyugdíjakkal, valamint a kiküldetési és egészségügyi költségtérítésekkel kapcsolatos rendszeres kiadások egymáshoz hasonló külön műveleteinek sorozatát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyetlen műveletnek tekintheti.

A második albekezdésben meghatározott esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő – kockázatértékelésétől függően – a (4) bekezdéssel összhangban megfelelő utólagos vizsgálatot hajt végre.”;

| 19. | A 40. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai elvégzéséről éves tevékenységi jelentés formájában tesz jelentést az igazgatótanácsnak, amellyel egyidejűleg pénzügyi és igazgatási tájékoztatást is ad; az utóbbi tájékoztatásnak igazolnia kell, hogy a jelentésben szereplő információk megbízható és valós képet adnak, kivéve, ha a bevételek és kiadások meghatározott körével kapcsolatban tett fenntartások ezzel ellentétes közleményt tartalmaznak.
  Az éves tevékenységi jelentés kitér arra, hogy mennyiben sikerült a műveletek kitűzött céljait elérni, ismerteti a műveletekkel összefüggő kockázatokat, a biztosított források felhasználását és a belső ellenőrzési rendszer működésének hatékonyságát és eredményességét. A 71. cikk szerinti belső ellenőr figyelembe veszi az éves tevékenységi jelentést, és minden egyéb megjelölt információt.”; |
| --- | --- |

19.

A 40. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai elvégzéséről éves tevékenységi jelentés formájában tesz jelentést az igazgatótanácsnak, amellyel egyidejűleg pénzügyi és igazgatási tájékoztatást is ad; az utóbbi tájékoztatásnak igazolnia kell, hogy a jelentésben szereplő információk megbízható és valós képet adnak, kivéve, ha a bevételek és kiadások meghatározott körével kapcsolatban tett fenntartások ezzel ellentétes közleményt tartalmaznak.

Az éves tevékenységi jelentés kitér arra, hogy mennyiben sikerült a műveletek kitűzött céljait elérni, ismerteti a műveletekkel összefüggő kockázatokat, a biztosított források felhasználását és a belső ellenőrzési rendszer működésének hatékonyságát és eredményességét. A 71. cikk szerinti belső ellenőr figyelembe veszi az éves tevékenységi jelentést, és minden egyéb megjelölt információt.”;

| 20. | A 43. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „43. cikk
  (1)   Az igazgatótanács kinevez egy, a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó számvitelért felelős tisztviselőt, aki feladatai ellátását illetően hivatali szempontból független. Ez a tisztviselő a közösségi szerven belül a következőkért felel:






  a) | a kifizetések megfelelő végrehajtása, a bevételek beszedése és a megállapított követelések behajtása; |
| --- | --- | --- |

20.

A 43. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„43. cikk

(1)   Az igazgatótanács kinevez egy, a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó számvitelért felelős tisztviselőt, aki feladatai ellátását illetően hivatali szempontból független. Ez a tisztviselő a közösségi szerven belül a következőkért felel:

a)

a kifizetések megfelelő végrehajtása, a bevételek beszedése és a megállapított követelések behajtása;

| b) | a beszámoló elkészítése és bemutatása a VII. címmel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a beszámoló elkészítése és bemutatása a VII. címmel összhangban;

| c) | könyvvezetés a VII. címmel összhangban; |
| --- | --- |

c)

könyvvezetés a VII. címmel összhangban;

| d) | a számviteli szabályok és módszerek, valamint a számlatükör VII. címmel összhangban történő végrehajtása, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott rendelkezésekkel összhangban; |
| --- | --- |

d)

a számviteli szabályok és módszerek, valamint a számlatükör VII. címmel összhangban történő végrehajtása, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott rendelkezésekkel összhangban;

| e) | a számviteli rendszerek megállapításáért és érvényesítéséért, és – adott esetben – az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információ biztosítása vagy igazolása érdekében lefektetett rendszerek érvényesítése; a számvitelért felelős tisztviselő jogosult ellenőrizni az érvényesítési kritériumok betartását; |
| --- | --- |

e)

a számviteli rendszerek megállapításáért és érvényesítéséért, és – adott esetben – az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információ biztosítása vagy igazolása érdekében lefektetett rendszerek érvényesítése; a számvitelért felelős tisztviselő jogosult ellenőrizni az érvényesítési kritériumok betartását;

| f) | pénztárkezelés. |
| --- | --- |

f)

pénztárkezelés.

(2)   A számvitelért felelős tisztviselő az engedélyezésre jogosult tisztviselőtől megkapja az ez utóbbi által megbízhatóként garantált összes olyan információt, amely szükséges azon elszámolások elkészítéséhez, amelyek a valóságnak megfelelő képet adnak a közösségi szerv vagyonáról és a költségvetés végrehajtásáról.

(2a)   Mielőtt az igazgató elfogadja a beszámolót, a számvitelért felelős tisztviselő záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy megfelelő bizonyossággal rendelkezik arról, hogy a beszámoló megbízható és valós képet ad a közösségi szerv pénzügyi helyzetéről.

Ennek érdekében a számvitelért felelős tisztviselő megbizonyosodik róla, hogy a beszámolót az érvényes számviteli szabályokkal, módszerekkel és számviteli rendszerekkel összhangban állították össze, valamint hogy a beszámolóban minden bevétel és kiadás szerepel.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbít minden olyan információt, amelyre a számvitelért felelős tisztviselőnek feladatai elvégzéséhez szüksége van.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbra is teljes mértékben felel az általa kezelt pénzeszközök megfelelő felhasználásáért, valamint az ellenőrzése alatt álló kiadások jogszerűségéért és szabályszerűségéért.

(2b)   A számvitelért felelős tisztviselő jogosult ellenőrizni a kapott információt, valamint további olyan ellenőrzéseket végezni, amelyeket szükségesnek ítél ahhoz, hogy a beszámolót záradékkal láthassa el.

Amennyiben szükséges, a számvitelért felelős tisztviselő fenntartásokkal él, pontosan megmagyarázva azok jellegét és hatályát.

(2c)   A közösségi szerv számvitelért felelős tisztviselője záradékkal látja el éves beszámolóját, és elküldi azt a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.

(3)   E cikk (4) bekezdésére és a 44. cikkre is figyelemmel, a számvitelért felelős tisztviselő rendelkezik egyedül felhatalmazással arra, hogy készpénzt és készpénz jellegű tételeket kezeljen. Ő felel azok megóvásáért.

(4)   A számvitelért felelős tisztviselő feladatai ellátásával összefüggésben bizonyos feladatokat átruházhat a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó beosztottjaira, amennyiben ez feladatai ellátásához elengedhetetlen.

(5)   A felhatalmazó jogi aktus állapítja meg a felhatalmazottakra bízott feladatokat, valamint azok jogait és kötelezettségeit.”

| 21. | A 44. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az előlegszámlákról történő kifizetések történhetnek banki átutalással – beleértve a 66. cikk 1a. pontjában említett közvetlen követelés-elszámolási rendszert –, csekkel vagy egyéb fizetési mód igénybevételével, a számvitelért felelős tisztviselő által megállapított szabályokkal összhangban.” |
| --- | --- |

21.

A 44. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az előlegszámlákról történő kifizetések történhetnek banki átutalással – beleértve a 66. cikk 1a. pontjában említett közvetlen követelés-elszámolási rendszert –, csekkel vagy egyéb fizetési mód igénybevételével, a számvitelért felelős tisztviselő által megállapított szabályokkal összhangban.”

| 22. | A IV. cím 3. fejezetében a 2. szakasz címe helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   szakasz
  Az engedélyezésre jogosult tisztviselőre, illetve a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőre alkalmazandó szabályok” |
| --- | --- |

22.

A IV. cím 3. fejezetében a 2. szakasz címe helyébe a következő szöveg lép:

„2.   szakasz

Az engedélyezésre jogosult tisztviselőre, illetve a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőre alkalmazandó szabályok”

| 23. | A 47. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „47. cikk
  (1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselőt a személyzeti szabályzatban megállapított kártérítési kötelezettség terheli.
  (1a)   A kártérítés-fizetési kötelezettség különösen akkor alkalmazandó, amikor:






  a) | az engedélyezésre jogosult tisztviselő – szándékosan vagy súlyos gondatlanságból – behajtandó követelések megállapításáról dönt vagy beszedési utalványokat bocsát ki, kiadásokra kötelezettséget vállal vagy kifizetési utalványt ír alá anélkül, hogy e rendeletnek és e rendelet végrehajtási szabályainak megfelelne; |
| --- | --- | --- |

23.

A 47. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„47. cikk

(1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselőt a személyzeti szabályzatban megállapított kártérítési kötelezettség terheli.

(1a)   A kártérítés-fizetési kötelezettség különösen akkor alkalmazandó, amikor:

a)

az engedélyezésre jogosult tisztviselő – szándékosan vagy súlyos gondatlanságból – behajtandó követelések megállapításáról dönt vagy beszedési utalványokat bocsát ki, kiadásokra kötelezettséget vállal vagy kifizetési utalványt ír alá anélkül, hogy e rendeletnek és e rendelet végrehajtási szabályainak megfelelne;

| b) | az engedélyezésre jogosult tisztviselő – szándékosan vagy súlyos gondatlanságból – elmulasztja egy követelést megalapozó bizonylat kiállítását, későn állítja ki a beszedési utalványokat vagy elmulasztja azok kiállítását, illetve késlelteti olyan kifizetési utalvány kiállítását, amelynek következtében az adott közösségi szervnek polgári jogi felelőssége keletkezik harmadik felekkel szemben. |
| --- | --- |

b)

az engedélyezésre jogosult tisztviselő – szándékosan vagy súlyos gondatlanságból – elmulasztja egy követelést megalapozó bizonylat kiállítását, későn állítja ki a beszedési utalványokat vagy elmulasztja azok kiállítását, illetve késlelteti olyan kifizetési utalvány kiállítását, amelynek következtében az adott közösségi szervnek polgári jogi felelőssége keletkezik harmadik felekkel szemben.

(2)   Amennyiben a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő úgy véli, hogy a felelősségi körébe tartozó határozat szabálytalan vagy ellentétes a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel, úgy írásban tájékoztatja az őt felhatalmazó hatóságot. Amennyiben a felhatalmazó hatóság indokolt utasításokat ad írásban a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az adott döntés végrehajtására, úgy ez utóbbinak azt végre kell hajtani, és ezért nem tekinthető felelősnek.

(3)   Felhatalmazás esetén az engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbra is felelős a belső igazgatási és az ellenőrzési rendszerek hatékonyságáért és eredményességéért, valamint a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő kiválasztásáért.

(4)   A Bizottság által az általános költségvetési rendelet 66. cikkének (4) bekezdésével összhangban a pénzügyi szabálytalanságok megállapítására létrehozott szakosított testület ugyanazon jogokat gyakorolhatja a közösségi szerv tekintetében, mint a Bizottság szervezeti egységei tekintetében, kivéve, ha az igazgatótanács önálló testület létrehozása vagy több közösségi szerv által létrehozott közös testületben való részvétel mellett határoz. A közösségi szervek által benyújtott esetekben a Bizottság által a pénzügyi szabálytalanságok megállapítására létrehozott szakosított testület egy tagja valamely közösségi szerv alkalmazottja.

E testület véleménye alapján az igazgató dönt arról, hogy kezdeményez-e fegyelmi vagy kártérítési eljárást. Amennyiben a testület rendszerproblémát tár fel, úgy arról ajánlásaival együtt jelentést küld az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek és a Bizottság belső ellenőrének. Ha a vélemény az igazgatót is érinti, úgy a testület azt az igazgatótanácsnak és a Bizottság belső ellenőrének küldi meg. Az igazgató éves tevékenységi jelentésében név nélkül hivatkozik a testület véleményére és ismerteti a meghozott nyomon követő intézkedéseket.

(5)   A személyzet bármely tagja kötelezhető, hogy teljesen vagy részben jóvátegye azon kárt, amelyet a közösségi szervnek a feladatai teljesítése során vagy azzal kapcsolatban elkövetett súlyos kötelességszegés miatt okozott.

A kinevezéssel megbízott hatóság a személyzeti szabályzatban a fegyelmi ügyekre megállapított alakszerűségek elvégzése után indoklással ellátott döntést hoz.”;

| 24. | A 50. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „50. cikk
  A 15. cikk (5) bekezdése alapján a közösségi szerv a közösségi támogatás egészére vagy egy részére fizetési kérelmet nyújt be a Bizottságnak olyan feltételek mellett és időközönként, amelyekben a Bizottsággal megállapodott.”; |
| --- | --- |

24.

A 50. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„50. cikk

A 15. cikk (5) bekezdése alapján a közösségi szerv a közösségi támogatás egészére vagy egy részére fizetési kérelmet nyújt be a Bizottságnak olyan feltételek mellett és időközönként, amelyekben a Bizottsággal megállapodott.”;

| 25. | Az 53. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A közösségi szerv által kötött szerződések és támogatási megállapodások arról rendelkeznek, hogy a terhelési értesítésben megállapított esedékességkor vissza nem fizetett bármely követelés a Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelettel (7) összhangban kamatozik. A szerződésekben és támogatási megállapodásokban kifejezetten utalni kell a közösségi szervet megillető késedelmi kamat feltételeire, a késedelmi kamat mértékét is beleértve. |
| --- | --- |

25.

Az 53. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A közösségi szerv által kötött szerződések és támogatási megállapodások arról rendelkeznek, hogy a terhelési értesítésben megállapított esedékességkor vissza nem fizetett bármely követelés a Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelettel (7) összhangban kamatozik. A szerződésekben és támogatási megállapodásokban kifejezetten utalni kell a közösségi szervet megillető késedelmi kamat feltételeire, a késedelmi kamat mértékét is beleértve.

| 26. | Az 55. cikk (3) bekezdése első és második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egy megállapított követelés behajtásáról való teljes vagy részleges lemondást tervezi, biztosítja, hogy a lemondás szabályos és megfelel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az arányosság elvének.
  Az ilyen jellegű lemondást az engedélyezésre jogosult tisztviselő kellően megalapozott döntésével kell megadni. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő az ilyen jellegű döntést csak abban az esetben ruházhatja át, amennyiben a követelések összege nem haladja meg az 5 000 eurót.”; |
| --- | --- |

26.

Az 55. cikk (3) bekezdése első és második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egy megállapított követelés behajtásáról való teljes vagy részleges lemondást tervezi, biztosítja, hogy a lemondás szabályos és megfelel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az arányosság elvének.

Az ilyen jellegű lemondást az engedélyezésre jogosult tisztviselő kellően megalapozott döntésével kell megadni. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő az ilyen jellegű döntést csak abban az esetben ruházhatja át, amennyiben a követelések összege nem haladja meg az 5 000 eurót.”;

| 27. | Az 58. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az adós vállalja, hogy a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 86. cikkében meghatározott mértékű kamatot fizet az engedélyezett határidő-meghosszabbítás teljes idejére, amely a terhelési értesítésben rögzített napon kezdődik;”; |
| --- | --- | --- |

27.

Az 58. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az adós vállalja, hogy a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 86. cikkében meghatározott mértékű kamatot fizet az engedélyezett határidő-meghosszabbítás teljes idejére, amely a terhelési értesítésben rögzített napon kezdődik;”;

| 28. | A IV. cím 4. alcímének 5. szakasza a következő 58a. és 58b. ponttal egészül ki:
  „58.a cikk
  A számvitelért felelős tisztviselő jegyzéket vezet az esedékes behajtandó összegekről, amelyben a közösségi szerv követeléseit a beszedési utalvány kiállítási időpontja szerint csoportosítja. Jelzi továbbá a megállapított követelések behajtásáról való teljes vagy részleges lemondásra vonatkozó döntéseket. A jegyzéket csatolják a közösségi szerv költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéséhez.
  A közösségi szerv összeállítja azon követeléseinek – az adósok nevét és a kötelezettség összegét tartalmazó – jegyzékét, amelyek esetében az adóst jogerős bírósági határozat kötelezi fizetésre, és amelyek esetében a határozat kihirdetését követő egy éven belül egyáltalán nem történt kifizetés, vagy nem történt jelentősebb kifizetés. E jegyzéket a vonatkozó adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével kell közzétenni.
  58.b cikk
  A közösségi szerv harmadik felekkel szembeni, valamint harmadik felek közösségi szervvel szembeni követeléseire ötéves elévülési időszak vonatkozik, amelyet rögzíteni kell a közösségi szerv által megkötött szerződésekben és támogatási megállapodásokban.”; |
| --- | --- |

28.

A IV. cím 4. alcímének 5. szakasza a következő 58a. és 58b. ponttal egészül ki:

„58.a cikk

A számvitelért felelős tisztviselő jegyzéket vezet az esedékes behajtandó összegekről, amelyben a közösségi szerv követeléseit a beszedési utalvány kiállítási időpontja szerint csoportosítja. Jelzi továbbá a megállapított követelések behajtásáról való teljes vagy részleges lemondásra vonatkozó döntéseket. A jegyzéket csatolják a közösségi szerv költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéséhez.

A közösségi szerv összeállítja azon követeléseinek – az adósok nevét és a kötelezettség összegét tartalmazó – jegyzékét, amelyek esetében az adóst jogerős bírósági határozat kötelezi fizetésre, és amelyek esetében a határozat kihirdetését követő egy éven belül egyáltalán nem történt kifizetés, vagy nem történt jelentősebb kifizetés. E jegyzéket a vonatkozó adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével kell közzétenni.

58.b cikk

A közösségi szerv harmadik felekkel szembeni, valamint harmadik felek közösségi szervvel szembeni követeléseire ötéves elévülési időszak vonatkozik, amelyet rögzíteni kell a közösségi szerv által megkötött szerződésekben és támogatási megállapodásokban.”;

| 29. | Az 59. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „59. cikk
  Amennyiben a közösségi szerv az 5. cikk a) pontjában említett díjakat és illetékeket szed be, úgy minden pénzügyi év elején átfogó ideiglenes becslés készül e díjakról és illetékekről.
  Amennyiben e díjakat és illetékeket teljes egészében jogszabály vagy az igazgatótanács határozata állapítja meg, az engedélyezésre jogosult tisztviselő eltekinthet a beszedési utalvány kiállításától, és a követelés összegének megállapítását követően közvetlenül terhelési értesítést is kiállíthat. Ez esetben a közösségi szerv követelésének minden részletét rögzíteni kell. A számvitelért felelős tisztviselő összeállítja a terhelési értesítések jegyzékét, valamint feltünteti a terhelési értesítések számát és teljes összegét a közösségi szerv költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentésében.
  Ha a közösségi szerv külön számlázási rendszert használ, a számvitelért felelős tisztviselő köteles a beszedett díjak és illetékek felhalmozódott összegét rendszeresen, de legalább havonta bevezetni az elszámolásba.
  Általános szabályként a közösségi szerv a ráruházott feladatok alapján csak akkor nyújtja szolgáltatásait, ha a megfelelő díjakat és illetékeket teljes összegben kifizették számára. Amennyiben – kivételes esetben – a szolgáltatást a megfelelő illeték vagy díj előzetes kifizetése nélkül nyújtották, úgy e fejezet 3., 4. és 5. szakaszát kell alkalmazni.”; |
| --- | --- |

29.

Az 59. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„59. cikk

Amennyiben a közösségi szerv az 5. cikk a) pontjában említett díjakat és illetékeket szed be, úgy minden pénzügyi év elején átfogó ideiglenes becslés készül e díjakról és illetékekről.

Amennyiben e díjakat és illetékeket teljes egészében jogszabály vagy az igazgatótanács határozata állapítja meg, az engedélyezésre jogosult tisztviselő eltekinthet a beszedési utalvány kiállításától, és a követelés összegének megállapítását követően közvetlenül terhelési értesítést is kiállíthat. Ez esetben a közösségi szerv követelésének minden részletét rögzíteni kell. A számvitelért felelős tisztviselő összeállítja a terhelési értesítések jegyzékét, valamint feltünteti a terhelési értesítések számát és teljes összegét a közösségi szerv költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentésében.

Ha a közösségi szerv külön számlázási rendszert használ, a számvitelért felelős tisztviselő köteles a beszedett díjak és illetékek felhalmozódott összegét rendszeresen, de legalább havonta bevezetni az elszámolásba.

Általános szabályként a közösségi szerv a ráruházott feladatok alapján csak akkor nyújtja szolgáltatásait, ha a megfelelő díjakat és illetékeket teljes összegben kifizették számára. Amennyiben – kivételes esetben – a szolgáltatást a megfelelő illeték vagy díj előzetes kifizetése nélkül nyújtották, úgy e fejezet 3., 4. és 5. szakaszát kell alkalmazni.”;

| 30. | A 60. cikk (3) bekezdése a következő mondattal egészül ki: „A munkaprogram részletes célkitűzéseket és teljesítménymutatókat tartalmaz.” |
| --- | --- |

30.

A 60. cikk (3) bekezdése a következő mondattal egészül ki: „A munkaprogram részletes célkitűzéseket és teljesítménymutatókat tartalmaz.”

| 31. | A 62. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „62. cikk
  (1)   A költségvetést terhelő kiadást eredményező valamennyi intézkedés tekintetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő először költségvetési kötelezettséget vállal, mielőtt harmadik féllel szemben jogi kötelezettséget vállalna.
  (2)   A globális költségvetési kötelezettségvállalások fedezik az n+1. év december 31-ig tett megfelelő, önálló jogi kötelezettségvállalások teljes költségét.
  Az egyedi vagy ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalásra vonatkozó egyedi jogi kötelezettségek n. év december 31-éig vállalhatók.
  Az első és második albekezdésben említett időszakok végén e költségvetési kötelezettségvállalások fel nem használt egyenlegeit az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő visszavonja.
  (3)   Az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre kötött jogi kötelezettségvállalásoknak és a megfelelő költségvetési kötelezettségvállalásoknak, a személyzeti kiadások kivételével, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően megszabott végleges végrehajtási határidővel kell rendelkezniük.
  Az ilyen kötelezettségvállalások bármely részét, amelyet e határidőt követő hat hónapon belül nem teljesítettek, a 11. cikkel összhangban vissza kell vonni.
  Az olyan jogi kötelezettségvállalásokhoz tartozó költségvetési kötelezettségvállalások összegét, melyek esetében a jogi kötelezettségvállalás aláírását követő három évben nem történt a 67. cikk értelmében vett kifizetés, vissza kell vonni.”; |
| --- | --- |

31.

A 62. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„62. cikk

(1)   A költségvetést terhelő kiadást eredményező valamennyi intézkedés tekintetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő először költségvetési kötelezettséget vállal, mielőtt harmadik féllel szemben jogi kötelezettséget vállalna.

(2)   A globális költségvetési kötelezettségvállalások fedezik az n+1. év december 31-ig tett megfelelő, önálló jogi kötelezettségvállalások teljes költségét.

Az egyedi vagy ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalásra vonatkozó egyedi jogi kötelezettségek n. év december 31-éig vállalhatók.

Az első és második albekezdésben említett időszakok végén e költségvetési kötelezettségvállalások fel nem használt egyenlegeit az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő visszavonja.

(3)   Az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre kötött jogi kötelezettségvállalásoknak és a megfelelő költségvetési kötelezettségvállalásoknak, a személyzeti kiadások kivételével, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően megszabott végleges végrehajtási határidővel kell rendelkezniük.

Az ilyen kötelezettségvállalások bármely részét, amelyet e határidőt követő hat hónapon belül nem teljesítettek, a 11. cikkel összhangban vissza kell vonni.

Az olyan jogi kötelezettségvállalásokhoz tartozó költségvetési kötelezettségvállalások összegét, melyek esetében a jogi kötelezettségvállalás aláírását követő három évben nem történt a 67. cikk értelmében vett kifizetés, vissza kell vonni.”;

| 32. | A 66. cikk a következő, (1a) bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   Amennyiben az igénybevett szolgáltatások, többek között (ingatlan)bérlet vagy az áruszállítások kifizetése időszakos fizetéssel történik, az engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatértékelést követően elrendelheti közvetlen követelés-elszámolási rendszer alkalmazását.”; |
| --- | --- |

32.

A 66. cikk a következő, (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Amennyiben az igénybevett szolgáltatások, többek között (ingatlan)bérlet vagy az áruszállítások kifizetése időszakos fizetéssel történik, az engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatértékelést követően elrendelheti közvetlen követelés-elszámolási rendszer alkalmazását.”;

| 33. | A 72. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a minden költségvetés-végrehajtási műveletre alkalmazandó belső ellenőrzési és auditrendszerek hatékonyságának és eredményességének értékeléséért.”; |
| --- | --- | --- |

33.

A 72. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a minden költségvetés-végrehajtási műveletre alkalmazandó belső ellenőrzési és auditrendszerek hatékonyságának és eredményességének értékeléséért.”;

| 34. | A 74. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „74. cikk
  (1)   A közbeszerzési szerződések odaítélésére az általános költségvetési rendelet, illetve a 2342/2002/EK Euratom rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni e cikk (4)–(7) bekezdésére figyelemmel.
  (2)   Kérésére a közösségi szerv ajánlatkérőként bevonható a bizottsági vagy intézményközi szerződések, valamint más közösségi szervek szerződésének odaítélési eljárásába.
  (3)   A közösségi szerv szerepel az általános költségvetési rendelet 95. cikke alapján a Bizottság által létrehozott és működtetett közös központi adatbázisban.
  (4)   A közösségi szerv jogosult a Bizottsággal, az intézményközi hivatalokkal és az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló 2965/94/EK tanácsi rendelettel (8) létrehozott Fordítóközponttal közbeszerzési eljárás igénybevétele nélkül áruszállítási, szolgáltatási, illetve a Fordítóközpont esetében munkavégzési szerződést kötni.
  (5)   A közösségi szerv adminisztratív igényeinek fedezésére a fogadó tagállam ajánlatkérő hatóságaival közös közbeszerzési eljárásban vehet részt. Ebben az esetben a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 125c. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni.
  (6)   Az általános költségvetési rendelet 101. cikkének értelmében az ajánlati felhívás arról rendelkezik, hogy a közösségi szerv a szerződés aláírása előtt elállhat a beszerzéstől vagy törölheti az odaítélési eljárást anélkül, hogy a pályázók vagy ajánlattevők bármifajta ellentételezésre jogot formálhatnának.
  (7)   Az általános költségvetési rendelet 103. cikkének alkalmazása értelmében a közösségi szerv által indított ajánlati felhívás rendelkezik arról, hogy a közösségi szerv az e cikkben meghatározott feltételek mellett felfüggesztheti az eljárást és bármilyen szükséges intézkedést meghozhat, az eljárás megszüntetését is beleértve.
  Az általános költségvetési rendelet 103. cikkének értelmében a közösségi szerv gazdasági szereplőkkel megkötött szerződéseiben kiköti, hogy az e cikkben foglalt feltételek mellett meghozhatja a cikkben meghatározott intézkedéseket. |
| --- | --- |

34.

A 74. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„74. cikk

(1)   A közbeszerzési szerződések odaítélésére az általános költségvetési rendelet, illetve a 2342/2002/EK Euratom rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni e cikk (4)–(7) bekezdésére figyelemmel.

(2)   Kérésére a közösségi szerv ajánlatkérőként bevonható a bizottsági vagy intézményközi szerződések, valamint más közösségi szervek szerződésének odaítélési eljárásába.

(3)   A közösségi szerv szerepel az általános költségvetési rendelet 95. cikke alapján a Bizottság által létrehozott és működtetett közös központi adatbázisban.

(4)   A közösségi szerv jogosult a Bizottsággal, az intézményközi hivatalokkal és az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló 2965/94/EK tanácsi rendelettel (8) létrehozott Fordítóközponttal közbeszerzési eljárás igénybevétele nélkül áruszállítási, szolgáltatási, illetve a Fordítóközpont esetében munkavégzési szerződést kötni.

(5)   A közösségi szerv adminisztratív igényeinek fedezésére a fogadó tagállam ajánlatkérő hatóságaival közös közbeszerzési eljárásban vehet részt. Ebben az esetben a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 125c. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni.

(6)   Az általános költségvetési rendelet 101. cikkének értelmében az ajánlati felhívás arról rendelkezik, hogy a közösségi szerv a szerződés aláírása előtt elállhat a beszerzéstől vagy törölheti az odaítélési eljárást anélkül, hogy a pályázók vagy ajánlattevők bármifajta ellentételezésre jogot formálhatnának.

(7)   Az általános költségvetési rendelet 103. cikkének alkalmazása értelmében a közösségi szerv által indított ajánlati felhívás rendelkezik arról, hogy a közösségi szerv az e cikkben meghatározott feltételek mellett felfüggesztheti az eljárást és bármilyen szükséges intézkedést meghozhat, az eljárás megszüntetését is beleértve.

Az általános költségvetési rendelet 103. cikkének értelmében a közösségi szerv gazdasági szereplőkkel megkötött szerződéseiben kiköti, hogy az e cikkben foglalt feltételek mellett meghozhatja a cikkben meghatározott intézkedéseket.

| 35. | A szöveg a következő VA. és VB. címmel egészül ki:
  „VA.   CÍM
  A KÖZÖSSÉGI SZERVEK KÖLTSÉGVETÉSÉRE JELENTŐS HATÁSSAL LÉVŐ PROJEKTEK
  74a. cikk
  Az igazgatótanács a lehető legkorábban értesíti a költségvetési hatóságot, ha bármely olyan projekt megvalósítását tervezi, amely jelentős pénzügyi hatással lehet a működési költségvetés finanszírozására, különös tekintettel az ingatlanokkal kapcsolatos projektekre, mint amilyen például épületek bérlete, illetve vétele. Erről tájékoztatja a Bizottságot.
  Ha a költségvetési hatóság bármely ága véleményt kíván kibocsátani, a projektről szóló tájékoztatás átvételétől számított két héten belül értesíti a közösségi szervet erről a szándékáról. Válasz hiányában a közösségi szerv lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.
  A második bekezdés alapján e véleményt az értesítéstől számított négy héten belül továbbítani kell a közösségi szervnek.
  VB.   CÍM
  SZAKÉRTŐK
  74b. cikk
  A szakértők kiválasztása esetében a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 265a. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni. E szakértők fix összegű díjazásban részesülnek a közösségi szerv munkájához különösen az ajánlatok és támogatási kérelmek vagy közbeszerzési pályázatok értékelésében, valamint a költségvetésből finanszírozott projektek nyomonkövetéséhez és végső értékeléséhez nyújtott technikai segítségnyújtásban vállalt feladataikért. A közösségi szerv használhatja a Bizottság vagy más közösségi szerv által összeállított szakértői jegyzéket.”; |
| --- | --- |

35.

A szöveg a következő VA. és VB. címmel egészül ki:

„VA.   CÍM

A KÖZÖSSÉGI SZERVEK KÖLTSÉGVETÉSÉRE JELENTŐS HATÁSSAL LÉVŐ PROJEKTEK

74a. cikk

Az igazgatótanács a lehető legkorábban értesíti a költségvetési hatóságot, ha bármely olyan projekt megvalósítását tervezi, amely jelentős pénzügyi hatással lehet a működési költségvetés finanszírozására, különös tekintettel az ingatlanokkal kapcsolatos projektekre, mint amilyen például épületek bérlete, illetve vétele. Erről tájékoztatja a Bizottságot.

Ha a költségvetési hatóság bármely ága véleményt kíván kibocsátani, a projektről szóló tájékoztatás átvételétől számított két héten belül értesíti a közösségi szervet erről a szándékáról. Válasz hiányában a közösségi szerv lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.

A második bekezdés alapján e véleményt az értesítéstől számított négy héten belül továbbítani kell a közösségi szervnek.

VB.   CÍM

SZAKÉRTŐK

74b. cikk

A szakértők kiválasztása esetében a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 265a. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni. E szakértők fix összegű díjazásban részesülnek a közösségi szerv munkájához különösen az ajánlatok és támogatási kérelmek vagy közbeszerzési pályázatok értékelésében, valamint a költségvetésből finanszírozott projektek nyomonkövetéséhez és végső értékeléséhez nyújtott technikai segítségnyújtásban vállalt feladataikért. A közösségi szerv használhatja a Bizottság vagy más közösségi szerv által összeállított szakértői jegyzéket.”;

| 36. | A 75. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „75. cikk
  (1)   Amennyiben a közösségi szerv létesítő okiratával összhangban vagy az általános költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Bizottság hatáskörének átruházása révén támogatásokat nyújthat, úgy e cikk (2) és (3) bekezdésére figyelemmel az általános költségvetési rendelet és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
  (2)   A támogatásokról a közösségi szerv és a kedvezményezett közötti írásos megállapodásban kell rendelkezni.
  (3)   Az általános költségvetési rendelet 119. cikke (2) bekezdésének alkalmazása tekintetében a közösségi szerv által megkötött támogatási megállapodások kikötik, hogy a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 183. cikkében előírt esetekben a közösségi szerv felfüggesztheti, csökkentheti vagy megszüntetheti a támogatást, miután a kedvezményezett számára lehetőséget adtak észrevételei megtételére.” |
| --- | --- |

36.

A 75. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„75. cikk

(1)   Amennyiben a közösségi szerv létesítő okiratával összhangban vagy az általános költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Bizottság hatáskörének átruházása révén támogatásokat nyújthat, úgy e cikk (2) és (3) bekezdésére figyelemmel az általános költségvetési rendelet és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

(2)   A támogatásokról a közösségi szerv és a kedvezményezett közötti írásos megállapodásban kell rendelkezni.

(3)   Az általános költségvetési rendelet 119. cikke (2) bekezdésének alkalmazása tekintetében a közösségi szerv által megkötött támogatási megállapodások kikötik, hogy a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 183. cikkében előírt esetekben a közösségi szerv felfüggesztheti, csökkentheti vagy megszüntetheti a támogatást, miután a kedvezményezett számára lehetőséget adtak észrevételei megtételére.”

| 37. | A 76. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A közösségi szerv elszámolásához csatolni kell a költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó éves jelentést. A jelentés többek közt tájékoztatást nyújt az előirányzatok felhasználásának mértékéről, valamint összefoglaló információkat tartalmaz a különböző költségvetési jogcímek közötti előirányzat-átcsoportosításról.”; |
| --- | --- |

37.

A 76. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A közösségi szerv elszámolásához csatolni kell a költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó éves jelentést. A jelentés többek közt tájékoztatást nyújt az előirányzatok felhasználásának mértékéről, valamint összefoglaló információkat tartalmaz a különböző költségvetési jogcímek közötti előirányzat-átcsoportosításról.”;

| 38. | A 82. és az 83. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „82. cikk
  A számvitelért felelős tisztviselő legkésőbb a következő év március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az előzetes beszámolót, valamint az e rendelet 76. cikkében említett költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló éves jelentést, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az általános költségvetési rendelet 128. cikkének rendelkezései szerint összevonhassa a beszámolókat.
  A számvitelért felelős tisztviselő legkésőbb a következő év március 31-ig az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szintén megküldi a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést.
  83. cikk
  (1)   Az általános költségvetési rendelet 129. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Számvevőszék legkésőbb a következő év június 15-ig megteszi a közösségi szerv előzetes beszámolójára vonatkozó észrevételeit.
  (2)   Amint a közösségi szerv kézhez kapja a Számvevőszéknek az előzetes beszámolóra vonatkozó észrevételeit, az igazgató a 43. cikkel összhangban saját hatáskörében összeállítja a közösségi szerv végleges beszámolóját, és elküldi azt az igazgatótanácsnak, amely véleményezi a beszámolót.
  (3)   Az igazgató a végleges beszámolót az igazgatótanács véleményével együtt legkésőbb a következő év július 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének, a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  (4)   A közösségi szerv Bizottságéval összevont végleges beszámolóját a következő év november 15-ig kell kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
  (5)   Az igazgató legkésőbb a következő év szeptember 30-ig választ küld a Számvevőszék éves jelentésében megfogalmazott észrevételekre. A közösségi szerv egyúttal a Bizottságnak is megküldi válaszait.”; |
| --- | --- |

38.

A 82. és az 83. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„82. cikk

A számvitelért felelős tisztviselő legkésőbb a következő év március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az előzetes beszámolót, valamint az e rendelet 76. cikkében említett költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló éves jelentést, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az általános költségvetési rendelet 128. cikkének rendelkezései szerint összevonhassa a beszámolókat.

A számvitelért felelős tisztviselő legkésőbb a következő év március 31-ig az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szintén megküldi a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést.

83. cikk

(1)   Az általános költségvetési rendelet 129. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Számvevőszék legkésőbb a következő év június 15-ig megteszi a közösségi szerv előzetes beszámolójára vonatkozó észrevételeit.

(2)   Amint a közösségi szerv kézhez kapja a Számvevőszéknek az előzetes beszámolóra vonatkozó észrevételeit, az igazgató a 43. cikkel összhangban saját hatáskörében összeállítja a közösségi szerv végleges beszámolóját, és elküldi azt az igazgatótanácsnak, amely véleményezi a beszámolót.

(3)   Az igazgató a végleges beszámolót az igazgatótanács véleményével együtt legkésőbb a következő év július 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének, a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(4)   A közösségi szerv Bizottságéval összevont végleges beszámolóját a következő év november 15-ig kell kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(5)   Az igazgató legkésőbb a következő év szeptember 30-ig választ küld a Számvevőszék éves jelentésében megfogalmazott észrevételekre. A közösségi szerv egyúttal a Bizottságnak is megküldi válaszait.”;

| 39. | A 94. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „94. cikk
  (1)   Az Európai Parlament a Tanács ajánlására – hacsak a létesítő okirat másképp nem rendelkezik – az n+2. év május 15-e előtt mentesíti az igazgatót az n. évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében. Az igazgató tájékoztatja az igazgatótanácsot az Európai Parlament mentesítő határozathoz kapcsolódó állásfoglalásban foglalt észrevételeiről.
  (2)   Amennyiben az (1) bekezdésben előírt időpont nem tartható, úgy az Európai Parlament vagy a Tanács tájékoztatja az igazgatót a halasztás okairól.
  (3)   Amennyiben az Európai Parlament elhalasztja a mentesítő döntés meghozatalát, úgy az igazgató – az igazgatótanáccsal együtt – minden erőfeszítést megtesz a határozat útjában álló akadályok elmozdítását vagy elmozdításának elősegítését szolgáló intézkedések mielőbbi meghozatala érdekében.” |
| --- | --- |

39.

A 94. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„94. cikk

(1)   Az Európai Parlament a Tanács ajánlására – hacsak a létesítő okirat másképp nem rendelkezik – az n+2. év május 15-e előtt mentesíti az igazgatót az n. évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében. Az igazgató tájékoztatja az igazgatótanácsot az Európai Parlament mentesítő határozathoz kapcsolódó állásfoglalásban foglalt észrevételeiről.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben előírt időpont nem tartható, úgy az Európai Parlament vagy a Tanács tájékoztatja az igazgatót a halasztás okairól.

(3)   Amennyiben az Európai Parlament elhalasztja a mentesítő döntés meghozatalát, úgy az igazgató – az igazgatótanáccsal együtt – minden erőfeszítést megtesz a határozat útjában álló akadályok elmozdítását vagy elmozdításának elősegítését szolgáló intézkedések mielőbbi meghozatala érdekében.”

| 40. | A 97. cikket el kell hagyni; |
| --- | --- |

40.

A 97. cikket el kell hagyni;

| 41. | A 99. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „99. cikk
  Az igazgatótanács – amennyiben szükséges és a Bizottság előzetes hozzájárulásával – az igazgató javaslatára a közösségi szerv pénzügyi szabályzatához részletes végrehajtási szabályokat fogad el. ”. |
| --- | --- |

41.

A 99. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„99. cikk

Az igazgatótanács – amennyiben szükséges és a Bizottság előzetes hozzájárulásával – az igazgató javaslatára a közösségi szerv pénzügyi szabályzatához részletes végrehajtási szabályokat fogad el. ”.

2. cikk

Az általános költségvetési rendelet 185. cikkében említett minden egyes szerv legkésőbb 2009. január 10-ig módosítja pénzügyi szabályzatát.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 9-én.

a Bizottság részéről

Dalia GRYBAUSKAITĖ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1525/2007/EK rendelettel (HL L 343, 2007.12.27., 9. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 23., 2008.1.28., 1. o.

2

(3)  HL L 390., 2006.12.30., 1. o.

3

(4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

4

(5)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o. A legutóbb az 1645/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 13. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.”;

6

(7)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.”

7

(8)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.”

8

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/35

---

A BIZOTTSÁG 653/2008/EK RENDELETE

(2008. július 9.)

a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2008. június 30. és 4. július között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évre a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 28-i 950/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 09.4340 (2007–2008) tételszám alatt elérhető mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 2008. június 30. és 4. július közötti idöszakban a 950/2006/EK rendelettel, illetőleg Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2006. december 13-i 1832/2006/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban. |
| --- | --- |

(1)

A 09.4340 (2007–2008) tételszám alatt elérhető mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 2008. június 30. és 4. július közötti idöszakban a 950/2006/EK rendelettel, illetőleg Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2006. december 13-i 1832/2006/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban.

| (2) | E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről, |
| --- | --- |

(2)

E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 950/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével és az 1832/2006/EK rendelet 5. cikkével összhangban a 2008. június 30. és 4. július között benyújtott behozataliengedély-kérelmek vonatkozásában az engedélyeket az e rendelet mellékletében megállapított mennyiségi korlátozással kell kibocsátani.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 9-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb az 1260/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 283., 2007.10.27., 1. o.) módosított rendelet. 2008. október 1-jétől a 318/2006/EK rendelet helyébe az 1234/2007/EK rendelet (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) lép.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 1. o. A legutóbb 371/2007/EK rendelettel (HL L 92., 2007.4.3., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 354., 2006.12.14., 8. o.

3

---

MELLÉKLET

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. címe

2007/2008-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | 100 | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | — | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaszkár | 24,6827 | Elérve |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Elérve |
| 09.4344 | Saint Kitts és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | 100 | |
| 09.4347 | Tanzánia | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Elérve |

Tételszám

Ország

30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Elefántcsontpart

100

09.4334

Kongói Köztársaság

—

09.4335

Fidzsi-szigetek

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Elérve

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaszkár

24,6827

Elérve

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Elérve

09.4344

Saint Kitts és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

100

09.4347

Tanzánia

100

09.4348

Trinidad és Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

0

Elérve

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. címe

2008/2009-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | 100 | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | 100 | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaszkár | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | 100 | |
| 09.4347 | Tanzánia | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Tételszám

Ország

30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Elefántcsontpart

100

09.4334

Kongói Köztársaság

100

09.4335

Fidzsi-szigetek

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Elérve

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaszkár

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Saint Kitts és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

100

09.4347

Tanzánia

100

09.4348

Trinidad és Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Kiegészítő cukor

A 950/2006/EK rendelet V. címe

2007/2008-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | 100 | |
| 09.4316 | Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok | 100 | |

Tételszám

Ország

30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4315

India

100

09.4316

Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok

100

CXL engedményes cukor

A 950/2006/EK rendelet VI. címe

2007/2008-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Ausztrália | 0 | Elérve |
| 09.4318 | Brazília | 0 | Elérve |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Elérve |
| 09.4320 | Egyéb harmadik országok | 0 | Elérve |

Tételszám

Ország

30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4317

Ausztrália

0

Elérve

09.4318

Brazília

0

Elérve

09.4319

Kuba

0

Elérve

09.4320

Egyéb harmadik országok

0

Elérve

Balkáni cukor

A 950/2006/EK rendelet VII. címe

2007/2008-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánia | 100 | |
| 09.4325 | Bosznia és Hercegovina | 0 | Elérve |
| 09.4326 | Szerbia, Montenegró és Koszovó | 100 | |
| 09.4327 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 100 | |
| 09.4328 | Horvátország | 100 | |

Tételszám

Ország

30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4324

Albánia

100

09.4325

Bosznia és Hercegovina

0

Elérve

09.4326

Szerbia, Montenegró és Koszovó

100

09.4327

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

100

09.4328

Horvátország

100

Kivételes és ipari behozatalból származó cukor

A 950/2006/EK rendelet VIII. címe

2007/2008-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Kivételes | — | |
| 09.4390 | Ipari | — | |

Tételszám

Ország

30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4380

Kivételes

—

09.4390

Ipari

—

Bulgária és Románia részére megnyitott átmeneti vámkontingensek keretében történő cukorbehozatal

Az 1832/2006/EK rendelet 1. fejezetének 2. része

2007/2008-es gazdasági év

| Tételszám | Type | 30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgária | 0 | Elérve |
| 09.4366 | Románia | 0 | Elérve |

Tételszám

Type

30.6.2008-4.7.2008 közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4365

Bulgária

0

Elérve

09.4366

Románia

0

Elérve

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/39

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2008. június 3.)

az Olaszországban fennálló túlzott hiányról szóló 2005/694/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2008/560/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság ajánlására a 2005/694/EK tanácsi határozattal (1) megállapította, hogy Olaszországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2003-ban és 2004-ben a GDP 3 %-át jelentő referenciaérték felett, de annak közelében volt, miközben a bruttó államadósság szintje megközelítőleg a GDP 106-107 %-ának felelt meg mindkét évben, ami egyértelműen meghaladja a Szerződésben előirányzott 60 %-os referenciaértéket, és az elmúlt években nem csökkent kielégítő ütemben. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság ajánlására a 2005/694/EK tanácsi határozattal (1) megállapította, hogy Olaszországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2003-ban és 2004-ben a GDP 3 %-át jelentő referenciaérték felett, de annak közelében volt, miközben a bruttó államadósság szintje megközelítőleg a GDP 106-107 %-ának felelt meg mindkét évben, ami egyértelműen meghaladja a Szerződésben előirányzott 60 %-os referenciaértéket, és az elmúlt években nem csökkent kielégítő ütemben.

| (2) | 2005. július 28-án a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett Olaszországhoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2007-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(2)

2005. július 28-án a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett Olaszországhoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2007-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (3) | A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megtörtén a túlzott hiány kiigazítása. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megtörtén a túlzott hiány kiigazítása.

| (4) | A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság szolgáltatja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság szolgáltatja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (5) | Olaszország 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008 tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8 g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:






  — | Miután az államháztartási hiány a 2004-es 3,5 %-ról 2005-ben a GDP 4,2 %-ára nőtt, 2006-ban a GDP 3,4 %-ára, végül 2007-ben pedig 1,9 %-ra, a 3 %-os referenciaérték alá csökkent. Az egyszeri intézkedések költségvetési hatása nélkül a hiány 2007-ben a GDP 1,7 %-a lenne. Ez megfelel a stabilitási program 2006. decemberi naprakésszé tett változatában meghatározott, a GDP 2,8 %-át kitevő célnak. |
| --- | --- | --- |

(5)

Olaszország 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008 tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8 g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:

—

Miután az államháztartási hiány a 2004-es 3,5 %-ról 2005-ben a GDP 4,2 %-ára nőtt, 2006-ban a GDP 3,4 %-ára, végül 2007-ben pedig 1,9 %-ra, a 3 %-os referenciaérték alá csökkent. Az egyszeri intézkedések költségvetési hatása nélkül a hiány 2007-ben a GDP 1,7 %-a lenne. Ez megfelel a stabilitási program 2006. decemberi naprakésszé tett változatában meghatározott, a GDP 2,8 %-át kitevő célnak.

| — | A kiigazítást a 2006–2007 közötti időszakban az állandó adóbevételekben bekövetkezett növekedés eredményezte, amely jelentősen meghaladta a várakozásokat. Ez nagyrészt az elfogadott intézkedések vártnál nagyobb hatékonyságának és az előrejelzettnél némileg magasabb gazdasági növekedésnek volt köszönhető. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül), miután a becslések szerint 2005-ben a GDP százalékpontjával romlott, 2006-ban és 2007-ben a becslések szerint a GDP 1 és 1 százalékpontjával javult. |
| --- | --- |

—

A kiigazítást a 2006–2007 közötti időszakban az állandó adóbevételekben bekövetkezett növekedés eredményezte, amely jelentősen meghaladta a várakozásokat. Ez nagyrészt az elfogadott intézkedések vártnál nagyobb hatékonyságának és az előrejelzettnél némileg magasabb gazdasági növekedésnek volt köszönhető. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül), miután a becslések szerint 2005-ben a GDP Formula százalékpontjával romlott, 2006-ban és 2007-ben a becslések szerint a GDP 1Formula és 1Formula százalékpontjával javult.

| — | A 2008. tavaszi gazdasági előrejelzés 2008-ra a hiánynak a GDP 2,3 %-ára történő növekedését jelzi, beleértve a GDP 0,1 %-át kitevő, ingatlanértékesítésből származó egyszeri bevételeket. A költségvetési egyenleg tervezett romlását egyrészt a folyó elsődleges kiadások GDP-re vetített növekedése, másrészt a jelenleg alacsonyabb adók vezérlik. Ezt részben ellensúlyozza a tőkekiadások várt csökkenése, ami a 2007-ben elhatárolt jelentős egyszeri kiadást tükrözi. Bár a GDP 2,3 %-át jelentő hiány-előrejelzés csak csekély mértékben haladja meg a stabilitási program 2007. novemberi naprakésszé tett változatában meghatározott, a GDP 2,2 %-ának megfelelő hivatalos hiánycélt, az utóbbit egy 2007-es becsült hiányeredmény felhasználásával jelezték előre, amely jóval magasabb, mint a bejelentett eredmény. A tavaszi előrejelzés szerint változatlan gazdaságpolitika mellett 2009-ben a hiány a GDP 2,4 %-a lesz. Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. |
| --- | --- |

—

A 2008. tavaszi gazdasági előrejelzés 2008-ra a hiánynak a GDP 2,3 %-ára történő növekedését jelzi, beleértve a GDP 0,1 %-át kitevő, ingatlanértékesítésből származó egyszeri bevételeket. A költségvetési egyenleg tervezett romlását egyrészt a folyó elsődleges kiadások GDP-re vetített növekedése, másrészt a jelenleg alacsonyabb adók vezérlik. Ezt részben ellensúlyozza a tőkekiadások várt csökkenése, ami a 2007-ben elhatárolt jelentős egyszeri kiadást tükrözi. Bár a GDP 2,3 %-át jelentő hiány-előrejelzés csak csekély mértékben haladja meg a stabilitási program 2007. novemberi naprakésszé tett változatában meghatározott, a GDP 2,2 %-ának megfelelő hivatalos hiánycélt, az utóbbit egy 2007-es becsült hiányeredmény felhasználásával jelezték előre, amely jóval magasabb, mint a bejelentett eredmény. A tavaszi előrejelzés szerint változatlan gazdaságpolitika mellett 2009-ben a hiány a GDP 2,4 %-a lesz. Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt.

| — | A strukturális egyenleg mindazonáltal 2008-ban várhatóan körülbelül a GDP több mint százalékpontjával romlik, 2009-ben pedig – változatlan gazdaságpolitika mellett – százalékponttal javul. Ezt annak fényében kell értékelni, hogy előrelépésre van szükség a középtávú költségvetési célkitűzés (MTO) felé, ami Olaszország esetében a strukturális értelemben vett egyensúlyi helyzet. |
| --- | --- |

—

A strukturális egyenleg mindazonáltal 2008-ban várhatóan körülbelül a GDP több mint Formula százalékpontjával romlik, 2009-ben pedig – változatlan gazdaságpolitika mellett – Formula százalékponttal javul. Ezt annak fényében kell értékelni, hogy előrelépésre van szükség a középtávú költségvetési célkitűzés (MTO) felé, ami Olaszország esetében a strukturális értelemben vett egyensúlyi helyzet.

| — | Az államadósság aránya, miután egy évtizeden keresztül csökkent, és 2004-ben valamivel 104 % alá került (1994-ben a GDP több mint 121 %-a volt), 2005-ben a GDP 2 százalékpontjával növekedett, majd 2006-ban tovább emelkedett 0,6 százalékponttal, a GDP 106,5 %-ára. Az államadósság aránya 2007-ben újra visszaesett, a GDP 104 %-ára. Az adóssághányad alakulását jelentős mértékben befolyásolta egy 2006-os átmeneti adósságnövelő pénzügyi művelet, vagyis a forgóeszközök akkumulációja, majd annak 2007-es visszafordítása. Ezen művelet nélkül az adóssághányad 2006-ban nagyjából stabil maradt volna, tükrözve az elsődleges többlet javulását a Tanács ajánlásával összhangban. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint, változatlan gazdaságpolitika mellett az adóssághányad 2009-re körülbelül 102 %-ra esik vissza. Az olasz adóssághányad, bár továbbra is magas, és nyilvánvalóan meghaladja a referenciaértéket, úgy tekinthető, hogy a túlzott hiány 2007-es kiigazításával összhangban csökkent. |
| --- | --- |

—

Az államadósság aránya, miután egy évtizeden keresztül csökkent, és 2004-ben valamivel 104 % alá került (1994-ben a GDP több mint 121 %-a volt), 2005-ben a GDP 2 százalékpontjával növekedett, majd 2006-ban tovább emelkedett 0,6 százalékponttal, a GDP 106,5 %-ára. Az államadósság aránya 2007-ben újra visszaesett, a GDP 104 %-ára. Az adóssághányad alakulását jelentős mértékben befolyásolta egy 2006-os átmeneti adósságnövelő pénzügyi művelet, vagyis a forgóeszközök akkumulációja, majd annak 2007-es visszafordítása. Ezen művelet nélkül az adóssághányad 2006-ban nagyjából stabil maradt volna, tükrözve az elsődleges többlet javulását a Tanács ajánlásával összhangban. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint, változatlan gazdaságpolitika mellett az adóssághányad 2009-re körülbelül 102Formula %-ra esik vissza. Az olasz adóssághányad, bár továbbra is magas, és nyilvánvalóan meghaladja a referenciaértéket, úgy tekinthető, hogy a túlzott hiány 2007-es kiigazításával összhangban csökkent.

| (6) | A Tanács véleménye szerint a túlzott hiány kiigazítása Olaszországban megtörtént, ezért a 2005/694/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(6)

A Tanács véleménye szerint a túlzott hiány kiigazítása Olaszországban megtörtént, ezért a 2005/694/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy Olaszországban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

2. cikk

A 2005/694/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2008. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. LAGARDE

---

(1)  HL L 266., 2005.10.11., 57. o.

1

(2)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/41

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2008. június 3.)

a Portugáliában fennálló túlzott hiányról szóló 2005/730/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2008/561/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlását követően a 2005/730/EK tanácsi határozat (1) megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy a 2005-re tervezett államháztartási hiány a GDP 6,2 %-a volt, amely meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság szintjével kapcsolatban a Szerződésben előirányzott 60 %-os referenciaértéket meghaladóan a GDP 66,5 %-ának elérését tervezték. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlását követően a 2005/730/EK tanácsi határozat (1) megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy a 2005-re tervezett államháztartási hiány a GDP 6,2 %-a volt, amely meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság szintjével kapcsolatban a Szerződésben előirányzott 60 %-os referenciaértéket meghaladóan a GDP 66,5 %-ának elérését tervezték.

| (2) | 2005. szeptember 20-án a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett Portugáliához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2008-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(2)

2005. szeptember 20-án a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett Portugáliához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2008-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (3) | A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

| (4) | A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság szolgáltatja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság szolgáltatja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (5) | Portugália 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008. tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8 g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:






  — | Az államháztartási hiány a 2005-ös GDP 6,1 %-áról 2006-ban a GDP 3,9 %-ára, 2007-ben pedig 2,6 %-ára – a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték alá – csökkent, a Tanács által meghatározott határidő előtt egy évvel. Utóbbi megfelel Portugália stabilitási programjának 2007. decemberi naprakésszé tett változatában meghatározott, a GDP 3 %-ának megfelelő hivatalos hiánycélnak. |
| --- | --- | --- |

(5)

Portugália 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008. tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8 g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:

—

Az államháztartási hiány a 2005-ös GDP 6,1 %-áról 2006-ban a GDP 3,9 %-ára, 2007-ben pedig 2,6 %-ára – a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték alá – csökkent, a Tanács által meghatározott határidő előtt egy évvel. Utóbbi megfelel Portugália stabilitási programjának 2007. decemberi naprakésszé tett változatában meghatározott, a GDP 3 %-ának megfelelő hivatalos hiánycélnak.

| — | Az állami kiadások GDP-arányos csökkenése és a GDP-arányos bevétel növekedése egyaránt hozzájárult az államháztartási egyenleg javulásához. A kiadási hányad 2006-ban a GDP 1 százalékpontjával, 2007-ben pedig a GDP majdnem százalékpontjával csökkent. Ezzel párhuzamosan az állami bevételek aránya 2006-ban és 2007-ben egyaránt a GDP mintegy százalékpontjával növekedett. A költségvetési konszolidáció főként strukturális intézkedéseken alapult, egy egyszeri intézkedés jelentéktelen, a GDP 0,1 %-át jelentő hozzájárulásával 2007-ben. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a becslések szerint 2006-ban a GDP 2 százalékpontjával és 2007-ben 1 százalékpontjával javult, ami összhangban van a Tanácsnak a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával, amely 2006-ban a strukturális egyenlegnek a GDP 1,5 %-ával és 2007-ben pedig legalább a GDP  %-ával történő csökkentését irányozta elő. |
| --- | --- |

—

Az állami kiadások GDP-arányos csökkenése és a GDP-arányos bevétel növekedése egyaránt hozzájárult az államháztartási egyenleg javulásához. A kiadási hányad 2006-ban a GDP 1Formula százalékpontjával, 2007-ben pedig a GDP majdnem Formula százalékpontjával csökkent. Ezzel párhuzamosan az állami bevételek aránya 2006-ban és 2007-ben egyaránt a GDP mintegy Formula százalékpontjával növekedett. A költségvetési konszolidáció főként strukturális intézkedéseken alapult, egy egyszeri intézkedés jelentéktelen, a GDP 0,1 %-át jelentő hozzájárulásával 2007-ben. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a becslések szerint 2006-ban a GDP 2 százalékpontjával és 2007-ben 1 százalékpontjával javult, ami összhangban van a Tanácsnak a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával, amely 2006-ban a strukturális egyenlegnek a GDP 1,5 %-ával és 2007-ben pedig legalább a GDP Formula %-ával történő csökkentését irányozta elő.

| — | 2008-ra – a Bizottság szolgálatainak 2008 tavaszi előrejelzése szerint – a hiány tovább csökken, a GDP 2,2 %-ára, amelyet főként további bevételek eredményeznek, miközben a költségvetés végrehajtásában egy egyszeri, a GDP 0,2 %-át jelentő hiánycsökkentő művelet hatása érvényesül. Ez nagyrészt megfelel a portugál stabilitási program 2007. decemberi naprakésszé tett változatában meghatározott, a GDP 2,4 %-át kitevő hivatalos hiánycélnak és a portugál hatóságok által 2008. március végén bejelentett, a GDP 2,2 %-át kitevő felülvizsgált célnak. 2009-re a tavaszi előrejelzés szerint – változatlan gazdaságpolitika mellett – az államháztartási hiány a GDP 2,6 %-a lesz. Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3 %-ában kifejezett referenciaérték alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. |
| --- | --- |

—

2008-ra – a Bizottság szolgálatainak 2008 tavaszi előrejelzése szerint – a hiány tovább csökken, a GDP 2,2 %-ára, amelyet főként további bevételek eredményeznek, miközben a költségvetés végrehajtásában egy egyszeri, a GDP 0,2 %-át jelentő hiánycsökkentő művelet hatása érvényesül. Ez nagyrészt megfelel a portugál stabilitási program 2007. decemberi naprakésszé tett változatában meghatározott, a GDP 2,4 %-át kitevő hivatalos hiánycélnak és a portugál hatóságok által 2008. március végén bejelentett, a GDP 2,2 %-át kitevő felülvizsgált célnak. 2009-re a tavaszi előrejelzés szerint – változatlan gazdaságpolitika mellett – az államháztartási hiány a GDP 2,6 %-a lesz. Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3 %-ában kifejezett referenciaérték alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt.

| — | A strukturális egyenleg mindamellett 2008-ban várhatóan körülbelül a GDP százalékpontjával javul, 2009-ben pedig – változatlan gazdaságpolitika mellett – a GDP százalékpontjával romlik. Ezt a költségvetési helyzet középtávú célkitűzésének eléréséhez szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami Portugália esetében a GDP 0,5 %-át jelentő strukturális hiány. |
| --- | --- |

—

A strukturális egyenleg mindamellett 2008-ban várhatóan körülbelül a GDP Formula százalékpontjával javul, 2009-ben pedig – változatlan gazdaságpolitika mellett – a GDP Formula százalékpontjával romlik. Ezt a költségvetési helyzet középtávú célkitűzésének eléréséhez szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami Portugália esetében a GDP 0,5 %-át jelentő strukturális hiány.

| — | Az államadósság a GDP 2006-os 64,7 %-áról 2007-ben 63,6 %-ra csökkent. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzésében előrevetített alacsony GDP-növekedés és a még mindig magas államháztartási hiány 2009-ben várhatóan a GDP 64 %-át jelentő államadósságot eredményez. |
| --- | --- |

—

Az államadósság a GDP 2006-os 64,7 %-áról 2007-ben 63,6 %-ra csökkent. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzésében előrevetített alacsony GDP-növekedés és a még mindig magas államháztartási hiány 2009-ben várhatóan a GDP 64Formula %-át jelentő államadósságot eredményez.

| (6) | A Tanács véleménye szerint a túlzott hiány kiigazítása Portugáliában megtörtént, ezért a 2005/730/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(6)

A Tanács véleménye szerint a túlzott hiány kiigazítása Portugáliában megtörtént, ezért a 2005/730/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az általános értékelésből az következik, hogy Portugáliában a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

2. cikk

A 2005/730/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2008. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. LAGARDE

---

(1)  HL L 274., 2005.10.20., 91. o.

1

(2)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb az 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/43

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2008. június 3.)

a Szlovákiában fennálló túlzott hiányról szóló 2005/182/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2008/562/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság ajánlására a 2005/182/EK tanácsi határozattal (1) megállapította, hogy Szlovákiában túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartási hiány 2003-ban elérte a GDP 3,6 %-át, meghaladva a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság ajánlására a 2005/182/EK tanácsi határozattal (1) megállapította, hogy Szlovákiában túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartási hiány 2003-ban elérte a GDP 3,6 %-át, meghaladva a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.

| (2) | A Tanács 2004. július 5-én, a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Szlovákiához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2007-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2004. július 5-én, a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Szlovákiához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2007-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (3) | A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban a túlzott hiány kiigazításra került. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban a túlzott hiány kiigazításra került.

| (4) | A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság szolgáltatja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság szolgáltatja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (5) | Szlovákia 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008. tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8 g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:






  — | A túlzott hiány fennállásáról szóló 2004. évi tanácsi határozatot követő felülvizsgálat eredményeként az államháztartási hiány 2003–2005 között a GDP 3 %-a alatt maradt. 2006-ban a GDP 3,6 %-ára történő emelkedése után 2007-ben a GDP 2,2 %-ára csökkent, a hiányra vonatkozó 3 %-os GDP-referenciaérték alá. Ez megfelel a konvergenciaprogram 2006. decemberi naprakésszé tett változatában meghatározott, a GDP 2,9 %-át kitevő hivatalos hiánycélnak. |
| --- | --- | --- |

(5)

Szlovákia 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008. tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8 g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:

—

A túlzott hiány fennállásáról szóló 2004. évi tanácsi határozatot követő felülvizsgálat eredményeként az államháztartási hiány 2003–2005 között a GDP 3 %-a alatt maradt. 2006-ban a GDP 3,6 %-ára történő emelkedése után 2007-ben a GDP 2,2 %-ára csökkent, a hiányra vonatkozó 3 %-os GDP-referenciaérték alá. Ez megfelel a konvergenciaprogram 2006. decemberi naprakésszé tett változatában meghatározott, a GDP 2,9 %-át kitevő hivatalos hiánycélnak.

| — | A költségvetés konszolidációjára kedvezően hatott a GDP, a foglalkoztatás, és a bevételek élénk növekedése, ami lehetővé tette, hogy a kiadások GDP-hez viszonyított aránya gyorsabban csökkenjen, mint a bevételeknek a GDP-hez viszonyított aránya. A kiadások GDP-hez viszonyított arányának csökkenésére a kiadások fékezése és a kiadásokkal összefüggő reformok is hatottak, mint például a szociális juttatások jelentős mértékű korlátozása. A ciklikus fellendülést és a strukturális reformokból eredő növekedési előnyöket azonban nem használták ki teljes mértékben a költségvetés konszolidációjára. Ennek eredményeként a strukturális hiány (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a becslések szerint a GDP 2003-as mintegy 1 %-áról 2006-ban a GDP körülbelül 3 %-ára romlott, majd 2007-re a GDP körülbelül 2 %-ára javult. A strukturális romlás egy része mindazonáltal a tőkefedezeti (második) nyugdíjpillér 2005-ös bevezetésének tulajdonítható, a becslések szerint az ebbe a pillérbe irányuló transzferek a GDP 2005-ös 0,8 %-áról 2006-ban a GDP 1,2 %-ára, majd 2007-ben 1,3 %-ára növekedtek. Ezenkívül a cigaretta adójának emelése, amelyet az értékesítési lánc különböző szakaszaiban jelentős felvásárlás előzött meg, az adóbevételek komoly eltolódásához vezetett, jelentős többletbevétellel 2003-ban, 2005-ben és 2007-ben, amelyet aztán a következő években ennek megfelelő visszaesés követett. |
| --- | --- |

—

A költségvetés konszolidációjára kedvezően hatott a GDP, a foglalkoztatás, és a bevételek élénk növekedése, ami lehetővé tette, hogy a kiadások GDP-hez viszonyított aránya gyorsabban csökkenjen, mint a bevételeknek a GDP-hez viszonyított aránya. A kiadások GDP-hez viszonyított arányának csökkenésére a kiadások fékezése és a kiadásokkal összefüggő reformok is hatottak, mint például a szociális juttatások jelentős mértékű korlátozása. A ciklikus fellendülést és a strukturális reformokból eredő növekedési előnyöket azonban nem használták ki teljes mértékben a költségvetés konszolidációjára. Ennek eredményeként a strukturális hiány (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a becslések szerint a GDP 2003-as mintegy 1Formula %-áról 2006-ban a GDP körülbelül 3 %-ára romlott, majd 2007-re a GDP körülbelül 2Formula %-ára javult. A strukturális romlás egy része mindazonáltal a tőkefedezeti (második) nyugdíjpillér 2005-ös bevezetésének tulajdonítható, a becslések szerint az ebbe a pillérbe irányuló transzferek a GDP 2005-ös 0,8 %-áról 2006-ban a GDP 1,2 %-ára, majd 2007-ben 1,3 %-ára növekedtek. Ezenkívül a cigaretta adójának emelése, amelyet az értékesítési lánc különböző szakaszaiban jelentős felvásárlás előzött meg, az adóbevételek komoly eltolódásához vezetett, jelentős többletbevétellel 2003-ban, 2005-ben és 2007-ben, amelyet aztán a következő években ennek megfelelő visszaesés követett.

| — | A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése 2008-ra az államháztartási hiány további csökkenését vetíti előre, a GDP 2,0 %-ára, amelyet főként a továbbra is erőteljes növekedési kilátások és néhány bevételnövelő intézkedés vezérel, mint például a társasági adó és a személyi jövedelemadó alapjának szélesítése és a társadalombiztosítási járulékok felső határának emelése. Ez összhangban van a 2008 februárjában meghatározott, a GDP 2,0 %-ának megfelelő hivatalos hiánycéllal. 2009-re a tavaszi előrejelzés változatlan gazdaságpolitika mellett a hiány növekedését vetíti előre, a GDP 2,3 %-ára. Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. |
| --- | --- |

—

A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése 2008-ra az államháztartási hiány további csökkenését vetíti előre, a GDP 2,0 %-ára, amelyet főként a továbbra is erőteljes növekedési kilátások és néhány bevételnövelő intézkedés vezérel, mint például a társasági adó és a személyi jövedelemadó alapjának szélesítése és a társadalombiztosítási járulékok felső határának emelése. Ez összhangban van a 2008 februárjában meghatározott, a GDP 2,0 %-ának megfelelő hivatalos hiánycéllal. 2009-re a tavaszi előrejelzés változatlan gazdaságpolitika mellett a hiány növekedését vetíti előre, a GDP 2,3 %-ára. Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt.

| — | Mindazonáltal a strukturális egyenleg 2008-ban várhatóan a GDP körülbelül százalékpontjával, 2009-ben pedig – változatlan gazdaságpolitika mellett – további százalékponttal romlik. Ezt a középtávú költségvetési célkitűzés felé szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami Szlovákia esetében valamivel a GDP 1 %-a alatti strukturális hiány. |
| --- | --- |

—

Mindazonáltal a strukturális egyenleg 2008-ban várhatóan a GDP körülbelül Formula százalékpontjával, 2009-ben pedig – változatlan gazdaságpolitika mellett – további Formula százalékponttal romlik. Ezt a középtávú költségvetési célkitűzés felé szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami Szlovákia esetében valamivel a GDP 1 %-a alatti strukturális hiány.

| — | Az államadósság jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. Az államadósság a 2003-as GDP 42,4 %-áról 2007-ben 29,4 %-ára csökkent. A 2008. tavaszi előrejelzés szerint az adóssághányad az előrejelzés időszakában várhatóan megközelítőleg stabil marad (változatlan gazdaságpolitika mellett). |
| --- | --- |

—

Az államadósság jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. Az államadósság a 2003-as GDP 42,4 %-áról 2007-ben 29,4 %-ára csökkent. A 2008. tavaszi előrejelzés szerint az adóssághányad az előrejelzés időszakában várhatóan megközelítőleg stabil marad (változatlan gazdaságpolitika mellett).

| (6) | A Tanács véleménye szerint a szlovákiai túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2005/182/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(6)

A Tanács véleménye szerint a szlovákiai túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2005/182/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy Szlovákiában a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

2. cikk

A 2005/182/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Szlovák Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2008. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. LAGARDE

---

(1)  HL L 62., 2005.3.9., 16. o.

1

(2)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb az 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/45

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2008. június 3.)

a cseh köztársasági túlzott költségvetési hiányról szóló 2005/185/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2008/563/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács, a Bizottság ajánlására a 2005/185/EK tanácsi határozattal (1) megállapította, hogy a Cseh Köztársaságban túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2003-ban a GDP 12,9 %-a volt (a GDP 5,9 %-a, ha az állami garanciák elszámolásával kapcsolatos, jelentősebb egyszeri műveletet nem vesszük figyelembe), amely jóval a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték fölött van. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács, a Bizottság ajánlására a 2005/185/EK tanácsi határozattal (1) megállapította, hogy a Cseh Köztársaságban túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2003-ban a GDP 12,9 %-a volt (a GDP 5,9 %-a, ha az állami garanciák elszámolásával kapcsolatos, jelentősebb egyszeri műveletet nem vesszük figyelembe), amely jóval a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték fölött van.

| (2) | A Tanács 2004. július 5-én a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett a Cseh Köztársasághoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2008-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2004. július 5-én a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett a Cseh Köztársasághoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2008-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (3) | Tekintettel a 2007-es költségvetés jelentős csúszásaival kapcsolatos előrejelzésekre és arra, hogy 2008-ban a hiány továbbra is a referenciaérték felett lesz, a Tanács a Bizottság ajánlása alapján 2007. július 10-én határozatot (3) fogadott el a 104. cikk (8) bekezdésével összhangban, amelyben megállapította, hogy a Cseh Köztársaság által tett intézkedések nem tűnnek megfelelőnek a túlzott hiány 2008-as határidőig történő megszüntetéséhez. A Tanács 2007. október 10-én a 104. cikk (7) bekezdése értelmében új ajánlást tett a Cseh Köztársaságnak, amelyben felkérte, hogy továbbra is fékezze a költségvetés 2007-ben tapasztalt romlását, és megerősítette, hogy legkésőbb 2008-ig meg kell szüntetni a túlzott hiányt és felkérte a cseh hatóságokat, hogy a 2008. április 9-i határidőig tegyenek hatékony lépéseket ebben az irányban. A rendelkezésre álló előrejelzések alapján a Tanács felkérte a cseh hatóságokat, hogy 2008-ban biztosítsák a strukturális egyenleg (azaz a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) javítását 2007-hez képest legalább a GDP

   %-ával. |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott költségvetési hiányról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint kiigazították. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott költségvetési hiányról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint kiigazították.

| (5) | A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság szolgáltatja az adatokat az eljárás végrehajtásához. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (4) 4. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(5)

A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság szolgáltatja az adatokat az eljárás végrehajtásához. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (4) 4. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (6) | A Cseh Köztársaság 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008. tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8 g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján az alábbi következtetések vonhatók le:






  — | Az államháztartási hiány a GDP 2006-os 2,7 %-áról 2007-ben a GDP 1,6 %-ára, a 3 %-os GDP-referenciaérték alá csökkent a Tanács által megállapított határidő előtt. Ez megfelel a 2007. márciusi konvergenciaprogramban szereplő, a GDP 4 %-át kitevő célnak. |
| --- | --- | --- |

(6)

A Cseh Köztársaság 2008. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008. tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8 g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

—

Az államháztartási hiány a GDP 2006-os 2,7 %-áról 2007-ben a GDP 1,6 %-ára, a 3 %-os GDP-referenciaérték alá csökkent a Tanács által megállapított határidő előtt. Ez megfelel a 2007. márciusi konvergenciaprogramban szereplő, a GDP 4 %-át kitevő célnak.

| — | Miközben az adóbevételek az előre jelzettnél nagyobb gazdasági növekedésnek köszönhetően meghaladták a várakozásokat, a hiány 2007-es csökkenése a kiadások visszafogásának a következménye is volt, különös tekintettel a közszférában alkalmazottak javadalmazására és a közbenső fogyasztásra. A kiadások megtakarításának legtöbbje tartós jellegű. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) javulása a becslések szerint 2007-ben a GDP valamivel több mint  %-át teszi ki. |
| --- | --- |

—

Miközben az adóbevételek az előre jelzettnél nagyobb gazdasági növekedésnek köszönhetően meghaladták a várakozásokat, a hiány 2007-es csökkenése a kiadások visszafogásának a következménye is volt, különös tekintettel a közszférában alkalmazottak javadalmazására és a közbenső fogyasztásra. A kiadások megtakarításának legtöbbje tartós jellegű. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) javulása a becslések szerint 2007-ben a GDP valamivel több mint Formula %-át teszi ki.

| — | A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint – 2008-ban a hiány a kiadások megtakarítását célzó kiegészítő intézkedések nyomán tovább csökken, egészen a GDP 1,4 %-ára, amelyek közé tartozik a szociális kiadások csökkentése és részleges egészségügyi díjak bevezetése. A bevételeknek a GDP-hez viszonyított aránya hozzávetőleg állandó marad a 2008-ban bevezetett széles körű adóintézkedések eredményeként. A tavaszi előrejelzés összhangban van az áprilisi költségvetési bejelentésben megadott, a GDP 1,5 %-ának megfelelő hiánycéllal. 2009-re a tavaszi előrejelzés a kiadások folytatódó visszaszorítása alapján változatlan gazdaságpolitika mellett a hiány további, a GDP 1,1 %-ára történő csökkenését vetíti előre. Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3 %-os referenciaértéke alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. |
| --- | --- |

—

A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint – 2008-ban a hiány a kiadások megtakarítását célzó kiegészítő intézkedések nyomán tovább csökken, egészen a GDP 1,4 %-ára, amelyek közé tartozik a szociális kiadások csökkentése és részleges egészségügyi díjak bevezetése. A bevételeknek a GDP-hez viszonyított aránya hozzávetőleg állandó marad a 2008-ban bevezetett széles körű adóintézkedések eredményeként. A tavaszi előrejelzés összhangban van az áprilisi költségvetési bejelentésben megadott, a GDP 1,5 %-ának megfelelő hiánycéllal. 2009-re a tavaszi előrejelzés a kiadások folytatódó visszaszorítása alapján változatlan gazdaságpolitika mellett a hiány további, a GDP 1,1 %-ára történő csökkenését vetíti előre. Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3 %-os referenciaértéke alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt.

| — | A strukturális egyenleg 2008-ban várhatóan körülbelül a GDP majdnem százalékpontjával javul, 2009-ben pedig – a kiadások folytatódó visszaszorítása alapján változatlan gazdaságpolitika mellett – szintén ennyivel. Ezt annak tükrében kell vizsgálni, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítását kell meggyorsítani, amely célkitűzés a Cseh Köztársaság esetében a GDP 1 %-át jelentő strukturális hiány, a konvergenciaprogram 2007. novemberi naprakésszé tételéről szóló, 2008. márciusi tanácsi véleményben javasoltak szerint. |
| --- | --- |

—

A strukturális egyenleg 2008-ban várhatóan körülbelül a GDP majdnem Formula százalékpontjával javul, 2009-ben pedig – a kiadások folytatódó visszaszorítása alapján változatlan gazdaságpolitika mellett – szintén ennyivel. Ezt annak tükrében kell vizsgálni, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítását kell meggyorsítani, amely célkitűzés a Cseh Köztársaság esetében a GDP 1 %-át jelentő strukturális hiány, a konvergenciaprogram 2007. novemberi naprakésszé tételéről szóló, 2008. márciusi tanácsi véleményben javasoltak szerint.

| — | Az adóssághányad jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. Az államadósság a 2006-os GDP 29,4 %-áról 2007-ben 28,7 %-ra csökkent. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint 2009 végére az adóssághányad várhatóan tovább csökken a GDP 28 %-ára (változatlan gazdaságpolitika mellett). |
| --- | --- |

—

Az adóssághányad jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. Az államadósság a 2006-os GDP 29,4 %-áról 2007-ben 28,7 %-ra csökkent. A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzése szerint 2009 végére az adóssághányad várhatóan tovább csökken a GDP 28 %-ára (változatlan gazdaságpolitika mellett).

| (7) | A Tanács véleménye szerint a Cseh Köztársaságban fennálló túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2005/185/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(7)

A Tanács véleménye szerint a Cseh Köztársaságban fennálló túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2005/185/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy a Cseh Köztársaságban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

2. cikk

A 2005/185/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2008. június 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. LAGARDE

---

(1)  HL L 62., 2005.3.9., 20. o.

1

(2)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  2007/640/EK határozat (HL L 260., 2007.10.5., 13. o.).

3

(4)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

4

---

Bizottság

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/47

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. június 30.)

a profoxidim nevű új hatóanyagra vonatkozó ideiglenes engedélyek meghosszabbításának a tagállamok számára történő engedélyezéséről

(az értesítés a C(2008) 3080. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/564/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban Spanyolországhoz 1998 márciusában kérelem érkezett a BASF AG vállalattól a profoxidim hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. Az 1999/43/EK bizottsági határozat (2) megerősítette, hogy a benyújtott dosszié hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban Spanyolországhoz 1998 márciusában kérelem érkezett a BASF AG vállalattól a profoxidim hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. Az 1999/43/EK bizottsági határozat (2) megerősítette, hogy a benyújtott dosszié hiánytalan, és elvben megfelel az irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (2) | A benyújtott dosszié hiánytalanságának megerősítésére azért volt szükség, hogy részletesebb vizsgálata megvalósítható legyen, és hogy a tagállamok a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre legfeljebb három évre vonatkozó ideiglenes engedélyeket adhassanak ki, miközben eleget tesznek a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, különösen az irányelvben meghatározott követelmények tekintetében a hatóanyagok és a növényvédő szerek részletes értékelésére vonatkozó feltételnek. |
| --- | --- |

(2)

A benyújtott dosszié hiánytalanságának megerősítésére azért volt szükség, hogy részletesebb vizsgálata megvalósítható legyen, és hogy a tagállamok a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre legfeljebb három évre vonatkozó ideiglenes engedélyeket adhassanak ki, miközben eleget tesznek a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, különösen az irányelvben meghatározott követelmények tekintetében a hatóanyagok és a növényvédő szerek részletes értékelésére vonatkozó feltételnek.

| (3) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban – a kérelmező által javasolt felhasználásokra vonatkozóan – értékelték e hatóanyagnak az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásait. A referens tagállam 2001. március 28-án a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét. |
| --- | --- |

(3)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban – a kérelmező által javasolt felhasználásokra vonatkozóan – értékelték e hatóanyagnak az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásait. A referens tagállam 2001. március 28-án a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét.

| (4) | Miután a referens tagállam benyújtotta az értékelőjelentés-tervezetet, szükségesnek bizonyult, hogy a kérelmezőtől további információt kérjenek, majd a kapott információt a referens tagállammal megvizsgáltassák és értékeltessék. Ezért a dosszié vizsgálata még folyamatban van, értékelését pedig nem lehet befejezni a 91/414/EGK irányelvben előírt határidőre. |
| --- | --- |

(4)

Miután a referens tagállam benyújtotta az értékelőjelentés-tervezetet, szükségesnek bizonyult, hogy a kérelmezőtől további információt kérjenek, majd a kapott információt a referens tagállammal megvizsgáltassák és értékeltessék. Ezért a dosszié vizsgálata még folyamatban van, értékelését pedig nem lehet befejezni a 91/414/EGK irányelvben előírt határidőre.

| (5) | Mivel az értékelés során mindeddig nem merült fel közvetlen aggodalomra okot adó körülmény, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a kérdéses hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott ideiglenes engedélyeket a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének rendelkezéseivel összhangban 24 hónappal meghosszabbítsák annak érdekében, hogy folytatódhasson a dossziék vizsgálata. Várhatóan 24 hónapon belül zárul majd le a profoxidim I. mellékletbe történő lehetséges felvételére vonatkozó értékelési és döntéshozatali folyamat. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az értékelés során mindeddig nem merült fel közvetlen aggodalomra okot adó körülmény, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a kérdéses hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott ideiglenes engedélyeket a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének rendelkezéseivel összhangban 24 hónappal meghosszabbítsák annak érdekében, hogy folytatódhasson a dossziék vizsgálata. Várhatóan 24 hónapon belül zárul majd le a profoxidim I. mellékletbe történő lehetséges felvételére vonatkozó értékelési és döntéshozatali folyamat.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok e határozat elfogadásától számítva legfeljebb 24 hónapra meghosszabbíthatják a profoxidimot tartalmazó növényvédő szerekre kiadott ideiglenes engedélyek érvényességét.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 30-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2008/45/EK bizottsági irányelvvel (HL L 94., 2008.4.5., 21. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 14., 1999.1.19., 30. o.

2

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/49

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. június 30.)

a Paecilomyces fumosoroseus Fe 9901 törzs és a Trichoderma atroviride I-1237 törzs a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dossziék hiánytalanságának elvi elismeréséről

(az értesítés a C(2008) 3114. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/565/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv előírja a növényvédő szerekben való felhasználásra engedélyezett hatóanyagok közösségi jegyzékének összeállítását. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv előírja a növényvédő szerekben való felhasználásra engedélyezett hatóanyagok közösségi jegyzékének összeállítását.

| (2) | A Paecilomyces fumosoroseus hatóanyag Fe 9901 törzsének vonatkozásában a FuturEco 2005. február 4-én dossziét nyújtott be Belgium hatóságaihoz, melyhez mellékelte a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére irányuló kérelmét. A Trichoderma atroviride I-1237 törzsre vonatkozóan az AGRAUXINE nyújtott be dossziét Franciaország hatóságaihoz 2007. augusztus 28-án, a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére irányuló kérelmével együtt. |
| --- | --- |

(2)

A Paecilomyces fumosoroseus hatóanyag Fe 9901 törzsének vonatkozásában a FuturEco 2005. február 4-én dossziét nyújtott be Belgium hatóságaihoz, melyhez mellékelte a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére irányuló kérelmét. A Trichoderma atroviride I-1237 törzsre vonatkozóan az AGRAUXINE nyújtott be dossziét Franciaország hatóságaihoz 2007. augusztus 28-án, a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére irányuló kérelmével együtt.

| (3) | Belgium és Franciaország hatóságai jelezték a Bizottságnak, hogy az előzetes vizsgálat alapján a szóban forgó hatóanyagok dossziéi vélhetően megfelelnek a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. A benyújtott dossziék az adott hatóanyagot tartalmazó egy növényvédő szerre vonatkozóan vélhetően ugyancsak megfelelnek a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezt követően a dossziékat a kérelmező eljuttatta a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz, majd a dossziékat átadták az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságnak. |
| --- | --- |

(3)

Belgium és Franciaország hatóságai jelezték a Bizottságnak, hogy az előzetes vizsgálat alapján a szóban forgó hatóanyagok dossziéi vélhetően megfelelnek a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. A benyújtott dossziék az adott hatóanyagot tartalmazó egy növényvédő szerre vonatkozóan vélhetően ugyancsak megfelelnek a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezt követően a dossziékat a kérelmező eljuttatta a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz, majd a dossziékat átadták az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságnak.

| (4) | E határozattal hivatalosan meg kell erősíteni közösségi szinten, hogy a dossziék elvileg megfelelnek a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek, az érintett hatóanyagot tartalmazó legalább egy növényvédő szer esetében pedig az említett irányelv III. mellékletében előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

E határozattal hivatalosan meg kell erősíteni közösségi szinten, hogy a dossziék elvileg megfelelnek a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek, az érintett hatóanyagot tartalmazó legalább egy növényvédő szer esetében pedig az említett irányelv III. mellékletében előírt követelményeknek.

| (5) | E határozat nem érinti a Bizottságnak azt a jogát, hogy a kérelmezőtől a dossziék egyes pontjainak tisztázása érdekében további adatokat vagy információkat kérjen. |
| --- | --- |

(5)

E határozat nem érinti a Bizottságnak azt a jogát, hogy a kérelmezőtől a dossziék egyes pontjainak tisztázása érdekében további adatokat vagy információkat kérjen.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül az e határozat mellékletében meghatározott hatóanyagokra vonatkozó dossziék, melyeket a Bizottsághoz és a tagállamokhoz az érintett hatóanyagoknak az irányelv I. mellékletébe történő felvétele céljából nyújtottak be, elvben megfelelnek az irányelv II. mellékletében meghatározott adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

A dossziék a hatóanyagot tartalmazó egy növényvédő szer tekintetében ugyancsak megfelelnek az irányelv III. mellékletében meghatározott adat- és információszolgáltatási követelményeknek, figyelembe véve a javasolt felhasználást.

2. cikk

A referens tagállamok folytatják az 1. cikkben említett dossziék részletes vizsgálatát, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított egy éven belül a Bizottság rendelkezésére bocsátják a vizsgálatra vonatkozó következtetéseket, csatolva az 1. cikkben említett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vagy felvételének megtagadására vonatkozó ajánlást, valamint a felvétel feltételeit.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 30-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2008/45/EK bizottsági irányelvvel (HL L 94., 2008.4.5., 21. o.) módosított irányelv.

1

---

MELLÉKLET

Az e határozat tárgyát képező hatóanyagok

| Közhasználatú név, CIPAC-azonosító szám | Kérelmező | A kérelmezés időpontja | Referens tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| Paecilomyces fumosoroseus

  Fe 9901 törzs
  CIPAC-szám: Nincs | FuturEco | 2005. február 4. | BE |
| Trichoderma atroviride

  I-1237 törzs
  CIPAC-szám: Nincs | AGRAUXINE | 2007. augusztus 28. | FR |

Közhasználatú név, CIPAC-azonosító szám

Kérelmező

A kérelmezés időpontja

Referens tagállam

Paecilomyces fumosoroseus

Fe 9901 törzs

CIPAC-szám: Nincs

FuturEco

2005. február 4.

BE

Trichoderma atroviride

I-1237 törzs

CIPAC-szám: Nincs

AGRAUXINE

2007. augusztus 28.

FR

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/52 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/52

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. július 1.)

a foszfánnak és a thien-karbazonnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dossziék hiánytalanságának elvi elismeréséről

(az értesítés a C(2008) 3216. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/566/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv előírja a növényvédő szerekben való felhasználásra engedélyezett hatóanyagok közösségi jegyzékének összeállítását. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv előírja a növényvédő szerekben való felhasználásra engedélyezett hatóanyagok közösségi jegyzékének összeállítását.

| (2) | Az S&A Service und Anwendungstechnik GmbH 2007. október 11-én a foszfán hatóanyag vonatkozásában dossziét nyújtott be Németország hatóságaihoz, amelyhez mellékelte a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére irányuló kérelmét. A Bayer Crop Science 2007. április 13-án a thien-karbazon vonatkozásában nyújtott be dossziét az Egyesült Királyság hatóságaihoz, a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére irányuló kérelemmel együtt. |
| --- | --- |

(2)

Az S&A Service und Anwendungstechnik GmbH 2007. október 11-én a foszfán hatóanyag vonatkozásában dossziét nyújtott be Németország hatóságaihoz, amelyhez mellékelte a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére irányuló kérelmét. A Bayer Crop Science 2007. április 13-án a thien-karbazon vonatkozásában nyújtott be dossziét az Egyesült Királyság hatóságaihoz, a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére irányuló kérelemmel együtt.

| (3) | Németország és az Egyesült Királyság hatóságai jelezték a Bizottságnak, hogy az előzetes vizsgálatok szerint az érintett hatóanyagokra vonatkozó dossziék vélhetően megfelelnek a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében meghatározott adat- és információszolgáltatási követelményeknek. A benyújtott dossziék vélhetően ugyancsak megfelelnek az adott hatóanyagot tartalmazó egy növényvédő szerre vonatkozóan a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kérelmező ezt követően eljuttatta a dossziékat a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz, majd átadták azokat az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságnak. |
| --- | --- |

(3)

Németország és az Egyesült Királyság hatóságai jelezték a Bizottságnak, hogy az előzetes vizsgálatok szerint az érintett hatóanyagokra vonatkozó dossziék vélhetően megfelelnek a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében meghatározott adat- és információszolgáltatási követelményeknek. A benyújtott dossziék vélhetően ugyancsak megfelelnek az adott hatóanyagot tartalmazó egy növényvédő szerre vonatkozóan a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kérelmező ezt követően eljuttatta a dossziékat a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz, majd átadták azokat az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságnak.

| (4) | E határozattal hivatalosan meg kell erősíteni közösségi szinten, hogy a dossziék elvben megfelelnek a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek, az érintett hatóanyagot tartalmazó legalább egy növényvédő szer esetében pedig az említett irányelv III. mellékletében előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

E határozattal hivatalosan meg kell erősíteni közösségi szinten, hogy a dossziék elvben megfelelnek a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek, az érintett hatóanyagot tartalmazó legalább egy növényvédő szer esetében pedig az említett irányelv III. mellékletében előírt követelményeknek.

| (5) | E határozat nem érinti a Bizottságnak azt a jogát, hogy a kérelmezőtől a dossziék egyes pontjainak tisztázása érdekében további adatokat vagy információkat kérjen. |
| --- | --- |

(5)

E határozat nem érinti a Bizottságnak azt a jogát, hogy a kérelmezőtől a dossziék egyes pontjainak tisztázása érdekében további adatokat vagy információkat kérjen.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül az e határozat mellékletében meghatározott hatóanyagokra vonatkozó dossziék, melyeket az érintett hatóanyagoknak az irányelv I. mellékletébe történő felvétele céljából nyújtottak be a Bizottsághoz és a tagállamokhoz, elvben megfelelnek az irányelv II. mellékletében meghatározott adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

A dossziék ugyancsak megfelelnek egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer tekintetében az irányelv III. mellékletében meghatározott adat- és információszolgáltatási követelményeknek, figyelembe véve a javasolt felhasználásokat.

2. cikk

A referens tagállam folytatja az 1. cikkben említett dossziék részletes vizsgálatát, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított egy éven belül a Bizottság rendelkezésére bocsátja a vizsgálatra vonatkozó következtetéseket, csatolva az 1. cikkben említett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vagy felvételének megtagadására vonatkozó ajánlást, valamint a felvétel feltételeit.

3. cikk

A határozat a címzettjei a tagállamok.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 1-jén.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2008/45/EK bizottsági irányelvvel (HL L 94., 2008.4.5., 21. o.) módosított irányelv.

1

---

MELLÉKLET

Az e határozat tárgyát képező hatóanyagok

| Közhasználatú név, CIPAC-azonosító szám | Kérelmező | A kérelmezés időpontja | Referens tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| Foszfán
  CIPAC-szám: 127 | S&A Service und Anwendungstechnik GmbH | 2007. október 11. | Németország |
| Thien-karbazon
  CIPAC-szám: 797 | Bayer Crop Science AG | 2007. április 13. | Egyesült Királyság |

Közhasználatú név, CIPAC-azonosító szám

Kérelmező

A kérelmezés időpontja

Referens tagállam

Foszfán

CIPAC-szám: 127

S&A Service und Anwendungstechnik GmbH

2007. október 11.

Németország

Thien-karbazon

CIPAC-szám: 797

Bayer Crop Science AG

2007. április 13.

Egyesült Királyság

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/55

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. július 4.)

az állatjóléttel, valamint az állatbetegségek megfigyelésével és kategorizálásával kapcsolatos OIE-tevékenységeket támogató 2008-as közösségi pénzügyi hozzájárulásról

(2008/567/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 20. cikkére,

mivel:

| (1) | A 90/424/EGK határozat értelmében a Közösség végezhet olyan műszaki és tudományos tevékenységeket, amelyek szükségesek a Közösség állat-egészségügyi jogalkotásához és az állat-egészségüggyel kapcsolatos oktatás vagy képzés fejlesztéséhez, illetve segítheti a tagállamokat vagy a nemzetközi szervezeteket ilyen tevékenységekben. |
| --- | --- |

(1)

A 90/424/EGK határozat értelmében a Közösség végezhet olyan műszaki és tudományos tevékenységeket, amelyek szükségesek a Közösség állat-egészségügyi jogalkotásához és az állat-egészségüggyel kapcsolatos oktatás vagy képzés fejlesztéséhez, illetve segítheti a tagállamokat vagy a nemzetközi szervezeteket ilyen tevékenységekben.

| (2) | Az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési terv rámutatott arra, hogy szükség van további nemzetközi tevékenységek támogatására és elindítására a figyelemfelkeltés és az állatjóléttel kapcsolatos szélesebb körű konszenzus érdekében, amit az öt főbb tevékenységi terület egyikeként határozott meg. |
| --- | --- |

(2)

Az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési terv rámutatott arra, hogy szükség van további nemzetközi tevékenységek támogatására és elindítására a figyelemfelkeltés és az állatjóléttel kapcsolatos szélesebb körű konszenzus érdekében, amit az öt főbb tevékenységi terület egyikeként határozott meg.

| (3) | Az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) az állategészségügy nemzetközi szintű javításáért felelős kormányközi szervezet. Az OIE 2005-ben állatjóléti iránymutatásokat fogadott el az állatok szárazföldön és tengeren történő szállításával, az állatok emberi fogyasztás céljából történő levágásával, valamint járványvédelmi célból történő humánus leölésével kapcsolatban. Az OIE tovább kívánja fejleszteni ezeket az iránymutatásokat, új iránymutatásokat kíván elfogadni, illetve támogatni kívánja az OIE-tagországok által már elfogadott iránymutatások végrehajtását, elsősorban képzés és útmutatás biztosításával. |
| --- | --- |

(3)

Az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) az állategészségügy nemzetközi szintű javításáért felelős kormányközi szervezet. Az OIE 2005-ben állatjóléti iránymutatásokat fogadott el az állatok szárazföldön és tengeren történő szállításával, az állatok emberi fogyasztás céljából történő levágásával, valamint járványvédelmi célból történő humánus leölésével kapcsolatban. Az OIE tovább kívánja fejleszteni ezeket az iránymutatásokat, új iránymutatásokat kíván elfogadni, illetve támogatni kívánja az OIE-tagországok által már elfogadott iránymutatások végrehajtását, elsősorban képzés és útmutatás biztosításával.

| (4) | Az OIE által tervezett képzési és kommunikációs események szükségesek a hatályban lévő állat-egészségügyi jogszabályok fejlesztéséhez, valamint az állategészségüggyel kapcsolatos oktatáshoz és képzéshez, a részt vevő országok mindegyikében. A harmadik országokban bekövetkező javulások szorosan kapcsolódnak a közösségi állat-egészségügyi jogszabályok fejlődéséhez, illetve ahhoz, hogy az ilyen jogszabályok céljuk elérésében hatékonyak legyenek. A tervezett képzések és kommunikációs események emellett az európai polgárok többségének azon kívánságát (2) elégítik ki, hogy a Közösségbe exportáló országok állatjóléti feltételei egyenértékűek legyenek a Közösségben alkalmazottakéval. A Közösségnek ezért hozzá kell járulnia ezen események finanszírozásához. |
| --- | --- |

(4)

Az OIE által tervezett képzési és kommunikációs események szükségesek a hatályban lévő állat-egészségügyi jogszabályok fejlesztéséhez, valamint az állategészségüggyel kapcsolatos oktatáshoz és képzéshez, a részt vevő országok mindegyikében. A harmadik országokban bekövetkező javulások szorosan kapcsolódnak a közösségi állat-egészségügyi jogszabályok fejlődéséhez, illetve ahhoz, hogy az ilyen jogszabályok céljuk elérésében hatékonyak legyenek. A tervezett képzések és kommunikációs események emellett az európai polgárok többségének azon kívánságát (2) elégítik ki, hogy a Közösségbe exportáló országok állatjóléti feltételei egyenértékűek legyenek a Közösségben alkalmazottakéval. A Közösségnek ezért hozzá kell járulnia ezen események finanszírozásához.

| (5) | Az állatjóléttel foglalkozó, „Az OIE-szabványok alkalmazásáról” elnevezésű második nemzetközi OIE-konferencia célja az állatállomány tengeri és szárazföldi szállításával, az állatállomány emberi fogyasztás céljából történő levágásával, valamint járványvédelmi célból történő humánus leölésével kapcsolatos OIE-iránymutatások világszintű végrehajtásának támogatása. A konferencia emellett fel kívánja hívni a figyelmet az állatjólétre és arra kívánja ösztönözni az állatorvosokat és az állatorvosi szolgálatokat, hogy nagyobb felelősséget vállaljanak az állatjólét terén. |
| --- | --- |

(5)

Az állatjóléttel foglalkozó, „Az OIE-szabványok alkalmazásáról” elnevezésű második nemzetközi OIE-konferencia célja az állatállomány tengeri és szárazföldi szállításával, az állatállomány emberi fogyasztás céljából történő levágásával, valamint járványvédelmi célból történő humánus leölésével kapcsolatos OIE-iránymutatások világszintű végrehajtásának támogatása. A konferencia emellett fel kívánja hívni a figyelmet az állatjólétre és arra kívánja ösztönözni az állatorvosokat és az állatorvosi szolgálatokat, hogy nagyobb felelősséget vállaljanak az állatjólét terén.

| (6) | Az állatjóléttel foglalkozó második nemzetközi OIE-konferencia jelentős hatással lehet a közösségi állat-egészségügyi jogszabályok fejlődésére. Célkitűzései összhangban állnak az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési tervben meghatározott célkitűzésekkel. Ezért helyénvaló közösségi pénzügyi hozzájárulást nyújtani az OIE-konferencia részére. |
| --- | --- |

(6)

Az állatjóléttel foglalkozó második nemzetközi OIE-konferencia jelentős hatással lehet a közösségi állat-egészségügyi jogszabályok fejlődésére. Célkitűzései összhangban állnak az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési tervben meghatározott célkitűzésekkel. Ezért helyénvaló közösségi pénzügyi hozzájárulást nyújtani az OIE-konferencia részére.

| (7) | A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó új uniós állat-egészségügyi stratégiáról szóló, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közlemény szerint az új állat-egészségügyi stratégia egyik pillére az uniós intézkedések prioritási sorrendjének felállítása. Ebben az összefüggésben a globális állat-egészségügyi kezdeményezésnek az OIE által történő nyomon követése keretében az állatbetegségek megfigyelésének és kategorizálásának költségéről szóló tanulmány információkkal szolgálna az állatbetegségek kategorizálásához és a megfigyelési intézkedések prioritási sorrendjének felállításához. |
| --- | --- |

(7)

A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó új uniós állat-egészségügyi stratégiáról szóló, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közlemény szerint az új állat-egészségügyi stratégia egyik pillére az uniós intézkedések prioritási sorrendjének felállítása. Ebben az összefüggésben a globális állat-egészségügyi kezdeményezésnek az OIE által történő nyomon követése keretében az állatbetegségek megfigyelésének és kategorizálásának költségéről szóló tanulmány információkkal szolgálna az állatbetegségek kategorizálásához és a megfigyelési intézkedések prioritási sorrendjének felállításához.

| (8) | Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (3) 168. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említetteknek megfelelően az OIE e téren tényleges monopolhelyzetben van, pályázati felhívásra tehát nincs szükség. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (3) 168. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említetteknek megfelelően az OIE e téren tényleges monopolhelyzetben van, pályázati felhívásra tehát nincs szükség.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja az összes támogatható költségek legfeljebb 65 %-át kitevő közösségi társfinanszírozást jelentő 100 000 EUR összegű közösségi pénzügyi hozzájárulást az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) szervezésében az állatjóléttel kapcsolatos OIE-iránymutatások végrehajtásáról szóló képzési szeminárium finanszírozására.

2. cikk

A Bizottság jóváhagyja az összes támogatható költségek legfeljebb 50 %-át kitevő közösségi társfinanszírozást jelentő 200 000 EUR összegű közösségi pénzügyi hozzájárulást az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) 2008-as szervezésében az állatjóléttel foglalkozó, „Az OIE-szabványok alkalmazásáról” elnevezésű második nemzetközi OIE-konferencia finanszírozására.

3. cikk

A Bizottság jóváhagyja az összes támogatható költségek legfeljebb 67 %-át kitevő közösségi társfinanszírozást jelentő 200 000 EUR összegű közösségi pénzügyi hozzájárulást az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) által 2008-ban elkészítendő, az állatbetegségek megfigyelésével és kategorizálásával kapcsolatos költségekről szóló tanulmányra.

4. cikk

Az 1., 2. és 3. cikkben elrendelt pénzügyi hozzájárulást az Európai Közösségek 2008. évi költségvetésének 17 04 02 01. költségvetési jogcíméből kell finanszírozni.

Az 1., 2. és 3. cikkben elrendelt pénzügyi hozzájáruláshoz pályázati felhívás nélkül kötnek támogatási megállapodást az OIE-vel, mivel az OIE az állategészségügy világszerte megvalósuló javításáért felelős kormányközi szervezet, amely tényleges monopolhelyzetben van.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 4-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított határozat.

1

(2)  Különleges Eurobarometer (270): Az uniós polgárok állásfoglalása az állatjóléttel kapcsolatban, http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/survey/sp_barometer_aw_en.pdf, 32. o.

2

(3)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb a 478/2007/EK, Euratom rendelettel (HL L 111., 2007.4.28., 13. o.) módosított rendelet.

3

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/57

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. június 24.)

az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről

(2008/568/KKBP)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. és 38. cikkére,

tekintettel az elnökség ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács 2003. november 27–28-i ülésén úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget arra, hogy a főtitkár/főképviselő közreműködésével az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 38. cikkének megfelelően tárgyalásokat kezdjen meghatározott harmadik országokkal annak érdekében, hogy az Európai Unió azok mindegyikével megállapodást kössön a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2003. november 27–28-i ülésén úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget arra, hogy a főtitkár/főképviselő közreműködésével az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 38. cikkének megfelelően tárgyalásokat kezdjen meghatározott harmadik országokkal annak érdekében, hogy az Európai Unió azok mindegyikével megállapodást kössön a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról.

| (2) | A tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást követően az elnökség a főtitkár/főképviselő közreműködésével tárgyalásokat folytatott a Svájci Államszövetséggel a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásról. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást követően az elnökség a főtitkár/főképviselő közreműködésével tárgyalásokat folytatott a Svájci Államszövetséggel a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásról.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodást a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 2005. június 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. LUX

---

FORDÍTÁS

MEGÁLLAPODÁS

a Svájci Államszövetség és az Európai Unió között a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, és

AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: „EU”), amelyet az Európai Unió Tanácsának elnöksége képvisel,

a továbbiakban: a „Felek”,

TEKINTETTEL ARRA, hogy mind a Svájci Államszövetség, mind az EU célja, hogy saját biztonságát minden formában megerősítse, valamint gondoskodjék polgárai magas szintű biztonságáról a biztonság térségén belül,

TEKINTETTEL ARRA, hogy a Svájci Államszövetség és az EU egyetért abban, hogy biztonsági vonatkozású, közös érdekű kérdéseket illető konzultációkat kell folytatniuk egymással és fejleszteniük kell az együttműködést,

TEKINTETTEL ARRA, hogy ebben az összefüggésben mindez szükségessé teszi a minősített információ a Svájci Államszövetség és az EU közötti folyamatos cseréjét,

FELISMERVE, hogy a teljes és hatékony konzultáció és együttműködés szükségessé teheti a svájci és az EU-s minősített információhoz vagy anyaghoz való hozzáférést, valamint a minősített információnak és az ahhoz kapcsolódó anyagoknak a Svájci Államszövetség és az EU közötti cseréjét,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a minősített információhoz és az ahhoz kapcsolódó anyagokhoz való hozzáférés, valamint azok cseréje megfelelő biztonsági intézkedéseket tesz szükségessé,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Annak érdekében, hogy a Felek biztonságának minden formában való megerősítésére irányuló célkitűzés megvalósuljon, e megállapodás a Felek által egymásnak átadott, illetve a közöttük kicserélt minősített információ vagy anyag bármely formájára vonatkozik.

2. cikk

E megállapodás alkalmazásában a minősített információ minden olyan információ (nevezetesen: ismeret, amely bármely formában átadható), illetve anyag, amely előírás szerint védelmet élvez a jogosulatlan közzététellel szemben, és amely ezt a védelmet biztonsági minősítési eljárás során kapta (a továbbiakban: minősített információ).

3. cikk

E megállapodás alkalmazásában az EU: az Európai Unió Tanácsa (a továbbiakban: a Tanács), a főtitkár/főképviselő és a Tanács Főtitkársága, valamint az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: a Bizottság).

4. cikk

Mindkét Fél köteles:

| a) | védeni és biztosítani az e megállapodás hatálya alá tartozó, a másik Fél által átadott vagy a Felek között kicserélt minősített információt; |
| --- | --- |

a)

védeni és biztosítani az e megállapodás hatálya alá tartozó, a másik Fél által átadott vagy a Felek között kicserélt minősített információt;

| b) | biztosítani, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó, átadott vagy kicserélt minősített információnak az átadó Fél által kiadott biztonsági minősítése megmaradjon. Az átvevő Fél – a 11. és 12. cikk alapján létrehozandó biztonsági szabályokban meghatározottak szerint – a minősített információt a megfelelő biztonsági minősítésű információra vagy anyagra vonatkozó saját biztonsági szabályaiban meghatározott rendelkezések szerint védi és biztosítja; |
| --- | --- |

b)

biztosítani, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó, átadott vagy kicserélt minősített információnak az átadó Fél által kiadott biztonsági minősítése megmaradjon. Az átvevő Fél – a 11. és 12. cikk alapján létrehozandó biztonsági szabályokban meghatározottak szerint – a minősített információt a megfelelő biztonsági minősítésű információra vagy anyagra vonatkozó saját biztonsági szabályaiban meghatározott rendelkezések szerint védi és biztosítja;

| c) | az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információt kizárólag a kibocsátó által meghatározott célra, valamint olyan célra felhasználni, amely célból az információt átadták vagy kicserélték; |
| --- | --- |

c)

az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információt kizárólag a kibocsátó által meghatározott célra, valamint olyan célra felhasználni, amely célból az információt átadták vagy kicserélték;

| d) | tartózkodni az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ harmadik személyek, illetve a 3. cikkben nem említett bármely EU-intézmény vagy egység számára való, a kibocsátó előzetes engedélye nélküli felfedésétől. |
| --- | --- |

d)

tartózkodni az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ harmadik személyek, illetve a 3. cikkben nem említett bármely EU-intézmény vagy egység számára való, a kibocsátó előzetes engedélye nélküli felfedésétől.

5. cikk

(1)   Minősített információt a kibocsátói ellenőrzés elvének megfelelően az egyik Fél, az „átadó Fél” fedhet fel vagy bocsáthat ki a másik Fél, a „fogadó Fél” részére.

(2)   Az e megállapodás részeseitől eltérő személyek részére való átadásról az átadó Fél hozzájárulását követően a fogadó Fél határoz a minősített információ felfedéséről vagy átadásáról a biztonsági szabályzatában meghatározott kibocsátói ellenőrzés elvének megfelelően.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés végrehajtása folyamán semmiféle általános átadás nem lehetséges, kivéve ha a Felek egymás között a működési követelményeiknek megfelelően egyes információkategóriákra vonatkozó eljárásokat hoznak létre és fogadnak el.

6. cikk

Annak biztosítása érdekében, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információk azonos szintű védelemben részesüljenek, a Felek, továbbá azoknak a 3. cikkben meghatározott egységei olyan biztonsági alapelvekre és minimumszabályokra épülő biztonsági szervezetet és biztonsági programokat hoznak létre, amelyeket a Feleknek a 11. és 12. cikk alapján létrehozandó biztonsági rendszereiben kell végrehajtani.

7. cikk

(1)   A Felek biztosítják, hogy minden olyan személyt, akinek hivatalos feladatai ellátásához hozzáférés szükséges, illetve akinek feladatai és hatáskörei lehetővé tehetik az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt minősített információhoz való hozzáférést, az ilyen információhoz való hozzáférés engedélyezését megelőzően megfelelő biztonsági ellenőrzésnek vetik alá.

(2)   A biztonsági ellenőrzési eljárásokat úgy kell kidolgozni, hogy azok alapján – figyelemmel az ellenőrzött személy lojalitására, szavahihetőségére és megbízhatóságára – megállapítható legyen, hogy e személy számára engedélyezhető-e a minősített információhoz való hozzáférés.

8. cikk

A Felek kölcsönösen segítik egymást az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ biztonsága és a közös biztonsági érdekű kérdések vonatkozásában. A kölcsönös megállapodáson és viszonosságon alapuló biztonsági konzultációkat és ellenőrzéseket a 11. cikkben meghatározott hatóságok végzik el, a 11. és 12. cikk alapján a saját területükön létrehozandó biztonsági szabályzatok hatékonyságának értékelése céljából.

9. cikk

(1)   E megállapodás alkalmazásában:

| a) | Az EU vonatkozásában:
  a Tanácsnak címzett leveleket a következő címre kell küldeni:





  Council of the European Union |
| --- | --- |
| Chief Registry Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| B-1048 Brussels; |

a)

Az EU vonatkozásában:

a Tanácsnak címzett leveleket a következő címre kell küldeni:

Council of the European Union

Chief Registry Officer

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

B-1048 Brussels;

A (2) bekezdésre figyelemmel a Tanács vezető iktatási tisztviselője minden levelet továbbít a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak.

| b) | A Svájci Államszövetség vonatkozásában:
  valamennyi levelet Svájc Külügyminisztériuma vezető iktatási tisztviselőjének kell címezni, és adott esetben, Svájcnak az Európai Unió mellé akkreditált képviseletén keresztül a következő címre kell továbbítani:





  Mission of Switzerland to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Place du Luxembourg, 1 |
| B-1050 Brussels. |

b)

A Svájci Államszövetség vonatkozásában:

valamennyi levelet Svájc Külügyminisztériuma vezető iktatási tisztviselőjének kell címezni, és adott esetben, Svájcnak az Európai Unió mellé akkreditált képviseletén keresztül a következő címre kell továbbítani:

Mission of Switzerland to the European Union

Registry Officer

Place du Luxembourg, 1

B-1050 Brussels.

(2)   Amennyiben szükséges, az egyik Féltől származó olyan levél, amely kizárólag e Fél meghatározott illetékes tisztviselői, szervei vagy szolgálatai számára hozzáférhető, műveleti okokból címezhető és kizárólagosan hozzáférhetővé tehető a másik Fél kifejezetten fogadóként megjelölt, meghatározott illetékes tisztviselői, szervei vagy szolgálatai számára, figyelemmel azok hatásköreire, és a „szükséges, hogy megismerje” (need to know) elvének megfelelően. Az Európai Unió részéről az ilyen leveleket a Tanács vezető iktatási tisztviselőjén keresztül kell továbbítani. A Svájci Államszövetség vonatkozásában az ilyen levelet Svájcnak az Európai Unió mellé akkreditált képviseletén keresztül is lehet továbbítani.

10. cikk

E megállapodás végrehajtását a Svájci Államszövetség szövetségi külügyminisztere, valamint a Tanács és az Európai Bizottság főtitkárai felügyelik.

11. cikk

E megállapodás alkalmazása érdekében:

| 1. | A Svájci Államszövetség kormánya nevében és annak felügyelete alatt eljárva a Svájci Államszövetség nemzeti biztonsági hatóságai (a Szövetségi Igazságügyi és Rendőrségi Minisztérium, a Szövetségi Rendőrségi Hivatal és a Szövetségi Védelmi, Polgárvédelmi és Sportminisztérium, a Haderő – a fegyveres erők vezérkari főnöke, valamint a fegyveres erők vezérkari főnökének irányítása alá tartozó információbiztonsági és létesítményvédelmi osztály személyzete) felelnek azért, hogy kidolgozzák az e megállapodás alapján a Svájci Államszövetség részére átadott minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat. |
| --- | --- |

1.

A Svájci Államszövetség kormánya nevében és annak felügyelete alatt eljárva a Svájci Államszövetség nemzeti biztonsági hatóságai (a Szövetségi Igazságügyi és Rendőrségi Minisztérium, a Szövetségi Rendőrségi Hivatal és a Szövetségi Védelmi, Polgárvédelmi és Sportminisztérium, a Haderő – a fegyveres erők vezérkari főnöke, valamint a fegyveres erők vezérkari főnökének irányítása alá tartozó információbiztonsági és létesítményvédelmi osztály személyzete) felelnek azért, hogy kidolgozzák az e megállapodás alapján a Svájci Államszövetség részére átadott minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

| 2. | A Tanács nevében és annak felügyelete alatt a Tanács főtitkára irányításával és részéről eljárva a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatala felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az EU részére átadott minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat. |
| --- | --- |

2.

A Tanács nevében és annak felügyelete alatt a Tanács főtitkára irányításával és részéről eljárva a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatala felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az EU részére átadott minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

| 3. | Az Európai Bizottság nevében és annak felügyelete alatt eljárva az Európai Bizottság Biztonsági Igazgatósága felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az Európai Bizottságnak átadott, vagy azzal kicserélt minősített információnak az Európai Bizottságon és annak helyiségein belüli védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottság nevében és annak felügyelete alatt eljárva az Európai Bizottság Biztonsági Igazgatósága felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az Európai Bizottságnak átadott, vagy azzal kicserélt minősített információnak az Európai Bizottságon és annak helyiségein belüli védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

12. cikk

A 11. cikk alapján a négy érintett hivatal egyetértésével létrehozandó biztonsági szabályok meghatározzák az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ kölcsönös biztonsági védelmének szabályait. Az EU részéről a szabályokat a Tanács Biztonsági Hivatala hagyja jóvá.

13. cikk

A 11. cikkben meghatározott hatóságok kidolgozzák az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ bizonyított veszélyeztetése vagy annak gyanúja esetén követendő eljárást.

14. cikk

Az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ Felek közötti átadását megelőzően a 11. cikkben meghatározott biztonsági hatóságoknak egyet kell érteniük abban, hogy a fogadó Fél alkalmas az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ – a 11. és 12. cikk alapján kidolgozandó szabályoknak megfelelő – védelmére és biztosítására.

15. cikk

Ez a megállapodás semmilyen módon nem akadályozza a Feleket abban, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó információ átadására vagy kicserélésére vonatkozóan egyéb megállapodásokat kössenek, feltéve hogy azok nem sértik e megállapodás rendelkezéseit.

16. cikk

A Felek között az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült nézeteltéréseket a Felek közötti tárgyalások útján kell rendezni.

17. cikk

(1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amelyben a Felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.

(2)   Ez a megállapodás bármely Fél kérelmére felülvizsgálható a lehetséges módosítások megfontolása céljából.

(3)   E megállapodás bármilyen módosítására kizárólag írásban és a Felek közös megegyezésével kerülhet sor. Ez a megállapodás az (1) bekezdésben meghatározott kölcsönös értesítéssel lép hatályba.

18. cikk

Ezt a megállapodást a másik Félhez intézett felmondó nyilatkozat útján bármely Fél felmondhatja. Az ilyen felmondás az erről szóló értesítés másik Fél általi kézhezvételének időpontjától számított hat hónap elteltével lép hatályba, ez azonban nem érinti az e megállapodás rendelkezései alapján már szerződésben vállalt kötelezettségeket. Különösen az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt valamennyi minősített információ e megállapodás rendelkezéseinek megfelelő védelmét kell továbbra is biztosítani.

A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt Brüsszelben, 2008. április 28-án, két angol nyelvű példányban.

a Svájci Államszövetség részéről

az Európai Unió részéről

---

| 10.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/62 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/62

---

Tájékoztatás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjára vonatkozóan

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség 2008. április 28-án, illetve 2008. május 7-én kölcsönösen értesítette egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejeződéséről (1).

A megállapodás ennek megfelelően – annak 17. cikkével összhangban– 2008. június 1-jén hatályba lépett.

---

(1)  Lásd e Hivatalos Lap 57 oldalát.

---