# Úřední věstník L 238/2008

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 238 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 515. září2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 238

České vydání

Právní předpisy

Svazek 515. září2008

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 869/2008 ze dne 4. září 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 870/2008 ze dne 4. září 2008, kterým se mění reprezentativní ceny a částky dodatečných dovozních cel pro určité produkty v odvětví cukru, stanovené nařízením (ES) č. 1109/2007, pro hospodářský rok 2007/2008 | 3 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 869/2008 ze dne 4. září 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 870/2008 ze dne 4. září 2008, kterým se mění reprezentativní ceny a částky dodatečných dovozních cel pro určité produkty v odvětví cukru, stanovené nařízením (ES) č. 1109/2007, pro hospodářský rok 2007/2008

3

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Rada |
| | | 2008/713/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 24. července 2008 o existenci nadměrného schodku ve Spojeném království | 5 |
| | | Komise |
| | | 2008/714/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 14. prosince 2004, kterým se mění rozhodnutí 2002/610/ES o režimu podpor, jejž hodlá zavést Francie ve prospěch zřizování nových linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost
  (oznámeno pod číslem K(2004) 4519)

   (
  1
  ) | 7 |
| | | 2008/715/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2008 o režimu podpory poskytované Německem ve formě osvobození od daně z minerálních olejů pro podniky pěstující produkty ve sklenících
  (oznámeno pod číslem K(2008) 860) | 10 |
| | | 2008/716/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2008 o státní podpoře C 38/07 (ex NN 45/07), kterou poskytla Francie ve prospěch společnosti Arbel Fauvet Rail SA
  (oznámeno pod číslem K(2008) 1089)

   (
  1
  ) | 27 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

2008/713/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 24. července 2008 o existenci nadměrného schodku ve Spojeném království

5

Komise

2008/714/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 14. prosince 2004, kterým se mění rozhodnutí 2002/610/ES o režimu podpor, jejž hodlá zavést Francie ve prospěch zřizování nových linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost
  (oznámeno pod číslem K(2004) 4519)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2004) 4519)

1

7

2008/715/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2008 o režimu podpory poskytované Německem ve formě osvobození od daně z minerálních olejů pro podniky pěstující produkty ve sklenících
  (oznámeno pod číslem K(2008) 860)

(oznámeno pod číslem K(2008) 860)

10

2008/716/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2008 o státní podpoře C 38/07 (ex NN 45/07), kterou poskytla Francie ve prospěch společnosti Arbel Fauvet Rail SA
  (oznámeno pod číslem K(2008) 1089)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 1089)

1

27

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Rady (ES) č. 864/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se mění a z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii upravuje nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (Úř. věst. L 161 ze dne 30.4.2004) (Zvláštní vydání v češtině, kapitola 03, svazek 45, s. 136) | 33 |
| | * | Oprava nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (Úř. věst. L 42 ze dne 14.2.2006) | 33 |
| | * | Oprava nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (Úř. věst. L 270 ze dne 21.10.2003) (Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 03, svazek 40, s. 269) | 34 |
| | * | Oprava nařízení Rady (ES) č. 2217/2004 ze dne 22. prosince 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, a nařízení (ES) č. 1788/2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků (Úř. věst. L 375 ze dne 23.12.2004) | 36 |
| | * | Oprava rozhodnutí Rady 2004/281/ES ze dne 22. března 2004, kterým se v důsledku reformy společné zemědělské politiky mění Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 93 ze dne 30.3.2004) | 37 |
| | * | Oprava nařízení Rady (ES) č. 1251/1999 ze dne 17. května 1999 o režimu podpor pro producenty některých plodin na orné půdě (Úř. věst. L 160 ze dne 26.6.1999, s. 1) (Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 3, svazek 25, s. 322) | 37 |
| | * | Oprava nařízení Rady (ES) č. 319/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (Úř. věst. L 58 ze dne 28.2.2006) | 38 |
| | * | Oprava rozhodnutí Rady 2006/664/ES ze dne 19. června 2006, kterým se upravuje příloha VIII aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska (Úř. věst. L 277 ze dne 9.10.2006) | 38 |

Tiskové opravy

*

Oprava nařízení Rady (ES) č. 864/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se mění a z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii upravuje nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (Úř. věst. L 161 ze dne 30.4.2004) (Zvláštní vydání v češtině, kapitola 03, svazek 45, s. 136)

33

*

Oprava nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (Úř. věst. L 42 ze dne 14.2.2006)

33

*

Oprava nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (Úř. věst. L 270 ze dne 21.10.2003) (Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 03, svazek 40, s. 269)

34

*

Oprava nařízení Rady (ES) č. 2217/2004 ze dne 22. prosince 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, a nařízení (ES) č. 1788/2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků (Úř. věst. L 375 ze dne 23.12.2004)

36

*

Oprava rozhodnutí Rady 2004/281/ES ze dne 22. března 2004, kterým se v důsledku reformy společné zemědělské politiky mění Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 93 ze dne 30.3.2004)

37

*

Oprava nařízení Rady (ES) č. 1251/1999 ze dne 17. května 1999 o režimu podpor pro producenty některých plodin na orné půdě (Úř. věst. L 160 ze dne 26.6.1999, s. 1) (Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 3, svazek 25, s. 322)

37

*

Oprava nařízení Rady (ES) č. 319/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (Úř. věst. L 58 ze dne 28.2.2006)

38

*

Oprava rozhodnutí Rady 2006/664/ES ze dne 19. června 2006, kterým se upravuje příloha VIII aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska (Úř. věst. L 277 ze dne 9.10.2006)

38

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 869/2008

ze dne 4. září 2008

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 5. září 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. září 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 21,7 |
| ZZ | 21,7 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 64,6 |
| TR | 89,6 |
| ZZ | 103,7 |
| 0709 90 70 | TR | 96,0 |
| ZZ | 96,0 |
| 0805 50 10 | AR | 58,8 |
| UY | 74,4 |
| ZA | 74,5 |
| ZZ | 69,2 |
| 0806 10 10 | IL | 235,4 |
| TR | 106,8 |
| US | 188,9 |
| XS | 61,0 |
| ZZ | 148,0 |
| 0808 10 80 | BR | 55,2 |
| CL | 100,7 |
| CN | 111,7 |
| NZ | 99,3 |
| US | 95,3 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 90,6 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CN | 60,9 |
| TR | 138,1 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 103,9 |
| 0809 30 | TR | 133,7 |
| US | 166,3 |
| XS | 61,2 |
| ZZ | 120,4 |
| 0809 40 05 | IL | 137,9 |
| MK | 53,9 |
| TR | 53,9 |
| XS | 53,4 |
| ZZ | 74,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

21,7

ZZ

21,7

0707 00 05

JO

156,8

MK

64,6

TR

89,6

ZZ

103,7

0709 90 70

TR

96,0

ZZ

96,0

0805 50 10

AR

58,8

UY

74,4

ZA

74,5

ZZ

69,2

0806 10 10

IL

235,4

TR

106,8

US

188,9

XS

61,0

ZZ

148,0

0808 10 80

BR

55,2

CL

100,7

CN

111,7

NZ

99,3

US

95,3

ZA

81,2

ZZ

90,6

0808 20 50

AR

123,5

CN

60,9

TR

138,1

ZA

92,9

ZZ

103,9

0809 30

TR

133,7

US

166,3

XS

61,2

ZZ

120,4

0809 40 05

IL

137,9

MK

53,9

TR

53,9

XS

53,4

ZZ

74,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 870/2008

ze dne 4. září 2008,

kterým se mění reprezentativní ceny a částky dodatečných dovozních cel pro určité produkty v odvětví cukru, stanovené nařízením (ES) č. 1109/2007, pro hospodářský rok 2007/2008

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na článek 36,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1109/2007 (3) stanovilo výše reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel pro bílý cukr, surový cukr a některé sirupy pro hospodářský rok 2007/2008. Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 842/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1109/2007 (3) stanovilo výše reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel pro bílý cukr, surový cukr a některé sirupy pro hospodářský rok 2007/2008. Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 842/2008 (4).

| (2) | Informace, které má Komise v současnosti k dispozici, naznačují, že výše současných reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel je třeba pozměnit v souladu s pravidly a podmínkami stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Informace, které má Komise v současnosti k dispozici, naznačují, že výše současných reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel je třeba pozměnit v souladu s pravidly a podmínkami stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006, stanovené nařízením (ES) č. 1109/2007 pro hospodářský rok 2007/2008, se pozměňují a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 5. září 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. září 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 253, 28.9.2007, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. L 229, 28.8.2008, s. 3.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné částky reprezentativních cen a dodatečného dovozního cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 použitelné ode dne 5. září 2008

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 24,91 | 3,84 |
| 1701 11 90 (1) | 24,91 | 9,08 |
| 1701 12 10 (1) | 24,91 | 3,68 |
| 1701 12 90 (1) | 24,91 | 8,65 |
| 1701 91 00 (2) | 26,80 | 11,83 |
| 1701 99 10 (2) | 26,80 | 7,31 |
| 1701 99 90 (2) | 26,80 | 7,31 |
| 1702 90 95 (3) | 0,27 | 0,38 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

24,91

3,84

1701 11 90 (1)

24,91

9,08

1701 12 10 (1)

24,91

3,68

1701 12 90 (1)

24,91

8,65

1701 91 00 (2)

26,80

11,83

1701 99 10 (2)

26,80

7,31

1701 99 90 (2)

26,80

7,31

1702 90 95 (3)

0,27

0,38

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze I bodu III nařízení Rady (ES) č. 318/2006 (Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1).

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze I bodu II nařízení (ES) č. 318/2006.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/5

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 24. července 2008

o existenci nadměrného schodku ve Spojeném království

(2008/713/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 6 této smlouvy,

s ohledem na doporučení Komise,

s ohledem na připomínky Spojeného království,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 104 Smlouvy stanoví postup při nadměrném schodku, aby se členské státy vyvarovaly nadměrných schodků veřejných financí a případně je odstranily, jakmile vzniknou. |
| --- | --- |

(1)

Článek 104 Smlouvy stanoví postup při nadměrném schodku, aby se členské státy vyvarovaly nadměrných schodků veřejných financí a případně je odstranily, jakmile vzniknou.

| (2) | Podle bodu 5 Protokolu o některých ustanoveních týkajících se Spojeného království Velké Británie a Severního Irska se povinnost vyvarovat se nadměrných schodků veřejných financí uložená v čl. 104 odst. 1 Smlouvy nepoužije na Spojené království, ledaže Spojené království postoupí do třetí etapy hospodářské a měnové unie. Na základě čl. 116 odst. 4 Smlouvy se od Spojeného království ve druhé etapě hospodářské a měnové unie požaduje, aby se snažilo vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí. |
| --- | --- |

(2)

Podle bodu 5 Protokolu o některých ustanoveních týkajících se Spojeného království Velké Británie a Severního Irska se povinnost vyvarovat se nadměrných schodků veřejných financí uložená v čl. 104 odst. 1 Smlouvy nepoužije na Spojené království, ledaže Spojené království postoupí do třetí etapy hospodářské a měnové unie. Na základě čl. 116 odst. 4 Smlouvy se od Spojeného království ve druhé etapě hospodářské a měnové unie požaduje, aby se snažilo vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

| (3) | Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jako prostředku pro posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. |
| --- | --- |

(3)

Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jako prostředku pro posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.

| (4) | Postup při nadměrném schodku podle článku 104 Smlouvy, jak je blíže popsán v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1), který je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá povinnost rozhodnout o existenci nadměrného schodku. Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě obsahuje další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku. V nařízení Rady (ES) č. 3605/93 (2) se stanoví podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení daného protokolu. |
| --- | --- |

(4)

Postup při nadměrném schodku podle článku 104 Smlouvy, jak je blíže popsán v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1), který je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá povinnost rozhodnout o existenci nadměrného schodku. Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě obsahuje další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku. V nařízení Rady (ES) č. 3605/93 (2) se stanoví podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení daného protokolu.

| (5) | Ustanovení čl. 104 odst. 5 Smlouvy stanoví, že usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží Radě stanovisko. Komise došla po zohlednění své zprávy podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 104 odst. 4 k závěru, že ve Spojeném království existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 2. července 2008 předložila Radě stanovisko týkající se Spojeného království. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení čl. 104 odst. 5 Smlouvy stanoví, že usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží Radě stanovisko. Komise došla po zohlednění své zprávy podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 104 odst. 4 k závěru, že ve Spojeném království existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 2. července 2008 předložila Radě stanovisko týkající se Spojeného království.

| (6) | Ustanovení čl. 104 odst. 6 Smlouvy stanoví, že Rada po zvážení všech připomínek, které dotčený členský stát případně učiní, rozhodne po celkovém zhodnocení, zda nadměrný schodek existuje. V případě Spojeného království jsou závěry z celkového zhodnocení tyto. |
| --- | --- |

(6)

Ustanovení čl. 104 odst. 6 Smlouvy stanoví, že Rada po zvážení všech připomínek, které dotčený členský stát případně učiní, rozhodne po celkovém zhodnocení, zda nadměrný schodek existuje. V případě Spojeného království jsou závěry z celkového zhodnocení tyto.

| (7) | Na konci devadesátých let vyvinulo Spojené království velké úsilí o fiskální konsolidaci. Vláda přijala následně méně přísnou fiskální politiku, a to zejména kvůli explicitnímu politickému cíli výrazně zvýšit výdaje na veřejné služby. V důsledku toho saldo veřejných financí, které na konci devadesátých let dosahovalo přebytku, skončilo v roce 2003/04 s celkovým schodkem 3,2 % HDP a v roce 2004/05 se schodkem 3,5 % HDP. Vzhledem k tomu, že mezera výstupu byla v průběhu celého období pozitivní, odpovídala tato situace zhoršení strukturální rozpočtové bilance přibližně o 4

  procentního bodu HDP (3) v období let 1999/2000 a 2004/05. Komise dne 21. září 2005 zahájila postup při nadměrném schodku pro Spojené království přijetím zprávy v souladu s čl. 104 odst. 3 Smlouvy a dne 24. ledna 2006 Rada rozhodla o existenci nadměrného schodku v této zemi. Rozpočtová pozice se zlepšila v roce 2005/06 a 2006/07 a celkový schodek v roce 2006/07 klesnul na 2,6 % HDP. Dne 12. září 2007 Komise přijala doporučení k rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje postup při nadměrném schodku proti Spojenému království, přičemž zohlednila výsledný schodek za období 2006/07 a jarní prognózu z roku 2007. Dne 9. října 2007 Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci rozhodla o zrušení postupu při nadměrném schodku podle čl. 104 odst. 12 Smlouvy. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | V souladu s údaji o postupu při nadměrném schodku oznámenými orgány Spojeného království v březnu 2008 měl celkový plánovaný schodek veřejných financí ve Spojeném království v roce 2008/09 dosáhnout 3,2 % HDP, a překročit tak referenční hodnotu 3 % HDP. Tato míra byla shodná s mírou zveřejněnou v rozpočtu Spojeného království z března 2008, ve kterém byly rovněž uvedeny rozpočtové plány vykazující celkový veřejný schodek na rok 2009/10 ve výši 2,8 % HDP. Schodek v roce 2009/10 je nižší než schodek uvedený v jarní prognóze útvarů Komise a pohybující se ve výši 3,3 % HDP, a to zejména kvůli rozdílům v očekávaném růstu HDP v roce 2009/10. Politické prohlášení ze dne 13. května o snížení daně z příjmů fyzických osob v roce 2008/09, vydané po zveřejnění rozpočtu z března 2008, bude stát v roce 2008/09 2,7 miliard GBP. Ve spojení s prognózou útvarů Komise z jara 2008 by to znamenalo schodek ve výši 3,5 % HDP. Ačkoli se podle oznámení z března 2008 plánovaný schodek na rok 2008/09 pohyboval nad referenční hodnotou 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě, příliš se od ní neodchyloval. Překročení 3 % referenční hodnoty HDP není ve smyslu čl. 104 odst. 2 Smlouvy výjimečné. Především k němu nedošlo ani v důsledku neobvyklé události spadající mimo kontrolu orgánů Spojeného království, ani v důsledku závažného hospodářského úpadku. Podle jarní prognózy útvarů Komise z roku 2008 se předpokládá, že v letech 2008 a 2009 klesnou roční míry růstu ve Spojeném království pod potenciální hodnotu. Růst HDP by však měl v roce 2008 dosáhnout 1,7 % a v roce 2009 1,6 %. Vzhledem k tomu, že útvary Komise vycházejí ve své prognóze při zachování stávajících politik z toho, že bude míra schodku v roce 2009/10 i nadále přesahovat referenční hodnotu 3 % HDP (3,3 %), nebude ani překročení této referenční hodnoty přechodné. To znamená, že není splněn požadavek Smlouvy týkající se kritéria schodku. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s údaji o postupu při nadměrném schodku oznámenými orgány Spojeného království v březnu 2008 měl celkový plánovaný schodek veřejných financí ve Spojeném království v roce 2008/09 dosáhnout 3,2 % HDP, a překročit tak referenční hodnotu 3 % HDP. Tato míra byla shodná s mírou zveřejněnou v rozpočtu Spojeného království z března 2008, ve kterém byly rovněž uvedeny rozpočtové plány vykazující celkový veřejný schodek na rok 2009/10 ve výši 2,8 % HDP. Schodek v roce 2009/10 je nižší než schodek uvedený v jarní prognóze útvarů Komise a pohybující se ve výši 3,3 % HDP, a to zejména kvůli rozdílům v očekávaném růstu HDP v roce 2009/10. Politické prohlášení ze dne 13. května o snížení daně z příjmů fyzických osob v roce 2008/09, vydané po zveřejnění rozpočtu z března 2008, bude stát v roce 2008/09 2,7 miliard GBP. Ve spojení s prognózou útvarů Komise z jara 2008 by to znamenalo schodek ve výši 3,5 % HDP. Ačkoli se podle oznámení z března 2008 plánovaný schodek na rok 2008/09 pohyboval nad referenční hodnotou 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě, příliš se od ní neodchyloval. Překročení 3 % referenční hodnoty HDP není ve smyslu čl. 104 odst. 2 Smlouvy výjimečné. Především k němu nedošlo ani v důsledku neobvyklé události spadající mimo kontrolu orgánů Spojeného království, ani v důsledku závažného hospodářského úpadku. Podle jarní prognózy útvarů Komise z roku 2008 se předpokládá, že v letech 2008 a 2009 klesnou roční míry růstu ve Spojeném království pod potenciální hodnotu. Růst HDP by však měl v roce 2008 dosáhnout 1,7 % a v roce 2009 1,6 %. Vzhledem k tomu, že útvary Komise vycházejí ve své prognóze při zachování stávajících politik z toho, že bude míra schodku v roce 2009/10 i nadále přesahovat referenční hodnotu 3 % HDP (3,3 %), nebude ani překročení této referenční hodnoty přechodné. To znamená, že není splněn požadavek Smlouvy týkající se kritéria schodku.

| (9) | Míra celkového schodku veřejných financí zůstává hluboce pod referenční hodnotou 60 % (podle údajů pro účely postupu při nadměrném schodku z března dosáhla míra 43 % HDP (4) v rozpočtovém roce 2007/08), ačkoli by měla podle předpovědí do roku 2009/10 stoupat. Podle prognóz útvarů Komise se míra zadlužení odhaduje až na 47

   % HDP v roce 2009/10. |
| --- | --- |

(9)

Formula

| (10) | Podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 lze při rozhodování Rady o existenci nadměrného schodku v souladu s čl. 104 odst. 6 přihlížet k „dalším významným faktorům“ pouze tehdy, jsou-li beze zbytku splněny dvě současně platné podmínky: schodek zůstane blízko referenční hodnoty a její překročení je dočasné. Tyto dvě podmínky nejsou splněny. Další významné faktory nejsou z tohoto důvodu v procesu rozhodování zohledněny, |
| --- | --- |

(10)

Podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 lze při rozhodování Rady o existenci nadměrného schodku v souladu s čl. 104 odst. 6 přihlížet k „dalším významným faktorům“ pouze tehdy, jsou-li beze zbytku splněny dvě současně platné podmínky: schodek zůstane blízko referenční hodnoty a její překročení je dočasné. Tyto dvě podmínky nejsou splněny. Další významné faktory nejsou z tohoto důvodu v procesu rozhodování zohledněny,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Z celkového hodnocení vyplývá, že ve Spojeném království existuje nadměrný schodek.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 24. července 2008.

Za Radu

předseda

B. HORTEFEUX

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7.

2

(3)  Odhadováno útvary Komise za použití stejné metodiky pro odhad mezer výstupu.

3

(4)  Použití HDP upraveného pro finanční zprostředkovatelské služby nepřímo měřené (FISIM).

4

---

Komise

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/7

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. prosince 2004,

kterým se mění rozhodnutí 2002/610/ES o režimu podpor, jejž hodlá zavést Francie ve prospěch zřizování nových linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost

(oznámeno pod číslem K(2004) 4519)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2008/714/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec uvedené smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Procesní přehled

| (1) | Dne 30. ledna 2002 přijala Komise po formálním vyšetřovacím řízení rozhodnutí 2002/610/ES (1), kterým se za níže uvedených podmínek schvaluje režim podpor, jehož cílem je podpora zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost (dále jen „konečné rozhodnutí“). Ve 26. bodě odůvodnění konečného rozhodnutí je uvedeno, že Francie přijala procesní podmínky, které jsou zvláště omezující pro projekty podpory ve prospěch linky námořní dopravy uvnitř Společenství mezi francouzským přístavem a přístavem jiného členského státu, nikoli však pro projekty, jež se týkají námořního spojení mezi dvěma francouzskými přístavy. |
| --- | --- |

(1)

Dne 30. ledna 2002 přijala Komise po formálním vyšetřovacím řízení rozhodnutí 2002/610/ES (1), kterým se za níže uvedených podmínek schvaluje režim podpor, jehož cílem je podpora zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost (dále jen „konečné rozhodnutí“). Ve 26. bodě odůvodnění konečného rozhodnutí je uvedeno, že Francie přijala procesní podmínky, které jsou zvláště omezující pro projekty podpory ve prospěch linky námořní dopravy uvnitř Společenství mezi francouzským přístavem a přístavem jiného členského státu, nikoli však pro projekty, jež se týkají námořního spojení mezi dvěma francouzskými přístavy.

| (2) | Dne 18. listopadu 2004 požádaly francouzské orgány Komisi o změnu konečného rozhodnutí ve snaze zohlednit nová výhodnější ustanovení pokynů Společenství pro státní podpory v námořní dopravě (2) (dále jen „pokyny Společenství“). |
| --- | --- |

(2)

Dne 18. listopadu 2004 požádaly francouzské orgány Komisi o změnu konečného rozhodnutí ve snaze zohlednit nová výhodnější ustanovení pokynů Společenství pro státní podpory v námořní dopravě (2) (dále jen „pokyny Společenství“).

1.2   Název opatření

| (3) | Opatření uvedené v konečném rozhodnutí se označuje jako režim podpor ve prospěch zřizování nových linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost. |
| --- | --- |

(3)

Opatření uvedené v konečném rozhodnutí se označuje jako režim podpor ve prospěch zřizování nových linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost.

1.3   Cíle změn

| (4) | Hlavním cílem navrhovaných změn je zohlednit nový právní rámec, který přinášejí nové pokyny Společenství v oblasti podpor na zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost, a zajistit, aby podmínky stanovené konečným rozhodnutím byly s těmito novými pravidly Společenství v oblasti státních podpor slučitelné. |
| --- | --- |

(4)

Hlavním cílem navrhovaných změn je zohlednit nový právní rámec, který přinášejí nové pokyny Společenství v oblasti podpor na zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost, a zajistit, aby podmínky stanovené konečným rozhodnutím byly s těmito novými pravidly Společenství v oblasti státních podpor slučitelné.

| (5) | Ve 26. bodě odůvodnění konečného rozhodnutí je uvedeno, že „ve snaze zaručit při výběru projektů transparentnost a rovné zacházení s provozovateli se francouzské orgány zavázaly dodržovat tento postup:






  a) | pravidelně bude zveřejňována výzva k vyjádření zájmu (například na počátku každého kalendářního roku), a to formou oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie, ve kterém budou uvedeny podmínky režimu podpory, stanovený postup a kritéria výběru kandidátů; |
| --- | --- | --- |

(5)

Ve 26. bodě odůvodnění konečného rozhodnutí je uvedeno, že „ve snaze zaručit při výběru projektů transparentnost a rovné zacházení s provozovateli se francouzské orgány zavázaly dodržovat tento postup:

a)

pravidelně bude zveřejňována výzva k vyjádření zájmu (například na počátku každého kalendářního roku), a to formou oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie, ve kterém budou uvedeny podmínky režimu podpory, stanovený postup a kritéria výběru kandidátů;

| b) | v případě projektů týkajících se spojení mezi francouzským přístavem a přístavem v jiném členském státě bude v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení o záměru, ve kterém bude uveden cíl projektu a strop navrhované podpory. Tímto oznámením budou zainteresované strany vyzvány, aby se vyjádřily do patnácti pracovních dnů. Vznese-li některá z těchto stran vůči návrhu podpory odůvodněnou námitku, bude návrh podpory třeba předložit Komisi k předchozímu schválení.“ |
| --- | --- |

b)

v případě projektů týkajících se spojení mezi francouzským přístavem a přístavem v jiném členském státě bude v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení o záměru, ve kterém bude uveden cíl projektu a strop navrhované podpory. Tímto oznámením budou zainteresované strany vyzvány, aby se vyjádřily do patnácti pracovních dnů. Vznese-li některá z těchto stran vůči návrhu podpory odůvodněnou námitku, bude návrh podpory třeba předložit Komisi k předchozímu schválení.“

| (6) | Zavádění postupů stanovených zejména v písmenu b) tohoto bodu odůvodnění je podle francouzských orgánů příliš zdlouhavé a zdá se, že škodí dobrému průběhu takových projektů. |
| --- | --- |

(6)

Zavádění postupů stanovených zejména v písmenu b) tohoto bodu odůvodnění je podle francouzských orgánů příliš zdlouhavé a zdá se, že škodí dobrému průběhu takových projektů.

2.   PODROBNÝ POPIS ZMĚNY

| (7) | Francouzské orgány si přejí konečné rozhodnutí změnit tak, aby zohlednilo kapitolu 10 pokynů Společenství, která se zabývá podporami ve prospěch linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost. |
| --- | --- |

(7)

Francouzské orgány si přejí konečné rozhodnutí změnit tak, aby zohlednilo kapitolu 10 pokynů Společenství, která se zabývá podporami ve prospěch linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost.

3.   HODNOCENÍ NAVRHOVANÝCH ZMĚN

3.1   Ustanovení nových pravidel Společenství

| (8) | Komise především konstatuje, že předchozí pokyny Společenství (3), které platily ode dne přijetí konečného rozhodnutí, nestanoví žádné zvláštní pravidlo pro podpory ve prospěch zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost. Bylo tedy logické, že Komise v konečném rozhodnutí definovala konkrétní pravidla ad hoc ve snaze schválit zvláštní francouzský režim, jehož cílem bylo zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost podporovat. |
| --- | --- |

(8)

Komise především konstatuje, že předchozí pokyny Společenství (3), které platily ode dne přijetí konečného rozhodnutí, nestanoví žádné zvláštní pravidlo pro podpory ve prospěch zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost. Bylo tedy logické, že Komise v konečném rozhodnutí definovala konkrétní pravidla ad hoc ve snaze schválit zvláštní francouzský režim, jehož cílem bylo zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost podporovat.

| (9) | Komise rovněž poznamenává, že mezitím přijala nové pokyny Společenství, které nyní stanoví rámec státních podpor ve prospěch zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost stejně jako cíle, jež sleduje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1382/2003 ze dne 22. července 2003 o poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí („Program Marco Polo“) (4), které bylo rovněž přijato po konečném rozhodnutí. |
| --- | --- |

(9)

Komise rovněž poznamenává, že mezitím přijala nové pokyny Společenství, které nyní stanoví rámec státních podpor ve prospěch zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost stejně jako cíle, jež sleduje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1382/2003 ze dne 22. července 2003 o poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí („Program Marco Polo“) (4), které bylo rovněž přijato po konečném rozhodnutí.

| (10) | V kapitole 10 nových pokynů Společenství jsou jednotlivé podpory ve prospěch linek na krátkou vzdálenost pokládány za slučitelné se společným trhem, pokud splňují tyto podmínky:






  „— | trvání podpory nesmí překročit tři roky a jejím cílem musí být financování námořní služby, která spojuje přístavy umístěné na území členských států; |
| --- | --- | --- |

(10)

V kapitole 10 nových pokynů Společenství jsou jednotlivé podpory ve prospěch linek na krátkou vzdálenost pokládány za slučitelné se společným trhem, pokud splňují tyto podmínky:

„—

trvání podpory nesmí překročit tři roky a jejím cílem musí být financování námořní služby, která spojuje přístavy umístěné na území členských států;

| — | povaha služby musí umožňovat, aby silniční doprava (zejména zboží) mohla být zcela nebo částečně nahrazena námořní dopravou, aniž by námořní doprava byla odkloněna v rozporu se společným zájmem; |
| --- | --- |

—

povaha služby musí umožňovat, aby silniční doprava (zejména zboží) mohla být zcela nebo částečně nahrazena námořní dopravou, aniž by námořní doprava byla odkloněna v rozporu se společným zájmem;

| — | podpora musí být zaměřena na provádění podrobného projektu, jehož dopad na životní prostředí byl předem stanoven, který se týká nové trasy nebo zlepšení služeb na stávající trase a který případně sdružuje více majitelů plavidel; stejná linka nemůže být předmětem více než jednoho financovaného projektu a tento projekt nesmí být obnoven, prodloužen ani opakován; |
| --- | --- |

—

podpora musí být zaměřena na provádění podrobného projektu, jehož dopad na životní prostředí byl předem stanoven, který se týká nové trasy nebo zlepšení služeb na stávající trase a který případně sdružuje více majitelů plavidel; stejná linka nemůže být předmětem více než jednoho financovaného projektu a tento projekt nesmí být obnoven, prodloužen ani opakován;

| — | cílem podpory musí být pokrytí nákladů na provozování uvedené služby do výše 30 % (5) nebo financování nákupu překládkových zařízení na poskytování předpokládané služby do výše 10 % uvedených investic; |
| --- | --- |

—

cílem podpory musí být pokrytí nákladů na provozování uvedené služby do výše 30 % (5) nebo financování nákupu překládkových zařízení na poskytování předpokládané služby do výše 10 % uvedených investic;

| — | podpora na provádění projektu musí být poskytnuta na základě transparentních kritérií uplatňovaných vůči majitelům plavidel usazeným ve Společenství nediskriminujícím způsobem. Za běžných podmínek musí být podpora poskytnuta na projekt vybraný orgány členského státu prostřednictvím nabídkového řízení v souladu s platnými předpisy Společenství; |
| --- | --- |

—

podpora na provádění projektu musí být poskytnuta na základě transparentních kritérií uplatňovaných vůči majitelům plavidel usazeným ve Společenství nediskriminujícím způsobem. Za běžných podmínek musí být podpora poskytnuta na projekt vybraný orgány členského státu prostřednictvím nabídkového řízení v souladu s platnými předpisy Společenství;

| — | služba, která je předmětem projektu, musí být komerčně životaschopná i po uplynutí období, v jehož průběhu je způsobilá pro veřejnou podporu; |
| --- | --- |

—

služba, která je předmětem projektu, musí být komerčně životaschopná i po uplynutí období, v jehož průběhu je způsobilá pro veřejnou podporu;

| — | podporu nelze kumulovat s vyrovnávacími platbami za závazek veřejné služby (závazky nebo smlouvy).“ |
| --- | --- |

—

podporu nelze kumulovat s vyrovnávacími platbami za závazek veřejné služby (závazky nebo smlouvy).“

| (11) | Komise především poznamenává, že nové pokyny Společenství nerozlišují mezi tím, zda linka, na niž se podpora poskytuje, spojuje dva přístavy různých členských států nebo jednoho členského státu. Komise se domnívá, že pro rozdíl mezi těmito dvěma situacemi, který je vyložen ve 26. bodě odůvodnění konečného rozhodnutí, již není objektivní důvod. |
| --- | --- |

(11)

Komise především poznamenává, že nové pokyny Společenství nerozlišují mezi tím, zda linka, na niž se podpora poskytuje, spojuje dva přístavy různých členských států nebo jednoho členského státu. Komise se domnívá, že pro rozdíl mezi těmito dvěma situacemi, který je vyložen ve 26. bodě odůvodnění konečného rozhodnutí, již není objektivní důvod.

| (12) | Komise se mimo jiné domnívá, že pokyny Společenství nebrání tomu, aby členský stát zavedl režim podpor ve prospěch linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost, pokud jednotlivé podpory poskytnuté v rámci tohoto režimu splňují výše uvedené podmínky. |
| --- | --- |

(12)

Komise se mimo jiné domnívá, že pokyny Společenství nebrání tomu, aby členský stát zavedl režim podpor ve prospěch linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost, pokud jednotlivé podpory poskytnuté v rámci tohoto režimu splňují výše uvedené podmínky.

3.2   Důsledky uplatňování konečného rozhodnutí bez provedení změn

| (13) | Možnost spočívající v neprovedení změn konečného rozhodnutí by na jedné straně vedla k tomu, že by Francie mohla zavést jednotlivé podpory na linky mezi francouzskými přístavy za výhodnějších podmínek, než jaké stanoví nové pokyny Společenství, a na druhé straně k tomu, že by Francii byly formálními postupy podle 26. bodu odůvodnění konečného rozhodnutí uloženy sankce za realizaci projektů linek mezi francouzským přístavem a přístavem jiného členského státu. Nejenže již neexistuje důvod, aby tyto formální postupy byly v nových pokynech Společenství zachovány, ale zároveň by Francii postavily do nerovné situace oproti ostatním státům, které by nyní na základě nových pokynů Společenství chtěly režimy podpor nebo jednotlivých podpor ad hoc poskytnout na linky na krátkou vzdálenost, jež je spojují s jejich sousedy. |
| --- | --- |

(13)

Možnost spočívající v neprovedení změn konečného rozhodnutí by na jedné straně vedla k tomu, že by Francie mohla zavést jednotlivé podpory na linky mezi francouzskými přístavy za výhodnějších podmínek, než jaké stanoví nové pokyny Společenství, a na druhé straně k tomu, že by Francii byly formálními postupy podle 26. bodu odůvodnění konečného rozhodnutí uloženy sankce za realizaci projektů linek mezi francouzským přístavem a přístavem jiného členského státu. Nejenže již neexistuje důvod, aby tyto formální postupy byly v nových pokynech Společenství zachovány, ale zároveň by Francii postavily do nerovné situace oproti ostatním státům, které by nyní na základě nových pokynů Společenství chtěly režimy podpor nebo jednotlivých podpor ad hoc poskytnout na linky na krátkou vzdálenost, jež je spojují s jejich sousedy.

| (14) | Podle čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES má Komise také povinnost průběžně zkoumat existující režimy podpor. Za tímto účelem musí ověřit, zda se pravidla v otázce státních podpor uplatňují jednotně na všechny stávající režimy v členských státech. Zejména jim navrhuje vhodná opatření, která vyžaduje postupný rozvoj nebo fungování společného trhu, vstoupí-li v platnost přísnější předpisy Společenství. Komise by naopak v souladu s jedním ze svých předchozích podmínečných konečných rozhodnutí nemohla dále omezovat režim jednoho členského státu, pokud by stejně neomezila i ostatní členské státy, které by zavedly podobné režimy. |
| --- | --- |

(14)

Podle čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES má Komise také povinnost průběžně zkoumat existující režimy podpor. Za tímto účelem musí ověřit, zda se pravidla v otázce státních podpor uplatňují jednotně na všechny stávající režimy v členských státech. Zejména jim navrhuje vhodná opatření, která vyžaduje postupný rozvoj nebo fungování společného trhu, vstoupí-li v platnost přísnější předpisy Společenství. Komise by naopak v souladu s jedním ze svých předchozích podmínečných konečných rozhodnutí nemohla dále omezovat režim jednoho členského státu, pokud by stejně neomezila i ostatní členské státy, které by zavedly podobné režimy.

3.3   Výhoda změny

| (15) | Možnost spočívající v provedení změn konečného rozhodnutí by vedla k předpokladu, že nové pokyny Společenství budou na stávající režim Francie ve prospěch zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost uplatněny ještě před datem stanoveným Komisí v nových pokynech Společenství, tedy před 30. červnem 2005, a členské státy tak pomocí vhodných opatření uvedou v soulad s novými předpisy Společenství všechny své stávající režimy. |
| --- | --- |

(15)

Možnost spočívající v provedení změn konečného rozhodnutí by vedla k předpokladu, že nové pokyny Společenství budou na stávající režim Francie ve prospěch zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost uplatněny ještě před datem stanoveným Komisí v nových pokynech Společenství, tedy před 30. červnem 2005, a členské státy tak pomocí vhodných opatření uvedou v soulad s novými předpisy Společenství všechny své stávající režimy.

4.   ZÁVĚRY

| (16) | Komise dospěla k závěru, že rozhodnutí 2002/610/ES by mělo být změněno. Navrhovaná změna umožní Francii přizpůsobit svůj režim ustanovením podle nových pokynů Společenství v otázce linek námořní dopravy mezi francouzským přístavem a přístavem jiného členského státu a dále umožní předložit projekty podpor ve prospěch linek námořní dopravy mezi dvěma francouzskými přístavy za podmínek stanovených v nových pokynech Společenství. Z obecnějšího pohledu tato změna povede k tomu, že Francie zavede svůj režim za stejných podmínek, které na základě uvedených pokynů uplatňují i všechny ostatní členské státy, |
| --- | --- |

(16)

Komise dospěla k závěru, že rozhodnutí 2002/610/ES by mělo být změněno. Navrhovaná změna umožní Francii přizpůsobit svůj režim ustanovením podle nových pokynů Společenství v otázce linek námořní dopravy mezi francouzským přístavem a přístavem jiného členského státu a dále umožní předložit projekty podpor ve prospěch linek námořní dopravy mezi dvěma francouzskými přístavy za podmínek stanovených v nových pokynech Společenství. Z obecnějšího pohledu tato změna povede k tomu, že Francie zavede svůj režim za stejných podmínek, které na základě uvedených pokynů uplatňují i všechny ostatní členské státy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 1 rozhodnutí 2002/610/ES se doplňuje nový třetí pododstavec, který zní:

„Francie podmíní poskytování jednotlivých podpor v rámci tohoto režimu tak, aby dodržovala ustanovení kapitoly 10 pokynů Společenství o státních podporách v námořní dopravě (6).

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 14. prosince 2004.

Za Komisi

Jacques BARROT

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 31.

1

(2)  Úř. věst. C 13, 17.1.2004, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. C 205, 5.7.1997, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. L 196, 2.8.2003, s. 1. Toto nařízení zavádí program Marco Polo, který Komisi umožňuje poskytnout finanční příspěvek Společenství projektům na zřizování linek námořní dopravy na krátkou vzdálenost s cílem přesunout část dopravy ze silnic na námořní cesty. Zejména článek 9 uvedeného nařízení stanoví, že „finanční pomoc poskytovaná Společenstvím na akce definované programem nevylučuje ty akce, kterým je poskytovaná státní podpora na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni, je-li tato podpora slučitelná s pravidly státní podpory stanovenými Smlouvou a v rámci limitů stanovených v čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 4 a čl. 7 odst. 3 pro každý druh akce“.

4

(5)  V případě financování ze strany Společenství nebo způsobilosti podle různých režimů podpory se strop 30 % týká celkové částky podpory a finanční podpory. Je třeba poznamenat, že výše podpory je stejná pro akce k převodu na jiný druh dopravy v rámci programu Marco Polo – viz čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1382/2003.

5

(6)  Úř. věst. C 13, 17.1.2004, s. 3.“

6

---

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/10

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. března 2008

o režimu podpory poskytované Německem ve formě osvobození od daně z minerálních olejů pro podniky pěstující produkty ve sklenících

(oznámeno pod číslem K(2008) 860)

(Pouze německé znění je závazné)

(2008/715/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství a zejména na čl. 88 odst. 2 této smlouvy,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedeným ustanovením a s ohledem na tyto připomínky (1),

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 19. dubna 2005, který byl zaevidován dne 20. dubna 2005, oznámilo Německo opatření, kterým se v letech 2005 a 2006 poskytuje vrácení daně podnikům pěstujícím produkty ve sklenících. Toto opatření obsahuje odkladnou doložku, která zavedení tohoto opatření podmiňuje schválením Komise. Případ státní podpory byl zaevidován pod číslem N 189/2005. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 19. dubna 2005, který byl zaevidován dne 20. dubna 2005, oznámilo Německo opatření, kterým se v letech 2005 a 2006 poskytuje vrácení daně podnikům pěstujícím produkty ve sklenících. Toto opatření obsahuje odkladnou doložku, která zavedení tohoto opatření podmiňuje schválením Komise. Případ státní podpory byl zaevidován pod číslem N 189/2005.

| (2) | Toto opatření je prodloužením neoznámeného režimu podpory (2001–2002), který byl již dříve předmětem prodloužení (2003–2004), které rovněž nebylo oznámeno. Obě neoznámená opatření byla zaevidována do registru neoznámených opatření státní podpory pod číslem NN 36/05. |
| --- | --- |

(2)

Toto opatření je prodloužením neoznámeného režimu podpory (2001–2002), který byl již dříve předmětem prodloužení (2003–2004), které rovněž nebylo oznámeno. Obě neoznámená opatření byla zaevidována do registru neoznámených opatření státní podpory pod číslem NN 36/05.

| (3) | Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (2) dopisem ze dne 20. října 2005. Německo poté zaujalo k této věci stanovisko dopisem ze dne 22. listopadu 2005. Komise obdržela připomínky několika zúčastněných třetích stran. Německo se k těmto připomínkám vyjádřilo dopisem ze dne 14. června 2006 a dopisem ze dne 12. prosince 2007 poskytlo dodatečné informace. |
| --- | --- |

(3)

Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (2) dopisem ze dne 20. října 2005. Německo poté zaujalo k této věci stanovisko dopisem ze dne 22. listopadu 2005. Komise obdržela připomínky několika zúčastněných třetích stran. Německo se k těmto připomínkám vyjádřilo dopisem ze dne 14. června 2006 a dopisem ze dne 12. prosince 2007 poskytlo dodatečné informace.

II.   POPIS

| (4) | Zákonem, kterým se mění zákon o dani z minerálních olejů, zavedlo Německo dne 16. srpna 2001 dvouleté snížení daně z minerálních olejů pro topné materiály (topný olej, zemní plyn, zkapalněný plyn) používané ve sklenících a v krytých pěstebních zařízeních. Podpora byla poskytována formou vrácení daně. |
| --- | --- |

(4)

Zákonem, kterým se mění zákon o dani z minerálních olejů, zavedlo Německo dne 16. srpna 2001 dvouleté snížení daně z minerálních olejů pro topné materiály (topný olej, zemní plyn, zkapalněný plyn) používané ve sklenících a v krytých pěstebních zařízeních. Podpora byla poskytována formou vrácení daně.

| (5) | Německý zákon o pokračování reformy ekologické daně ze dne 23. prosince 2002 stanovil, že toto opatření, které bylo původně poskytováno na topné materiály používané v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002, bude prodlouženo do 31. prosince 2004. |
| --- | --- |

(5)

Německý zákon o pokračování reformy ekologické daně ze dne 23. prosince 2002 stanovil, že toto opatření, které bylo původně poskytováno na topné materiály používané v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002, bude prodlouženo do 31. prosince 2004.

| (6) | Na základě prováděcího zákona ze dne 9. prosince 2004 chce Německo toto vrácení daně poskytovat až do konce roku 2006 a toto opatření o prodloužení oznámilo jako státní podporu N 189/2005. |
| --- | --- |

(6)

Na základě prováděcího zákona ze dne 9. prosince 2004 chce Německo toto vrácení daně poskytovat až do konce roku 2006 a toto opatření o prodloužení oznámilo jako státní podporu N 189/2005.

| (7) | V tabulkách v příloze I jsou uvedeny sazby vrácení daní a jejich finanční dopady pro oblast skleníkového zemědělství v porovnání s ostatními zemědělskými odvětvími. |
| --- | --- |

(7)

V tabulkách v příloze I jsou uvedeny sazby vrácení daní a jejich finanční dopady pro oblast skleníkového zemědělství v porovnání s ostatními zemědělskými odvětvími.

| (8) | Komise zahájila formální vyšetřovací řízení s následujícím odůvodněním: |
| --- | --- |

(8)

Komise zahájila formální vyšetřovací řízení s následujícím odůvodněním:

| (9) | Uvedené opatření představuje státní podporu. Německé orgány uvedly, že se na tento případ vztahuje odchylka stanovená ve směrnicích Rady o zdanění energetických produktů (směrnice 92/81/EHS, nahrazená od roku 2003 směrnicí 2003/96/ES). Podle těchto směrnic mohou členské státy poskytovat snížené daňové sazby pro minerální oleje používané v zahradnictví. |
| --- | --- |

(9)

Uvedené opatření představuje státní podporu. Německé orgány uvedly, že se na tento případ vztahuje odchylka stanovená ve směrnicích Rady o zdanění energetických produktů (směrnice 92/81/EHS, nahrazená od roku 2003 směrnicí 2003/96/ES). Podle těchto směrnic mohou členské státy poskytovat snížené daňové sazby pro minerální oleje používané v zahradnictví.

| (10) | Komise vyjádřila pochybnosti o tomto názoru. Uvedené směrnice, zejména směrnice 2003/96/ES stanoví, že daňová opatření zaváděná členskými státy musí být v souladu s právem Společenství a že odchylnými opatřeními nesmí být dotčena pravidla hospodářské soutěže. Opatření nesmí mít nepříznivý dopad na správné fungování vnitřního trhu a nesmí vést k narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(10)

Komise vyjádřila pochybnosti o tomto názoru. Uvedené směrnice, zejména směrnice 2003/96/ES stanoví, že daňová opatření zaváděná členskými státy musí být v souladu s právem Společenství a že odchylnými opatřeními nesmí být dotčena pravidla hospodářské soutěže. Opatření nesmí mít nepříznivý dopad na správné fungování vnitřního trhu a nesmí vést k narušení hospodářské soutěže.

| (11) | Tato podpora navíc měla zřejmé nepříznivé dopady na hospodářskou soutěž, protože nižší daňové zatížení energetických produktů v energeticky natolik náročném hospodářském odvětví, jakým je skleníkové zahradnictví, má přímý vliv na výrobní náklady a tím na konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(11)

Tato podpora navíc měla zřejmé nepříznivé dopady na hospodářskou soutěž, protože nižší daňové zatížení energetických produktů v energeticky natolik náročném hospodářském odvětví, jakým je skleníkové zahradnictví, má přímý vliv na výrobní náklady a tím na konkurenceschopnost.

| (12) | Vyzdvižena byla zejména skutečnost, že toto vrácení daně je selektivní, protože se v rámci zahradnických podniků rozlišuje mezi producenty, kteří pěstují produkty na poli nebo ve skleníku. |
| --- | --- |

(12)

Vyzdvižena byla zejména skutečnost, že toto vrácení daně je selektivní, protože se v rámci zahradnických podniků rozlišuje mezi producenty, kteří pěstují produkty na poli nebo ve skleníku.

| (13) | Komise zdůraznila možnost členských států poskytovat daňové zvýhodnění, ale vždy podle pravidel rovné hospodářské soutěže. V dané fázi se zdálo, že režim pro poskytování státních podpor neobsahuje žádná ustanovení, která by umožňovala členským státům poskytovat daňové úlevy tohoto typu. |
| --- | --- |

(13)

Komise zdůraznila možnost členských států poskytovat daňové zvýhodnění, ale vždy podle pravidel rovné hospodářské soutěže. V dané fázi se zdálo, že režim pro poskytování státních podpor neobsahuje žádná ustanovení, která by umožňovala členským státům poskytovat daňové úlevy tohoto typu.

| (14) | Komise v dané fázi zastávala názor, že toto opatření může představovat provozní podporu neslučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(14)

Komise v dané fázi zastávala názor, že toto opatření může představovat provozní podporu neslučitelnou se společným trhem.

III.   VYJÁDŘENÍ NĚMECKA

| (15) | Německo podalo připomínky jak k věci, tak i k postupu. |
| --- | --- |

(15)

Německo podalo připomínky jak k věci, tak i k postupu.

| (16) | Německo se domnívá, že snížení daně nebylo selektivní, což vyplývalo z povahy věci, neboť používání topných látek se týká pouze uzavřených prostorů. |
| --- | --- |

(16)

Německo se domnívá, že snížení daně nebylo selektivní, což vyplývalo z povahy věci, neboť používání topných látek se týká pouze uzavřených prostorů.

| (17) | Podle názoru Německa by tato podpora v případě, že by toto opatření bylo selektivní a jednalo by se tedy o podporu, byla odůvodněná podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Německo tvrdilo, že existovalo zvláštní odůvodnění podpory podle čl. 8 odst. 2 písm. f) směrnice 92/81/EHS a podle následného ustanovení čl. 15 odst. 3 směrnice 2003/96/ES. Německo zastává názor, že se jedná o „provádění ... povolení ... poskytnutého členským státům [uvedenými směrnicemi]“. Podle názoru Německa je rozporuplné, jestliže Komise, která tyto směrnice navrhovala, vytýká Německu, že z tohoto opatření vyplývá nebezpečí pro společný trh. Podle názoru Německa požadavky dotčených směrnic z hlediska práva hospodářské soutěže nemají prioritu. |
| --- | --- |

(17)

Podle názoru Německa by tato podpora v případě, že by toto opatření bylo selektivní a jednalo by se tedy o podporu, byla odůvodněná podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Německo tvrdilo, že existovalo zvláštní odůvodnění podpory podle čl. 8 odst. 2 písm. f) směrnice 92/81/EHS a podle následného ustanovení čl. 15 odst. 3 směrnice 2003/96/ES. Německo zastává názor, že se jedná o „provádění ... povolení ... poskytnutého členským státům [uvedenými směrnicemi]“. Podle názoru Německa je rozporuplné, jestliže Komise, která tyto směrnice navrhovala, vytýká Německu, že z tohoto opatření vyplývá nebezpečí pro společný trh. Podle názoru Německa požadavky dotčených směrnic z hlediska práva hospodářské soutěže nemají prioritu.

| (18) | Podle názoru Německa je možné uplatnit bod odůvodnění 52 pokynů Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (3), protože se výrazně zvýšila existující daň. Zákon o dani z minerálních olejů resp. zákon o dani z energie, který jej nahradil, by se měl považovat za existující ekologickou daň. Zde obsažené sazby daní z energie se v rámci ekologické daňové reformy, jak vyplývá z přiloženého přehledu (příloha I), od 1. dubna 1999 výrazně zvýšily. |
| --- | --- |

(18)

Podle názoru Německa je možné uplatnit bod odůvodnění 52 pokynů Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (3), protože se výrazně zvýšila existující daň. Zákon o dani z minerálních olejů resp. zákon o dani z energie, který jej nahradil, by se měl považovat za existující ekologickou daň. Zde obsažené sazby daní z energie se v rámci ekologické daňové reformy, jak vyplývá z přiloženého přehledu (příloha I), od 1. dubna 1999 výrazně zvýšily.

| (19) | Cílem těchto ustanovení je zdaněním energií směrovat poptávku k energeticky úsporným produktům šetrným k životnímu prostředí a dát podnět k vývoji ekologických postupů a technologií. Právní předpisy týkající se zdanění energie by tak měly mít výrazný vliv na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(19)

Cílem těchto ustanovení je zdaněním energií směrovat poptávku k energeticky úsporným produktům šetrným k životnímu prostředí a dát podnět k vývoji ekologických postupů a technologií. Právní předpisy týkající se zdanění energie by tak měly mít výrazný vliv na ochranu životního prostředí.

| (20) | Německo v této souvislosti odkazuje na studii zabývající se energetickou výkonností skleníkového zahradnictví, kterou vypracovalo Centrum pro řízení podniků v odvětví zahradnictví Institutu pro systémy biologické výroby při Leibnitzově univerzitě v Hannoveru. |
| --- | --- |

(20)

Německo v této souvislosti odkazuje na studii zabývající se energetickou výkonností skleníkového zahradnictví, kterou vypracovalo Centrum pro řízení podniků v odvětví zahradnictví Institutu pro systémy biologické výroby při Leibnitzově univerzitě v Hannoveru.

| (21) | Podniky, které při rostlinné výrobě vytápějí skleníky nebo krytá pěstební zařízení, jsou vzhledem k energeticky náročnému způsobu hospodaření obzvlášť zatíženy vyšším zdaněním energie. Opatření tedy mělo poskytnout těmto podnikům na přechodnou dobu daňovou úlevu. Tato potřeba trvala i po 31. prosinci 2002, tj. po datu, ke kterému měla tato daňová úleva původně skončit. Daňová úleva byla proto zákonem o pokračování reformy ekologické daně prodloužena o dva roky, tj. do 31. prosince 2004. S ohledem na mimořádně složitou konkurenční situaci zemědělských a lesnických podniků vytápějících skleníky nebo krytá pěstební zařízení v letech 2005 a 2006 se rozhodlo o poskytování této daňové úlevy i v tomto období. |
| --- | --- |

(21)

Podniky, které při rostlinné výrobě vytápějí skleníky nebo krytá pěstební zařízení, jsou vzhledem k energeticky náročnému způsobu hospodaření obzvlášť zatíženy vyšším zdaněním energie. Opatření tedy mělo poskytnout těmto podnikům na přechodnou dobu daňovou úlevu. Tato potřeba trvala i po 31. prosinci 2002, tj. po datu, ke kterému měla tato daňová úleva původně skončit. Daňová úleva byla proto zákonem o pokračování reformy ekologické daně prodloužena o dva roky, tj. do 31. prosince 2004. S ohledem na mimořádně složitou konkurenční situaci zemědělských a lesnických podniků vytápějících skleníky nebo krytá pěstební zařízení v letech 2005 a 2006 se rozhodlo o poskytování této daňové úlevy i v tomto období.

| (22) | Podle názoru Německa jsou splněny podmínky skutkové podstaty bodu odůvodnění 52 pokynů Společenství. Pro odůvodnění této daňové úlevy v období od roku 2001 do roku 2006 by tedy mělo být možné uplatnit ustanovení bodu odůvodnění 51 odst. 1 písm. b) pokynů Společenství. |
| --- | --- |

(22)

Podle názoru Německa jsou splněny podmínky skutkové podstaty bodu odůvodnění 52 pokynů Společenství. Pro odůvodnění této daňové úlevy v období od roku 2001 do roku 2006 by tedy mělo být možné uplatnit ustanovení bodu odůvodnění 51 odst. 1 písm. b) pokynů Společenství.

| (23) | Pokud se sleva na dani týká daně Společenství, která byla harmonizována podle směrnice 92/81/EHS nebo směrnice 2003/96/ES, je snížení daně slučitelné se společným trhem minimálně tehdy, není-li nižší než příslušná minimální daňová sazba Společenství. V případě, že není daň Společenství zavedena, platí totéž (tj. slučitelnost se společným trhem) pro snížení daně minimálně tehdy, pokud sleva byla vyšší než 20 % domácí daně. |
| --- | --- |

(23)

Pokud se sleva na dani týká daně Společenství, která byla harmonizována podle směrnice 92/81/EHS nebo směrnice 2003/96/ES, je snížení daně slučitelné se společným trhem minimálně tehdy, není-li nižší než příslušná minimální daňová sazba Společenství. V případě, že není daň Společenství zavedena, platí totéž (tj. slučitelnost se společným trhem) pro snížení daně minimálně tehdy, pokud sleva byla vyšší než 20 % domácí daně.

| (24) | Německo dále prohlásilo, že již v souvislosti s návrhem zákona pro přípravu na reformu ekologické daně byla předmětem konzultací daňová úleva zemědělským a lesnickým podnikům, které při rostlinné výrobě vytápí skleníky nebo krytá pěstební zařízení, protože tyto podniky by byly vzhledem k energeticky náročnému způsobu hospodaření obzvlášť postiženy vyšším zdaněním. V rámci projednávání tohoto zákona v parlamentu, které probíhalo ve velké časové tísni, protože zákon měl původně vstoupit v platnost již k 1. lednu 1999, se počítalo s tím, že zemědělské a lesnické podniky budou také zahrnuty do mechanismu daňových úlev pro výrobní odvětví. Zavedení zmíněné daňové úlevy zůstalo vyhrazeno samostatné změně zákona o dani z minerálních olejů, která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2001, zatímco její první prodloužení, které se týká období let 2003 až 2004, bylo zavedeno v rámci zákona o pokračování reformy ekologické daně. |
| --- | --- |

(24)

Německo dále prohlásilo, že již v souvislosti s návrhem zákona pro přípravu na reformu ekologické daně byla předmětem konzultací daňová úleva zemědělským a lesnickým podnikům, které při rostlinné výrobě vytápí skleníky nebo krytá pěstební zařízení, protože tyto podniky by byly vzhledem k energeticky náročnému způsobu hospodaření obzvlášť postiženy vyšším zdaněním. V rámci projednávání tohoto zákona v parlamentu, které probíhalo ve velké časové tísni, protože zákon měl původně vstoupit v platnost již k 1. lednu 1999, se počítalo s tím, že zemědělské a lesnické podniky budou také zahrnuty do mechanismu daňových úlev pro výrobní odvětví. Zavedení zmíněné daňové úlevy zůstalo vyhrazeno samostatné změně zákona o dani z minerálních olejů, která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2001, zatímco její první prodloužení, které se týká období let 2003 až 2004, bylo zavedeno v rámci zákona o pokračování reformy ekologické daně.

| (25) | Německo uvedlo, že v rámci dřívějších kontaktů s Komisí nabylo dojmu, že je dotčená daňová úleva zákonná. Odkazuje zejména na ústní vyjádření Komise během zasedání pracovní skupiny „Podmínky hospodářské soutěže v zemědělství“, které proběhlo ve dnech 26. a 27. října 1999. Komisi byl stav věci každopádně znám nejpozději sdělením Německa ze dne 29. srpna 2001, takže mohla posoudit slučitelnost daňové úlevy se společným trhem již tehdy. Německo se výslovně odvolává na čl. 10 odst. 1 a čl. 14 odst. 1 větu 2 nařízení (ES) č. 659/1999 (4). Případný požadavek na vrácení poskytnuté podpory se neslučoval ani se zásadami ochrany legitimního očekávání a právní jistoty, ani se zásadami řádné správy. Připomínky zúčastněných třetích stran podle názoru Německa ukázaly, že jejich očekávání byla oprávněná. |
| --- | --- |

(25)

Německo uvedlo, že v rámci dřívějších kontaktů s Komisí nabylo dojmu, že je dotčená daňová úleva zákonná. Odkazuje zejména na ústní vyjádření Komise během zasedání pracovní skupiny „Podmínky hospodářské soutěže v zemědělství“, které proběhlo ve dnech 26. a 27. října 1999. Komisi byl stav věci každopádně znám nejpozději sdělením Německa ze dne 29. srpna 2001, takže mohla posoudit slučitelnost daňové úlevy se společným trhem již tehdy. Německo se výslovně odvolává na čl. 10 odst. 1 a čl. 14 odst. 1 větu 2 nařízení (ES) č. 659/1999 (4). Případný požadavek na vrácení poskytnuté podpory se neslučoval ani se zásadami ochrany legitimního očekávání a právní jistoty, ani se zásadami řádné správy. Připomínky zúčastněných třetích stran podle názoru Německa ukázaly, že jejich očekávání byla oprávněná.

IV.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN

| (26) | Zúčastněné třetí strany přednesly zejména argumenty, které Německo již uplatnilo. Opatření nebyla podle jejich názoru selektivní také z toho důvodu, že byla přístupná pro všechny zemědělské a lesnické podniky, které při své činnosti využívají skleníky a kryté pěstební prostory. Kromě toho se uvádělo, že obchod Společenství nebyl narušen. Počet krytých pěstebních ploch se ve sporných letech výrazně snížil a zároveň se zvýšil dovoz konkurenčních produktů do Německa. V každém případě jsou objemy německé produkce ve srovnání s obchodem uvnitř Společenství se zeleninou nevýznamné. Kromě toho si plodiny pěstované volně na poli a ve sklenících přímo nekonkurují a většinou nejsou zaměnitelné. Pokud by se jednalo o podporu, mohla by se opírat o čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, protože tato podpora napomáhá rozvoji zahradnické výroby. Umožnila těmto podnikům se vyrovnat se stoupajícími cenami energií a snížit „narušení hospodářské soutěže“, které vyplývá z výrazně nižších hrubých cen energií v ostatních členských státech a zatěžuje podniky produkující v Německu. Nebylo možné tvrdit, že poskytnutím podpory Německem došlo k „narušení hospodářské soutěže“. Naopak se tím (částečně) vyrovnalo již existující „narušení hospodářské soutěže“, které mělo nepříznivý dopad na německé skleníkové zahradnictví. Vzhledem k časovému omezení měla tato opatření pro dotčené odvětví silný motivační účinek, aby se zavedením opatření na úsporu energie a racionalizací produkce vyrovnalo s rostoucími cenami energií a vynaložilo potřebné investice. Ve výsledku musela být sporná opatření přípustná, neboť v opačném případě by byl narušen nebo nepřijatelně omezen záměr směrnice 92/81/EHS a směrnice 2003/96/ES. Na podporu tohoto názoru byl s odkazem na rozsudek RSV (5) Soudního dvora vyjádřen názor, že ochrana legitimního očekávání příjemců by byla v rozporu s případným požadavkem na vrácení poskytnuté podpory, protože Komise již od 29. srpna 2001 o této podpoře věděla, ale teprve od 20. dubna 2005 ji prostřednictvím žádosti o poskytnutí informací učinila předmětem vyšetřovacího řízení. V případě požadavku na vrácení poskytnuté podpory navíc mnoha podnikům hrozí, že se dostanou do platební neschopnosti. |
| --- | --- |

(26)

Zúčastněné třetí strany přednesly zejména argumenty, které Německo již uplatnilo. Opatření nebyla podle jejich názoru selektivní také z toho důvodu, že byla přístupná pro všechny zemědělské a lesnické podniky, které při své činnosti využívají skleníky a kryté pěstební prostory. Kromě toho se uvádělo, že obchod Společenství nebyl narušen. Počet krytých pěstebních ploch se ve sporných letech výrazně snížil a zároveň se zvýšil dovoz konkurenčních produktů do Německa. V každém případě jsou objemy německé produkce ve srovnání s obchodem uvnitř Společenství se zeleninou nevýznamné. Kromě toho si plodiny pěstované volně na poli a ve sklenících přímo nekonkurují a většinou nejsou zaměnitelné. Pokud by se jednalo o podporu, mohla by se opírat o čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, protože tato podpora napomáhá rozvoji zahradnické výroby. Umožnila těmto podnikům se vyrovnat se stoupajícími cenami energií a snížit „narušení hospodářské soutěže“, které vyplývá z výrazně nižších hrubých cen energií v ostatních členských státech a zatěžuje podniky produkující v Německu. Nebylo možné tvrdit, že poskytnutím podpory Německem došlo k „narušení hospodářské soutěže“. Naopak se tím (částečně) vyrovnalo již existující „narušení hospodářské soutěže“, které mělo nepříznivý dopad na německé skleníkové zahradnictví. Vzhledem k časovému omezení měla tato opatření pro dotčené odvětví silný motivační účinek, aby se zavedením opatření na úsporu energie a racionalizací produkce vyrovnalo s rostoucími cenami energií a vynaložilo potřebné investice. Ve výsledku musela být sporná opatření přípustná, neboť v opačném případě by byl narušen nebo nepřijatelně omezen záměr směrnice 92/81/EHS a směrnice 2003/96/ES. Na podporu tohoto názoru byl s odkazem na rozsudek RSV (5) Soudního dvora vyjádřen názor, že ochrana legitimního očekávání příjemců by byla v rozporu s případným požadavkem na vrácení poskytnuté podpory, protože Komise již od 29. srpna 2001 o této podpoře věděla, ale teprve od 20. dubna 2005 ji prostřednictvím žádosti o poskytnutí informací učinila předmětem vyšetřovacího řízení. V případě požadavku na vrácení poskytnuté podpory navíc mnoha podnikům hrozí, že se dostanou do platební neschopnosti.

V.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

| (27) | Podle článku 43 nařízení (EHS) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (6) se články 87, 88 a 89 Smlouvy o ES použijí na produkci a obchod s produkty uvedenými v tomto nařízení. Na produkci ovoce a zeleniny a na obchod s těmito produkty se proto vztahují předpisy Společenství pro poskytování státní podpory. |
| --- | --- |

(27)

Podle článku 43 nařízení (EHS) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (6) se články 87, 88 a 89 Smlouvy o ES použijí na produkci a obchod s produkty uvedenými v tomto nařízení. Na produkci ovoce a zeleniny a na obchod s těmito produkty se proto vztahují předpisy Společenství pro poskytování státní podpory.

| (28) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(28)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (29) | Soudní dvůr rozhodl, že pro zodpovězení otázky, jestli opatření státní podpory je podporou ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES, je třeba určit, zda zvýhodněný podnik získal hospodářskou výhodu, kterou by za normálních tržních podmínek nezískal (7), nebo jestli tomuto podniku nebyly uhrazeny náklady, které by za normálních okolností musel uhradit z vlastních prostředků (8). |
| --- | --- |

(29)

Soudní dvůr rozhodl, že pro zodpovězení otázky, jestli opatření státní podpory je podporou ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES, je třeba určit, zda zvýhodněný podnik získal hospodářskou výhodu, kterou by za normálních tržních podmínek nezískal (7), nebo jestli tomuto podniku nebyly uhrazeny náklady, které by za normálních okolností musel uhradit z vlastních prostředků (8).

| (30) | Opatření ve formě vrácení daně zajišťuje podporovaným podnikům hospodářské výhody ve formě nižšího daňového zatížení. To představuje úsporu nákladů, které by tyto podniky musely za normálních okolností hradit z vlastních prostředků. Uvedená podpora je poskytována z veřejných prostředků určitým podnikům, v daném případě podnikům z odvětví zemědělské a lesnické výroby, které pro svou produkci využívají skleníky a kryté pěstební prostory. |
| --- | --- |

(30)

Opatření ve formě vrácení daně zajišťuje podporovaným podnikům hospodářské výhody ve formě nižšího daňového zatížení. To představuje úsporu nákladů, které by tyto podniky musely za normálních okolností hradit z vlastních prostředků. Uvedená podpora je poskytována z veřejných prostředků určitým podnikům, v daném případě podnikům z odvětví zemědělské a lesnické výroby, které pro svou produkci využívají skleníky a kryté pěstební prostory.

| (31) | Tato podpora není poskytována všem podnikům, a je proto selektivní. Z toho vyplývá, že se jedná o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(31)

Tato podpora není poskytována všem podnikům, a je proto selektivní. Z toho vyplývá, že se jedná o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (32) | Vrácení daně pravděpodobně narušuje i hospodářskou soutěž (9) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy (10). |
| --- | --- |

(32)

Vrácení daně pravděpodobně narušuje i hospodářskou soutěž (9) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy (10).

| (33) | Německo je významným producentem plodin pěstovaných ve sklenících. Obchod s těmito produkty je také významný, jak vyplývá z níže uvedených statistik. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zelenina |
| Dovoz |
| Hodnota (v tis. EUR) | 6 705 483 | 6 936 685 | 7 049 757 | 6 845 103 | 6 979 459 |
| Množství (v tunách) | 5 346 123 | 5 365 972 | 5 599 183 | 5 621 769 | 5 464 528 |
| Vývoz |
| Hodnota (v tis. EUR) | 867 832 | 985 187 | 1 030 880 | 1 045 543 | 1 122 869 |
| Množství (v tunách) | 2 227 612 | 2 243 611 | 2 133 544 | 2 164 328 | 2 345 796 |
| Květiny |
| Dovoz |
| Hodnota (v tis. EUR) | 3 413 206 | 3 614 349 | 3 673 148 | 3 691 913 | 3 723 794 |
| Množství (v tunách) | 1 285 460 | 1 442 078 | 1 547 266 | 1 573 104 | 1 671 568 |
| Vývoz |
| Hodnota (v tis. EUR) | 405 250 | 482 993 | 546 938 | 526 374 | 573 022 |
| Množství (v tunách) | 235 333 | 326 613 | 286 080 | 283 426 | 355 969 |

(33)

Německo je významným producentem plodin pěstovaných ve sklenících. Obchod s těmito produkty je také významný, jak vyplývá z níže uvedených statistik.

2001

2002

2003

2004

2005

Zelenina

Dovoz

Hodnota (v tis. EUR)

6 705 483

6 936 685

7 049 757

6 845 103

6 979 459

Množství (v tunách)

5 346 123

5 365 972

5 599 183

5 621 769

5 464 528

Vývoz

Hodnota (v tis. EUR)

867 832

985 187

1 030 880

1 045 543

1 122 869

Množství (v tunách)

2 227 612

2 243 611

2 133 544

2 164 328

2 345 796

Květiny

Dovoz

Hodnota (v tis. EUR)

3 413 206

3 614 349

3 673 148

3 691 913

3 723 794

Množství (v tunách)

1 285 460

1 442 078

1 547 266

1 573 104

1 671 568

Vývoz

Hodnota (v tis. EUR)

405 250

482 993

546 938

526 374

573 022

Množství (v tunách)

235 333

326 613

286 080

283 426

355 969

| (34) | Německé skleníkové výpěstky konkurují skleníkovým výpěstkům ostatních členských států. To Německo ani zúčastněné třetí strany nejen nepopíraly, ale navíc uvedly, že podniky zabývající se skleníkovým zahradnictvím byly osvobozeny od daně právě s cílem zlepšit jejich postavení v hospodářské soutěži s nizozemskými konkurenty, kteří mají podle stejných informací z důvodu nižších hrubých cen energií výhodnější výrobní podmínky. O přímou konkurenci se tedy jedná. Vzhledem k přímé konkurenci mezi německými produkty pěstovanými ve sklenících a produkty pěstovanými ve sklenících v jiných členských státech, včetně Nizozemska, je tvrzení jedné ze zúčastěných stran, že produkty skleníkového zahradnictví nejsou v přímé konkurenci s produkty pěstovanými na poli, v tomto případě nepodstatné. |
| --- | --- |

(34)

Německé skleníkové výpěstky konkurují skleníkovým výpěstkům ostatních členských států. To Německo ani zúčastněné třetí strany nejen nepopíraly, ale navíc uvedly, že podniky zabývající se skleníkovým zahradnictvím byly osvobozeny od daně právě s cílem zlepšit jejich postavení v hospodářské soutěži s nizozemskými konkurenty, kteří mají podle stejných informací z důvodu nižších hrubých cen energií výhodnější výrobní podmínky. O přímou konkurenci se tedy jedná. Vzhledem k přímé konkurenci mezi německými produkty pěstovanými ve sklenících a produkty pěstovanými ve sklenících v jiných členských státech, včetně Nizozemska, je tvrzení jedné ze zúčastěných stran, že produkty skleníkového zahradnictví nejsou v přímé konkurenci s produkty pěstovanými na poli, v tomto případě nepodstatné.

| (35) | Osvobození od daní, které by podniky za normálních okolností musely uhradit, tedy může narušit hospodářskou soutěž. Tvrzení, že v ostatních členských státech jsou ceny energií výhodnější (11), je proto bezvýznamné. I pokud by výchozí situace u tohoto výrobního faktoru byla skutečně rozdílná, neměnilo by to nic na skutečnosti, že vrácení daně poskytované Německem by mohlo narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(35)

Osvobození od daní, které by podniky za normálních okolností musely uhradit, tedy může narušit hospodářskou soutěž. Tvrzení, že v ostatních členských státech jsou ceny energií výhodnější (11), je proto bezvýznamné. I pokud by výchozí situace u tohoto výrobního faktoru byla skutečně rozdílná, neměnilo by to nic na skutečnosti, že vrácení daně poskytované Německem by mohlo narušit hospodářskou soutěž.

| (36) | Poskytovaná podpora může ovlivnit i obchod mezi členskými státy. To prokazují výše uvedené významné obchodní toky. I kdyby bylo pravdou, že se výrazně snížil počet skleníkových pěstebních ploch a zvýšily se dovozy do Německa, v žádném případě to nedokazuje, že nedošlo k narušení obchodu. Nelze vyloučit, že bez tohoto opatření by se počet pěstebních ploch ještě více nesnížil anebo by se ještě více nezvýšily dovozy do Německa. Protože v rámci Společenství existuje s Německem obchod s produkty pěstovanými ve sklenících, není podstatné, jak významná je produkce Německa. |
| --- | --- |

(36)

Poskytovaná podpora může ovlivnit i obchod mezi členskými státy. To prokazují výše uvedené významné obchodní toky. I kdyby bylo pravdou, že se výrazně snížil počet skleníkových pěstebních ploch a zvýšily se dovozy do Německa, v žádném případě to nedokazuje, že nedošlo k narušení obchodu. Nelze vyloučit, že bez tohoto opatření by se počet pěstebních ploch ještě více nesnížil anebo by se ještě více nezvýšily dovozy do Německa. Protože v rámci Společenství existuje s Německem obchod s produkty pěstovanými ve sklenících, není podstatné, jak významná je produkce Německa.

| (37) | Zákaz poskytování státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES se však neuplatňuje bez výjimky. Komise přezkoumala, zda je možné použít některou z výjimek nebo osvobození od zásady zákazu poskytování podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(37)

Zákaz poskytování státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES se však neuplatňuje bez výjimky. Komise přezkoumala, zda je možné použít některou z výjimek nebo osvobození od zásady zákazu poskytování podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (38) | Výjimky podle čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se podpor sociální povahy poskytovaných jednotlivým spotřebitelům, podpory na odstraňování škod, které vznikly v souvislosti s přírodními katastrofami nebo jinými mimořádnými událostmi, a podpory poskytované hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo jsou v této souvislosti nepodstatné bez ohledu na to, kdo je příjemcem předmětného opatření. |
| --- | --- |

(38)

Výjimky podle čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se podpor sociální povahy poskytovaných jednotlivým spotřebitelům, podpory na odstraňování škod, které vznikly v souvislosti s přírodními katastrofami nebo jinými mimořádnými událostmi, a podpory poskytované hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo jsou v této souvislosti nepodstatné bez ohledu na to, kdo je příjemcem předmětného opatření.

| (39) | Komise se domnívá, že výjimky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES týkající se rozvoje určitých oblastí nelze použít na dotčený režim podpory, protože opatření nepředstavuje podporu pro hospodářský rozvoj oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. |
| --- | --- |

(39)

Komise se domnívá, že výjimky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES týkající se rozvoje určitých oblastí nelze použít na dotčený režim podpory, protože opatření nepředstavuje podporu pro hospodářský rozvoj oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností.

| (40) | Pokud jde o výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES, je třeba dostačujícím způsobem poukázat na to, že se v případě dotčeného režimu podpory nejedná o důležitý záměr společného evropského zájmu a ani neslouží k nápravě významného narušení hospodářství Spolkové republiky Německo. Jeho cílem není ani podpora kultury a zachování kulturního dědictví podle čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(40)

Pokud jde o výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES, je třeba dostačujícím způsobem poukázat na to, že se v případě dotčeného režimu podpory nejedná o důležitý záměr společného evropského zájmu a ani neslouží k nápravě významného narušení hospodářství Spolkové republiky Německo. Jeho cílem není ani podpora kultury a zachování kulturního dědictví podle čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy o ES.

| (41) | V této souvislosti Komise poukazuje na to, že německé orgány ani zúčastněné třetí strany se v průběhu vyšetřovacího řízení na uvedené výjimky neodvolávaly. |
| --- | --- |

(41)

V této souvislosti Komise poukazuje na to, že německé orgány ani zúčastněné třetí strany se v průběhu vyšetřovacího řízení na uvedené výjimky neodvolávaly.

| (42) | Jedinou výjimkou, kterou by bylo možné zvážit, je proto čl. 87 odst. 3 písm. c), na jehož základě může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem, pokud slouží pro podporu rozvoje určitých hospodářských odvětví nebo hospodářských oblastí, v případě, že nezmění podmínky obchodu tak, aby byly v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(42)

Jedinou výjimkou, kterou by bylo možné zvážit, je proto čl. 87 odst. 3 písm. c), na jehož základě může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem, pokud slouží pro podporu rozvoje určitých hospodářských odvětví nebo hospodářských oblastí, v případě, že nezmění podmínky obchodu tak, aby byly v rozporu se společným zájmem.

| (43) | Pokyny Společenství o státní podpoře v odvětví zemědělství (12) se použijí na dotčené opatření (13) (dále jen „pokyny Společenství pro zemědělství“). |
| --- | --- |

(43)

Pokyny Společenství o státní podpoře v odvětví zemědělství (12) se použijí na dotčené opatření (13) (dále jen „pokyny Společenství pro zemědělství“).

| (44) | Tyto pokyny Společenství pro zemědělství ani jiná ustanovení v oblasti zemědělství však neposkytují v souvislosti s výše uvedeným opatřením výslovně výjimky nebo osvobození od zásady zákazu poskytování státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Komise upozorňuje zejména na skutečnost, že se v uvedeném případě nepoužije ani bod 4 pokynů Společenství, který se vztahuje na investiční podpory. Vrácení daně není vázáno na vynaložení investic. |
| --- | --- |

(44)

Tyto pokyny Společenství pro zemědělství ani jiná ustanovení v oblasti zemědělství však neposkytují v souvislosti s výše uvedeným opatřením výslovně výjimky nebo osvobození od zásady zákazu poskytování státních podpor podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Komise upozorňuje zejména na skutečnost, že se v uvedeném případě nepoužije ani bod 4 pokynů Společenství, který se vztahuje na investiční podpory. Vrácení daně není vázáno na vynaložení investic.

| (45) | Německo a některé zúčastněné třetí strany zastávají názor, že zvláštní odůvodnění podpor vyplývá z čl. 8 odst. 2 písm. f) směrnice 92/81/EHS a z následného ustanovení čl. 15 odst. 3 směrnice 2003/96/ES, což je povoleno podle bodu 3.4 pokynů Společenství pro zemědělství. |
| --- | --- |

(45)

Německo a některé zúčastněné třetí strany zastávají názor, že zvláštní odůvodnění podpor vyplývá z čl. 8 odst. 2 písm. f) směrnice 92/81/EHS a z následného ustanovení čl. 15 odst. 3 směrnice 2003/96/ES, což je povoleno podle bodu 3.4 pokynů Společenství pro zemědělství.

| (46) | Pokud jde o směrnici 2003/96/ES, v bodech odůvodnění 15 a 24 stanoví, že opatření, kterými se zavádí různé daňové sazby, musí být v souladu s pravidly vnitřního trhu a hospodářské soutěže, aby nevedly k narušení hospodářské soutěže. Povinnost uplatňovat pravidla hospodářské soutěže je navíc potvrzena v článku 26 směrnice 2003/96/ES, v němž jsou členské státy upozorněny na to, že opatření přijatá ve smyslu uvedené směrnice jako vrácení daně mohou představovat státní podporu, a proto musí být oznámeny Komisi podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. V tomto článku se výslovně uvádí, že informace poskytované Komisi na základě této směrnice nezprošťují členské státy oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(46)

Pokud jde o směrnici 2003/96/ES, v bodech odůvodnění 15 a 24 stanoví, že opatření, kterými se zavádí různé daňové sazby, musí být v souladu s pravidly vnitřního trhu a hospodářské soutěže, aby nevedly k narušení hospodářské soutěže. Povinnost uplatňovat pravidla hospodářské soutěže je navíc potvrzena v článku 26 směrnice 2003/96/ES, v němž jsou členské státy upozorněny na to, že opatření přijatá ve smyslu uvedené směrnice jako vrácení daně mohou představovat státní podporu, a proto musí být oznámeny Komisi podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. V tomto článku se výslovně uvádí, že informace poskytované Komisi na základě této směrnice nezprošťují členské státy oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.

| (47) | Totéž platí pro směrnici 92/81/EHS, která ve svých bodech odůvodnění (konkrétně v 6. bodu odůvodnění) uvádí, že je členským státům poskytnuta možnost dobrovolně uplatnit určité úlevy, pokud to nevede k narušení hospodářské soutěže. V čl. 8 odst. 2 se praví, že členské státy mohou „aniž jsou dotčeny ostatní předpisy Společenství“ uplatňovat plné nebo částečné osvobození od daně nebo snížené daňové sazby. Komise se v této souvislosti odvolává na svou pravomoc v otázkách státní podpory, která vyplývá přímo ze Smlouvy o ES. Případná legislativa Společenství nemůže omezit pravomoc Komise v této oblasti. |
| --- | --- |

(47)

Totéž platí pro směrnici 92/81/EHS, která ve svých bodech odůvodnění (konkrétně v 6. bodu odůvodnění) uvádí, že je členským státům poskytnuta možnost dobrovolně uplatnit určité úlevy, pokud to nevede k narušení hospodářské soutěže. V čl. 8 odst. 2 se praví, že členské státy mohou „aniž jsou dotčeny ostatní předpisy Společenství“ uplatňovat plné nebo částečné osvobození od daně nebo snížené daňové sazby. Komise se v této souvislosti odvolává na svou pravomoc v otázkách státní podpory, která vyplývá přímo ze Smlouvy o ES. Případná legislativa Společenství nemůže omezit pravomoc Komise v této oblasti.

| (48) | Německo se domnívá, že se v případě vrácení daně jedná o „provádění ... povolení ... poskytnutého členským státům [uvedenými směrnicemi]“, přičemž Komise odpovídá, že to je možné pouze podle výše uvedených podmínek. Německo dále namítá, že je rozporuplné, pokud Komise, která tyto směrnice navrhovala, tvrdí, že v daném případě existuje riziko pro společný trh. V prvé řadě Německo neuvedlo, že v souladu s výkladem Komise neexistovala možnost tyto směrnice účinně uplatňovat. Komise samozřejmě nevylučuje, že mohou existovat případy, které byly založeny na těchto směrnicích, ale zároveň splňovaly požadavky spravedlivé hospodářské soutěže. Komise poukazuje na to, že tyto směrnice daňové úlevy podle současného stavu sbližování daňových předpisů pouze připouští. Nepředepisují je. |
| --- | --- |

(48)

Německo se domnívá, že se v případě vrácení daně jedná o „provádění ... povolení ... poskytnutého členským státům [uvedenými směrnicemi]“, přičemž Komise odpovídá, že to je možné pouze podle výše uvedených podmínek. Německo dále namítá, že je rozporuplné, pokud Komise, která tyto směrnice navrhovala, tvrdí, že v daném případě existuje riziko pro společný trh. V prvé řadě Německo neuvedlo, že v souladu s výkladem Komise neexistovala možnost tyto směrnice účinně uplatňovat. Komise samozřejmě nevylučuje, že mohou existovat případy, které byly založeny na těchto směrnicích, ale zároveň splňovaly požadavky spravedlivé hospodářské soutěže. Komise poukazuje na to, že tyto směrnice daňové úlevy podle současného stavu sbližování daňových předpisů pouze připouští. Nepředepisují je.

| (49) | Německo popírá, že by aspekty práva hospodářské soutěže dotčených směrnic byly prioritní. Z výše uvedených odůvodnění však vyplývá, že v každém případě – tedy i v případě neexistující priority – je třeba podpory, jako jsou tato daňová zvýhodnění, prověřit na základě příslušných pravidel hospodářské soutěže podle Smlouvy o ES. Otázka, zda v daném případě existuje priorita nebo ne, je proto bezpředmětná (14). |
| --- | --- |

(49)

Německo popírá, že by aspekty práva hospodářské soutěže dotčených směrnic byly prioritní. Z výše uvedených odůvodnění však vyplývá, že v každém případě – tedy i v případě neexistující priority – je třeba podpory, jako jsou tato daňová zvýhodnění, prověřit na základě příslušných pravidel hospodářské soutěže podle Smlouvy o ES. Otázka, zda v daném případě existuje priorita nebo ne, je proto bezpředmětná (14).

| (50) | Pravomoc Komise posuzovat a rozhodovat o uplatňování výjimek podle čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES rovněž nebyla dotčenými směrnicemi žádným způsobem omezena. |
| --- | --- |

(50)

Pravomoc Komise posuzovat a rozhodovat o uplatňování výjimek podle čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES rovněž nebyla dotčenými směrnicemi žádným způsobem omezena.

| (51) | Bod 3.5 výše uvedených pokynů Společenství odráží zásady politiky v oblasti státních podpor a společné zemědělské politiky. Stanoví, že jednostranná opatření státních podpor, která jsou určena pouze k tomu, aby zlepšila finanční situaci producentů, v žádném případě však nepřispívají k celkovému rozvoji daného odvětví, a především podpory, které jsou poskytovány pouze na základě ceny, množství, výrobní jednotky nebo jednotky provozních prostředků, se považují za provozní podpory neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(51)

Bod 3.5 výše uvedených pokynů Společenství odráží zásady politiky v oblasti státních podpor a společné zemědělské politiky. Stanoví, že jednostranná opatření státních podpor, která jsou určena pouze k tomu, aby zlepšila finanční situaci producentů, v žádném případě však nepřispívají k celkovému rozvoji daného odvětví, a především podpory, které jsou poskytovány pouze na základě ceny, množství, výrobní jednotky nebo jednotky provozních prostředků, se považují za provozní podpory neslučitelné se společným trhem.

| (52) | Jak již bylo uvedeno, nejsou dotčené podpory vázány na investice, které by mohly modernizovat odvětví (jako např. lepší tepelná izolace nebo investice s cílem zvýšit energetickou účinnost). Potřebné úpravy (jako ty uvedené) mohou být těmito dotacemi naopak oddáleny. Dané odvětví tak zůstane na těchto podporách závislé. K rozvoji nedojde nebo se dostaví až s určitým zpožděním. Na rozdíl od tvrzení jednotlivých zúčastněných třetích stran nejen neexistuje žádný motivační účinek pro provedení nutných investic, ale existující stimul v podobě vyšších cen energií se dotacemi dokonce potlačuje. Uvedené podpory jsou proto klasifikovány jako provozní podpory v uvedeném smyslu. |
| --- | --- |

(52)

Jak již bylo uvedeno, nejsou dotčené podpory vázány na investice, které by mohly modernizovat odvětví (jako např. lepší tepelná izolace nebo investice s cílem zvýšit energetickou účinnost). Potřebné úpravy (jako ty uvedené) mohou být těmito dotacemi naopak oddáleny. Dané odvětví tak zůstane na těchto podporách závislé. K rozvoji nedojde nebo se dostaví až s určitým zpožděním. Na rozdíl od tvrzení jednotlivých zúčastněných třetích stran nejen neexistuje žádný motivační účinek pro provedení nutných investic, ale existující stimul v podobě vyšších cen energií se dotacemi dokonce potlačuje. Uvedené podpory jsou proto klasifikovány jako provozní podpory v uvedeném smyslu.

| (53) | Nové pokyny Společenství o státní podpoře v odvětví zemědělství a lesnictví na období 2007–2013 (15) vstoupily v platnost až 1. ledna 2007. U protiprávního vrácení daně, které bylo poskytováno na základě směrnice 2003/96/ES, stanoví bod 172 zpětné uplatnění. Totéž se vztahuje na protiprávní vrácení daně poskytnuté na základě směrnice 92/81/EHS. To však platí pouze tehdy, pokud byly splněny podmínky uvedené směrnice a nedošlo k diferenciaci v rámci odvětví zemědělství. Vzhledem k tomu, že dotčené opatření zvýhodňuje pouze určité zemědělské podniky, nemůže bod 172 být důvodem, na jehož základě by Komise mohla rovněž považovat dotčené vrácení daně jako slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(53)

Nové pokyny Společenství o státní podpoře v odvětví zemědělství a lesnictví na období 2007–2013 (15) vstoupily v platnost až 1. ledna 2007. U protiprávního vrácení daně, které bylo poskytováno na základě směrnice 2003/96/ES, stanoví bod 172 zpětné uplatnění. Totéž se vztahuje na protiprávní vrácení daně poskytnuté na základě směrnice 92/81/EHS. To však platí pouze tehdy, pokud byly splněny podmínky uvedené směrnice a nedošlo k diferenciaci v rámci odvětví zemědělství. Vzhledem k tomu, že dotčené opatření zvýhodňuje pouze určité zemědělské podniky, nemůže bod 172 být důvodem, na jehož základě by Komise mohla rovněž považovat dotčené vrácení daně jako slučitelné se společným trhem.

| (54) | Německo má v úmyslu odůvodnit slučitelnost uvedené podpory podle pokynů Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí. Komise rovněž zohlednila možnost uplatnění bodů 23 a 51 a násl. pokynů Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (dále jen „pokyny Společenství pro životní prostředí“), které za určitých okolností připouští provozní podpory. Pokyny Společenství pro zemědělství z roku 2000 v bodě 5.6.2 odkazují na pokyny Společenství pro životní prostředí. |
| --- | --- |

(54)

Německo má v úmyslu odůvodnit slučitelnost uvedené podpory podle pokynů Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí. Komise rovněž zohlednila možnost uplatnění bodů 23 a 51 a násl. pokynů Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (dále jen „pokyny Společenství pro životní prostředí“), které za určitých okolností připouští provozní podpory. Pokyny Společenství pro zemědělství z roku 2000 v bodě 5.6.2 odkazují na pokyny Společenství pro životní prostředí.

| (55) | Bod 23 uvedených pokynů pro životní prostředí stanoví, že v některých případech lze přijmout snížení nebo zrušení daní ve prospěch určitých druhů podniků, pokud mají příznivý vliv na životní prostředí, s cílem zabránit tomu, aby se tyto podniky dostaly do složité konkurenční situace, pokud jsou taková opatření nutná k tomu, aby se prosadilo zavedení nebo udržení daní pro všechny produkty. |
| --- | --- |

(55)

Bod 23 uvedených pokynů pro životní prostředí stanoví, že v některých případech lze přijmout snížení nebo zrušení daní ve prospěch určitých druhů podniků, pokud mají příznivý vliv na životní prostředí, s cílem zabránit tomu, aby se tyto podniky dostaly do složité konkurenční situace, pokud jsou taková opatření nutná k tomu, aby se prosadilo zavedení nebo udržení daní pro všechny produkty.

| (56) | Komise připomíná, že podle bodu 50 pokynů Společenství pro životní prostředí musí daňová opatření v zásadě významným způsobem přispívat k ochraně životního prostředí. Musí být zajištěno, aby výjimky nebo osvobození nebyly ze své podstaty v rozporu s obecnými cíli. |
| --- | --- |

(56)

Komise připomíná, že podle bodu 50 pokynů Společenství pro životní prostředí musí daňová opatření v zásadě významným způsobem přispívat k ochraně životního prostředí. Musí být zajištěno, aby výjimky nebo osvobození nebyly ze své podstaty v rozporu s obecnými cíli.

| (57) | Na základě dodatečně předložených podkladů (studie) Německo prokázalo, že navzdory zvýšení daní z energií neustále klesá spotřeba energie a zvyšuje se energetická účinnost jak v oblasti skleníkového pěstování zeleniny, tak i okrasných rostlin. |
| --- | --- |

(57)

Na základě dodatečně předložených podkladů (studie) Německo prokázalo, že navzdory zvýšení daní z energií neustále klesá spotřeba energie a zvyšuje se energetická účinnost jak v oblasti skleníkového pěstování zeleniny, tak i okrasných rostlin.

| (58) | Na základě toho Komise předpokládá, že dotčené podniky uznaly nutnost přijmout opatření ke zlepšení ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

(58)

Na základě toho Komise předpokládá, že dotčené podniky uznaly nutnost přijmout opatření ke zlepšení ochrany životního prostředí.

| (59) | Pokyny Společenství pro životní prostředí rozlišují mezi novými daněmi (bod 51.1) na jedné straně a existujícími daněmi (body 51.1 a 52) na druhé straně. |
| --- | --- |

(59)

Pokyny Společenství pro životní prostředí rozlišují mezi novými daněmi (bod 51.1) na jedné straně a existujícími daněmi (body 51.1 a 52) na druhé straně.

| (60) | V době, kdy byla dne 16. srpna 2001 změnou zákona o úpravě daně z minerálních olejů provedena změna povolující vrácení daně, byl zákon o dani z minerálních olejů v platnosti. Proto se ve smyslu bodu 51.2 nebo 52 pokynů Společenství považuje za „existující“ v době zavedení zákona o změně. |
| --- | --- |

(60)

V době, kdy byla dne 16. srpna 2001 změnou zákona o úpravě daně z minerálních olejů provedena změna povolující vrácení daně, byl zákon o dani z minerálních olejů v platnosti. Proto se ve smyslu bodu 51.2 nebo 52 pokynů Společenství považuje za „existující“ v době zavedení zákona o změně.

| (61) | Podle bodu 51.2 jsou ustanovení podle bodu 51.1. použitelná pro existující daně, pokud jsou zároveň splněny tyto dvě podmínky: a) příslušná daň musí mít významný příznivý vliv na ochranu životního prostředí, a b) výjimky ve prospěch podporovaných podniků musí být pevně stanoveny již v okamžiku schválení daně nebo musí být nutné kvůli významné změně hospodářských podmínek, v jejichž důsledku se podniky dostaly do obzvláště složité konkurenční situace. V tomto případě nesmí být částka, o kterou jsou daně sníženy, vyšší než dodatečné náklady vyplývající ze změněných hospodářských podmínek. Jakmile již nedochází k dalšímu nárůstu nákladů, musí být daňové snížení zrušeno. |
| --- | --- |

(61)

Podle bodu 51.2 jsou ustanovení podle bodu 51.1. použitelná pro existující daně, pokud jsou zároveň splněny tyto dvě podmínky: a) příslušná daň musí mít významný příznivý vliv na ochranu životního prostředí, a b) výjimky ve prospěch podporovaných podniků musí být pevně stanoveny již v okamžiku schválení daně nebo musí být nutné kvůli významné změně hospodářských podmínek, v jejichž důsledku se podniky dostaly do obzvláště složité konkurenční situace. V tomto případě nesmí být částka, o kterou jsou daně sníženy, vyšší než dodatečné náklady vyplývající ze změněných hospodářských podmínek. Jakmile již nedochází k dalšímu nárůstu nákladů, musí být daňové snížení zrušeno.

| (62) | Aby bylo možné uplatnit bod 51.1 pokynů Společenství pro životní prostředí, musí být podmínky uvedené pod písmeny a) a b) splněny kumulativně. Pokud jde o první alternativy podmínek pod písm. b), v rámci nichž výjimky musí být pevně stanoveny již v okamžiku schválení daně, Komise zjistila, že všechny daňové úlevy byly poskytnuty až po přijetí daňového zákona, a nikoli v době jeho přijetí. Proto první alternativa není splněna. V rámci druhé alternativy se požaduje nejen důkaz o významné změně hospodářských podmínek příslušného podniku, ale i důkaz o tom, že částka, o kterou byla daň snížena, není vyšší než nárůst nákladů vyplývající ze změny hospodářské situace. Německo neposkytlo důkazy, které by Komisi umožnily učinit závěr, že tyto podmínky byly splněny. Proto není splněna ani druhá alternativa uvedená pod písm. b). Bod 51.2 proto nelze použít. |
| --- | --- |

(62)

Aby bylo možné uplatnit bod 51.1 pokynů Společenství pro životní prostředí, musí být podmínky uvedené pod písmeny a) a b) splněny kumulativně. Pokud jde o první alternativy podmínek pod písm. b), v rámci nichž výjimky musí být pevně stanoveny již v okamžiku schválení daně, Komise zjistila, že všechny daňové úlevy byly poskytnuty až po přijetí daňového zákona, a nikoli v době jeho přijetí. Proto první alternativa není splněna. V rámci druhé alternativy se požaduje nejen důkaz o významné změně hospodářských podmínek příslušného podniku, ale i důkaz o tom, že částka, o kterou byla daň snížena, není vyšší než nárůst nákladů vyplývající ze změny hospodářské situace. Německo neposkytlo důkazy, které by Komisi umožnily učinit závěr, že tyto podmínky byly splněny. Proto není splněna ani druhá alternativa uvedená pod písm. b). Bod 51.2 proto nelze použít.

| (63) | Komise přezkoumala, zda lze použít bod 52. Bod 52 stanoví, že pokud dojde k výraznému zvýšení existující daně a členský stát zastává názor, že je nutné pro určité podniky učinit výjimku, lze podmínky uvedené v bodě 51.1 pro nové daně analogicky použít. Proto je třeba prověřit, jestli se daně výrazně zvýšily a jestli byly splněny podmínky podle bodu 51.1 pokynů Společenství pro životní prostředí. |
| --- | --- |

(63)

Komise přezkoumala, zda lze použít bod 52. Bod 52 stanoví, že pokud dojde k výraznému zvýšení existující daně a členský stát zastává názor, že je nutné pro určité podniky učinit výjimku, lze podmínky uvedené v bodě 51.1 pro nové daně analogicky použít. Proto je třeba prověřit, jestli se daně výrazně zvýšily a jestli byly splněny podmínky podle bodu 51.1 pokynů Společenství pro životní prostředí.

| (64) | Všechny existující daně byly zvýšeny alespoň o 20 % (viz příloha I). Komise považuje toto zvýšení za významné ve smyslu bodu 52 pokynů Společenství pro životní prostředí. Komise bere na vědomí, že podle údajů Německa jsou výjimky nutné pro další existenci podporovaných podniků ve skleníkovém zahradnictví. |
| --- | --- |

(64)

Všechny existující daně byly zvýšeny alespoň o 20 % (viz příloha I). Komise považuje toto zvýšení za významné ve smyslu bodu 52 pokynů Společenství pro životní prostředí. Komise bere na vědomí, že podle údajů Německa jsou výjimky nutné pro další existenci podporovaných podniků ve skleníkovém zahradnictví.

| (65) | Bod 52 však lze použít pouze pro taková vrácení daní, která nepřekročí částku, o kterou byla zvýšena původní daň, tedy pro novou část existující daně. Bod 52 se vztahuje k ustanovením, která jsou použitelná pro nové daně. Z toho plyne, že zvýšení daně je analogicky hodnoceno stejným způsobem jako zavádění nové daně. Tato analogie může být použita pouze pro novou část, tj. pro zvýšenou část daně. Pouze tento postup zajistí, že při posuzování zvýšení daně nezůstanou nezohledněna další dodatečná kritéria, která se uplatňují při posuzování existujících daní. Na základě tohoto předpokladu Komise zjistila tyto skutečnosti: |
| --- | --- |

(65)

Bod 52 však lze použít pouze pro taková vrácení daní, která nepřekročí částku, o kterou byla zvýšena původní daň, tedy pro novou část existující daně. Bod 52 se vztahuje k ustanovením, která jsou použitelná pro nové daně. Z toho plyne, že zvýšení daně je analogicky hodnoceno stejným způsobem jako zavádění nové daně. Tato analogie může být použita pouze pro novou část, tj. pro zvýšenou část daně. Pouze tento postup zajistí, že při posuzování zvýšení daně nezůstanou nezohledněna další dodatečná kritéria, která se uplatňují při posuzování existujících daní. Na základě tohoto předpokladu Komise zjistila tyto skutečnosti:

| (66) | Pokud jde o topný olej, původní daň se zvýšila z 40,90 EUR/1 000 l na 61,35 EUR/1 000 l. Komise proto zastává názor, že jakékoli daňové snížení, které překračuje původní úroveň daně (tj. 40,90 EUR/1 000 l), nelze odůvodnit podle pokynů Společenství pro životní prostředí, a je proto neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(66)

Pokud jde o topný olej, původní daň se zvýšila z 40,90 EUR/1 000 l na 61,35 EUR/1 000 l. Komise proto zastává názor, že jakékoli daňové snížení, které překračuje původní úroveň daně (tj. 40,90 EUR/1 000 l), nelze odůvodnit podle pokynů Společenství pro životní prostředí, a je proto neslučitelné se společným trhem.

| (67) | Pokud jde o zemní plyn, původní daň se zvýšila z 1,87 EUR/MWh na 3,476 EUR/MWh (od 1. dubna 1999) a na 5,50 EUR/MWh (od roku 2003). Komise proto zastává názor, že jakékoli daňové snížení, které překračuje původní úroveň daně (tj. 1,87 EUR/MWh), nelze odůvodnit podle pokynů Společenství pro životní prostředí, a je proto je neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(67)

Pokud jde o zemní plyn, původní daň se zvýšila z 1,87 EUR/MWh na 3,476 EUR/MWh (od 1. dubna 1999) a na 5,50 EUR/MWh (od roku 2003). Komise proto zastává názor, že jakékoli daňové snížení, které překračuje původní úroveň daně (tj. 1,87 EUR/MWh), nelze odůvodnit podle pokynů Společenství pro životní prostředí, a je proto je neslučitelné se společným trhem.

| (68) | Pokud jde o zkapalněný plyn, původní daň se zvýšila z 25,56 EUR/1 000 kg na 38,34 EUR/1 000 kg (od 1. dubna 1999) a na 60,60 EUR/1 000 kg (od roku 2003). Komise proto zastává názor, že jakékoli daňové snížení, které překračuje původní úroveň daně (tj. 25,56 EUR/1 000 kg), nelze odůvodnit podle pokynů Společenství pro životní prostředí, a je proto neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(68)

Pokud jde o zkapalněný plyn, původní daň se zvýšila z 25,56 EUR/1 000 kg na 38,34 EUR/1 000 kg (od 1. dubna 1999) a na 60,60 EUR/1 000 kg (od roku 2003). Komise proto zastává názor, že jakékoli daňové snížení, které překračuje původní úroveň daně (tj. 25,56 EUR/1 000 kg), nelze odůvodnit podle pokynů Společenství pro životní prostředí, a je proto neslučitelné se společným trhem.

| (69) | Pokud jde o část podpory, která nepřekročila částku zvýšení daně z roku 1999, Komise rovněž přezkoumala, zda byly splněny podmínky bodu 51.1 písm. b) (použitelné analogicky podle bodu 52). |
| --- | --- |

(69)

Pokud jde o část podpory, která nepřekročila částku zvýšení daně z roku 1999, Komise rovněž přezkoumala, zda byly splněny podmínky bodu 51.1 písm. b) (použitelné analogicky podle bodu 52).

| (70) | Bod 51.1 písm. b) stanoví, že rozhodnutí o výjimkách vztahujících se na desetileté období bez klesající tendence mohou být opodstatněná ve dvou případech a uvádí další dvě podmínky, které musí být splněny: a) v případě daně Společenství musí být podnikem skutečně zaplacená částka v návaznosti na snížení vyšší než minimální částka Společenství, aby byl podnik motivován ke zlepšení ochrany životního prostředí; b) v případě vnitrostátní daně, která se ukládá v případě neexistence daně Společenství, musí podniky, které mají ze snížení daní užitek, přesto zaplatit významnou část vnitrostátní daně. Případně se podle pokynů Společenství pro životní prostředí požaduje uplatnění alternativních opatření (např. dobrovolné dohody). To ale není tento případ. |
| --- | --- |

(70)

Bod 51.1 písm. b) stanoví, že rozhodnutí o výjimkách vztahujících se na desetileté období bez klesající tendence mohou být opodstatněná ve dvou případech a uvádí další dvě podmínky, které musí být splněny: a) v případě daně Společenství musí být podnikem skutečně zaplacená částka v návaznosti na snížení vyšší než minimální částka Společenství, aby byl podnik motivován ke zlepšení ochrany životního prostředí; b) v případě vnitrostátní daně, která se ukládá v případě neexistence daně Společenství, musí podniky, které mají ze snížení daní užitek, přesto zaplatit významnou část vnitrostátní daně. Případně se podle pokynů Společenství pro životní prostředí požaduje uplatnění alternativních opatření (např. dobrovolné dohody). To ale není tento případ.

| (71) | Pokud jde o uvedené tři produkty, tj. topný olej, zemní plyn a zkapalněný plyn, původní úroveň zdanění uplatňovaná před zvýšením daně v roce 1999 překračovala minimální daňovou sazbu Společenství: | U topného oleje činila minimální daňová sazba Společenství 18,00 EUR/1 000 l (16) v období 2001–2003 a 21,00 EUR/1 000 l (17) v období 2004–2006; byla tedy nižší než původní úroveň zdanění ve výši 40,90 EUR/1 000 l. |
| --- | --- | --- |

(71)

Pokud jde o uvedené tři produkty, tj. topný olej, zemní plyn a zkapalněný plyn, původní úroveň zdanění uplatňovaná před zvýšením daně v roce 1999 překračovala minimální daňovou sazbu Společenství:

U topného oleje činila minimální daňová sazba Společenství 18,00 EUR/1 000 l (16) v období 2001–2003 a 21,00 EUR/1 000 l (17) v období 2004–2006; byla tedy nižší než původní úroveň zdanění ve výši 40,90 EUR/1 000 l.

| | U zemního plynu činila minimální daňová sazba Společenství 0,54 EUR/MWh v období 2004–2006; byla tedy nižší než původní úroveň zdanění ve výši 1,87 EUR/MWh. |
| --- | --- |

U zemního plynu činila minimální daňová sazba Společenství 0,54 EUR/MWh v období 2004–2006; byla tedy nižší než původní úroveň zdanění ve výši 1,87 EUR/MWh.

| | U zkapalněného plynu činila minimální daňová sazba Společenství 0,00 EUR/1 000 kg; byla tedy nižší než původní úroveň zdanění ve výši 25,56 EUR/1 000 kg. |
| --- | --- |

U zkapalněného plynu činila minimální daňová sazba Společenství 0,00 EUR/1 000 kg; byla tedy nižší než původní úroveň zdanění ve výši 25,56 EUR/1 000 kg.

| (72) | Pokud jde o topné látky, které v období 2001–2003 nepodléhaly minimálním sazbám Společenství, stanoví bod 51.1 písm. b) druhá odrážka pokynů Společenství pro životní prostředí z roku 2001, že podporované podniky platí významnou část vnitrostátních daní. Důvodem je poskytnout jim motivaci k činnostem v oblasti zlepšení ochrany životního prostředí. Z praxe Komise je zřejmé, že za významnou část může být všeobecně považováno 20 % nebo minimální daňová sazba Společenství, která na základě příslušného využití energie spadá do oblasti působnosti jednotlivých směrnic. |
| --- | --- |

(72)

Pokud jde o topné látky, které v období 2001–2003 nepodléhaly minimálním sazbám Společenství, stanoví bod 51.1 písm. b) druhá odrážka pokynů Společenství pro životní prostředí z roku 2001, že podporované podniky platí významnou část vnitrostátních daní. Důvodem je poskytnout jim motivaci k činnostem v oblasti zlepšení ochrany životního prostředí. Z praxe Komise je zřejmé, že za významnou část může být všeobecně považováno 20 % nebo minimální daňová sazba Společenství, která na základě příslušného využití energie spadá do oblasti působnosti jednotlivých směrnic.

| (73) | I pokud by se zohlednila nejvyšší vnitrostátní daňová sazba použitelná v příslušném období, tj. 5,50 EUR/MWh v roce 2003, činí 20 % mezní hodnota pouze 1,10 EUR/MWh, což je méně než původní úroveň zdanění, tj. 1,87 EUR/MWh. |
| --- | --- |

(73)

I pokud by se zohlednila nejvyšší vnitrostátní daňová sazba použitelná v příslušném období, tj. 5,50 EUR/MWh v roce 2003, činí 20 % mezní hodnota pouze 1,10 EUR/MWh, což je méně než původní úroveň zdanění, tj. 1,87 EUR/MWh.

| (74) | Na základě těchto důvodů Komise dospěla k závěru, že, pokud daňová snížení nepřekračují rámec původní úrovně zdanění před zvýšením z roku 1999, jsou splněny podmínky stanovené v bodu 51.1 písm. b). |
| --- | --- |

(74)

Na základě těchto důvodů Komise dospěla k závěru, že, pokud daňová snížení nepřekračují rámec původní úrovně zdanění před zvýšením z roku 1999, jsou splněny podmínky stanovené v bodu 51.1 písm. b).

| (75) | Pokud jde o topný olej, Komise považuje část daňové úlevy, která překračuje rámec původní úrovně zdanění (tj. 40,90 EUR/1 000 l) za neslučitelnou se společným trhem, a část daňové úlevy, která rámec původní úrovně zdanění nepřekračuje (snížení z 61,35 EUR/1 000 l na 40,90 EUR/1 000 l), za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(75)

Pokud jde o topný olej, Komise považuje část daňové úlevy, která překračuje rámec původní úrovně zdanění (tj. 40,90 EUR/1 000 l) za neslučitelnou se společným trhem, a část daňové úlevy, která rámec původní úrovně zdanění nepřekračuje (snížení z 61,35 EUR/1 000 l na 40,90 EUR/1 000 l), za slučitelnou se společným trhem.

| (76) | Pokud jde o zemní plyn, Komise považuje část daňové úlevy, která překračuje rámec původní úrovně zdanění (tj. 1,87 EUR/MWh) za neslučitelnou se společným trhem, a část daňové úlevy, která rámec původní úrovně zdanění nepřekračuje (snížení z 3,476 EUR/MWh v letech 2001 a 2002, a z 5,50 EUR/MWh v letech 2003 až 2006 na 1,87 EUR/MWh) za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(76)

Pokud jde o zemní plyn, Komise považuje část daňové úlevy, která překračuje rámec původní úrovně zdanění (tj. 1,87 EUR/MWh) za neslučitelnou se společným trhem, a část daňové úlevy, která rámec původní úrovně zdanění nepřekračuje (snížení z 3,476 EUR/MWh v letech 2001 a 2002, a z 5,50 EUR/MWh v letech 2003 až 2006 na 1,87 EUR/MWh) za slučitelnou se společným trhem.

| (77) | Pokud jde o zkapalněný plyn, Komise považuje část daňové úlevy, která překračuje rámec původní úrovně zdanění (tj. 25,56 EUR/1 000 kg) za neslučitelnou se společným trhem, a část daňové úlevy, která rámec původní úrovně zdanění nepřekračuje (snížení z 38,34 EUR/1 000 kg v letech 2001 a 2002, a z 60,60 EUR/1 000 kg v letech 2003 až 2006) za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o zkapalněný plyn, Komise považuje část daňové úlevy, která překračuje rámec původní úrovně zdanění (tj. 25,56 EUR/1 000 kg) za neslučitelnou se společným trhem, a část daňové úlevy, která rámec původní úrovně zdanění nepřekračuje (snížení z 38,34 EUR/1 000 kg v letech 2001 a 2002, a z 60,60 EUR/1 000 kg v letech 2003 až 2006) za slučitelnou se společným trhem.

| (78) | Komise konstatuje, že podpora poskytovaná v období 2001–2004 porušila čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 2), přičemž nebyla Komisi včas oznámena a nevyčkalo se rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(78)

Komise konstatuje, že podpora poskytovaná v období 2001–2004 porušila čl. 93 odst. 2 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 2), přičemž nebyla Komisi včas oznámena a nevyčkalo se rozhodnutí Komise.

| (79) | Německo uvádí, že Komise o této podpoře věděla již od 29. srpna 2001, přičemž ale řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES zahájila až dne 22. října 2005. Uvedené rozhodnutí přichází podle názoru Německa příliš pozdě a s odkazem na čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 není v souladu se zásadami řádné správy. Německo proto namítá, že Komise již není oprávněna rozhodovat o neslučitelnosti podpory se společným trhem. |
| --- | --- |

(79)

Německo uvádí, že Komise o této podpoře věděla již od 29. srpna 2001, přičemž ale řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES zahájila až dne 22. října 2005. Uvedené rozhodnutí přichází podle názoru Německa příliš pozdě a s odkazem na čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 není v souladu se zásadami řádné správy. Německo proto namítá, že Komise již není oprávněna rozhodovat o neslučitelnosti podpory se společným trhem.

| (80) | Na protiprávní podpory se však nevztahují krátké lhůty pro přezkoumání uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 659/1999. Zásady řádné správy jsou však nadále použitelné. Komise však zdůrazňuje, že si ve svém rozhodnutí K(2002) 441 v konečném znění ze dne 13. února 2002, týkajícím se Německa, vyhradila právo na přezkoumání uvedené státní podpory. |
| --- | --- |

(80)

Na protiprávní podpory se však nevztahují krátké lhůty pro přezkoumání uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 659/1999. Zásady řádné správy jsou však nadále použitelné. Komise však zdůrazňuje, že si ve svém rozhodnutí K(2002) 441 v konečném znění ze dne 13. února 2002, týkajícím se Německa, vyhradila právo na přezkoumání uvedené státní podpory.

| (81) | Od data, které Německo uvádí (29. srpna 2001), až do zahájení formálního vyšetřovacího řízení (20. října 2005) Komise zaslala Německu nejméně tři žádosti o poskytnutí informací a rovněž uspořádala setkání se zástupci Německa. Teprve v tomto období se také dozvěděla, že došlo ke dvěma prodloužením daňového zvýhodnění vždy o dva roky. Ve stejném období zaslalo Německo Komisi nejméně pět sdělení s dodatečnými informacemi. Samotná skutečnost, že Německo v uvedeném období zaslalo Komisi pět sdělení, dokládá, že také podle názoru Německa nebyly tyto informace úplně dostačující, aby umožnily Komisi o tomto případě rozhodnout. Ani odvolání na rozsudek RSV na tomto stavu nic nemění. Případ, o němž se v uvedeném rozsudku rozhodlo, je jiný. V uvedeném případě již Komise měla nejen podrobné informace o podpoře, což v tomto případě neplatí, ale již dokonce učinila rozhodnutí o základním opatření. I s ohledem na příslušnou judikaturu Soudního dvora tedy nelze hovořit o nečinnosti Komise. V daném případě nedošlo k porušení čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(81)

Od data, které Německo uvádí (29. srpna 2001), až do zahájení formálního vyšetřovacího řízení (20. října 2005) Komise zaslala Německu nejméně tři žádosti o poskytnutí informací a rovněž uspořádala setkání se zástupci Německa. Teprve v tomto období se také dozvěděla, že došlo ke dvěma prodloužením daňového zvýhodnění vždy o dva roky. Ve stejném období zaslalo Německo Komisi nejméně pět sdělení s dodatečnými informacemi. Samotná skutečnost, že Německo v uvedeném období zaslalo Komisi pět sdělení, dokládá, že také podle názoru Německa nebyly tyto informace úplně dostačující, aby umožnily Komisi o tomto případě rozhodnout. Ani odvolání na rozsudek RSV na tomto stavu nic nemění. Případ, o němž se v uvedeném rozsudku rozhodlo, je jiný. V uvedeném případě již Komise měla nejen podrobné informace o podpoře, což v tomto případě neplatí, ale již dokonce učinila rozhodnutí o základním opatření. I s ohledem na příslušnou judikaturu Soudního dvora tedy nelze hovořit o nečinnosti Komise. V daném případě nedošlo k porušení čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999.

| (82) | Pokud jde o oznámenou část podpory (ex číslo N 189/2005), Německo ani zúčastněné třetí strany neuvedly, že došlo ke zvláštnímu porušení lhůt pro přezkoumání uvedených v čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 659/1999. Kromě toho Německo neuplatnilo postup stanovený v čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o oznámenou část podpory (ex číslo N 189/2005), Německo ani zúčastněné třetí strany neuvedly, že došlo ke zvláštnímu porušení lhůt pro přezkoumání uvedených v čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 659/1999. Kromě toho Německo neuplatnilo postup stanovený v čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.

| (83) | Argumenty Německa týkající se konkrétního uplatňování nařízení (ES) č. 659/1999 proto nelze přijmout. |
| --- | --- |

(83)

Argumenty Německa týkající se konkrétního uplatňování nařízení (ES) č. 659/1999 proto nelze přijmout.

| (84) | Komise poukazuje na to, že protiprávní podpory poskytnuté v rámci uvedeného režimu a podpory považované podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 Rady ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (18), za neslučitelné se společným trhem, musí být navráceny. |
| --- | --- |

(84)

Komise poukazuje na to, že protiprávní podpory poskytnuté v rámci uvedeného režimu a podpory považované podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 Rady ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (18), za neslučitelné se společným trhem, musí být navráceny.

| (85) | V čl. 14 odst. 1 se stanoví: „Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství“. Komise musí z vlastní iniciativy zohlednit mimořádné okolnosti, které toto odůvodnění umožňují (19). |
| --- | --- |

(85)

V čl. 14 odst. 1 se stanoví: „Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství“. Komise musí z vlastní iniciativy zohlednit mimořádné okolnosti, které toto odůvodnění umožňují (19).

| (86) | Je třeba prověřit, zda s cílem vyloučit vymáhání protiprávní podpory neslučitelné se společným trhem od příjemce nelze v uvedeném případě uplatnit všeobecné zásady práva Společenství, jakými jsou zásada ochrany legitimního očekávání nebo zásada právní jistoty. |
| --- | --- |

(86)

Je třeba prověřit, zda s cílem vyloučit vymáhání protiprávní podpory neslučitelné se společným trhem od příjemce nelze v uvedeném případě uplatnit všeobecné zásady práva Společenství, jakými jsou zásada ochrany legitimního očekávání nebo zásada právní jistoty.

| (87) | Zásada ochrany legitimního očekávání je všeobecná zásada, která je zakotvena v právu Společenství. Na to, aby vznikla legitimní očekávání, musí mít Komise potvrzenu oprávněnost určitého opatření. Proto musí existovat akt nebo úkon ze strany správy Společenství, které by mohly být příčinou legitimního očekávání (20). |
| --- | --- |

(87)

Zásada ochrany legitimního očekávání je všeobecná zásada, která je zakotvena v právu Společenství. Na to, aby vznikla legitimní očekávání, musí mít Komise potvrzenu oprávněnost určitého opatření. Proto musí existovat akt nebo úkon ze strany správy Společenství, které by mohly být příčinou legitimního očekávání (20).

| (88) | Podle stálé judikatury je porušena zásada právní jistoty, pokud s ohledem na nejisté a nejasné okolnosti vznikne nejednoznačná právní situace, kterou Komise měla vyjasnit předtím, než přijala jakékoli opatření ohledně požadavku na vrácení (21). |
| --- | --- |

(88)

Podle stálé judikatury je porušena zásada právní jistoty, pokud s ohledem na nejisté a nejasné okolnosti vznikne nejednoznačná právní situace, kterou Komise měla vyjasnit předtím, než přijala jakékoli opatření ohledně požadavku na vrácení (21).

| (89) | Německo konkrétně neobjasnilo, proč by měl být požadavek na vrácení v rozporu s řádnou správou. Protiprávní podpory a podpory považované za neslučitelné musí být podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999 vždy předmětem požadavku na vrácení. |
| --- | --- |

(89)

Německo konkrétně neobjasnilo, proč by měl být požadavek na vrácení v rozporu s řádnou správou. Protiprávní podpory a podpory považované za neslučitelné musí být podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999 vždy předmětem požadavku na vrácení.

| (90) | Jedinou výjimkou jsou případy, kde by požadavek na vrácení byl v rozporu se všeobecnými zásadami práva Společenství. Takový rozpor není zřejmý. Kromě toho žádná legitimní důvěra Německa nebyla důvodná ani hodná ochrany. Odůvodněná nebyla proto, že podpora nebyla oznámena. Německo se proto nemohlo na existenci těchto podpor spoléhat. To platí o to více, že Komise v dopise ze dne 13. února 2002 upozornila Německo na možnou kontrolu poskytovaných podpor. Uvážlivý podnikatel se podle stálé judikatury Soudního dvora měl a musel německých orgánů ptát, zda byly tyto podpory oznámeny, a proto mohl zjistit, že existovalo možné riziko požadavku na vrácení (22). Pokud tento dotaz úmyslně nebo z nedbalosti nevznesl, není jeho legitimní důvěra hodna ochrany. |
| --- | --- |

(90)

Jedinou výjimkou jsou případy, kde by požadavek na vrácení byl v rozporu se všeobecnými zásadami práva Společenství. Takový rozpor není zřejmý. Kromě toho žádná legitimní důvěra Německa nebyla důvodná ani hodná ochrany. Odůvodněná nebyla proto, že podpora nebyla oznámena. Německo se proto nemohlo na existenci těchto podpor spoléhat. To platí o to více, že Komise v dopise ze dne 13. února 2002 upozornila Německo na možnou kontrolu poskytovaných podpor. Uvážlivý podnikatel se podle stálé judikatury Soudního dvora měl a musel německých orgánů ptát, zda byly tyto podpory oznámeny, a proto mohl zjistit, že existovalo možné riziko požadavku na vrácení (22). Pokud tento dotaz úmyslně nebo z nedbalosti nevznesl, není jeho legitimní důvěra hodna ochrany.

| (91) | Pokud jde o námitku Německa, že na základě ústních vyjádření úředníků Komise nabylo dojmu, že je tato podpora slučitelná se společným trhem, poukazuje Komise na to, že jedině Komise jako orgán je oprávněna přijímat taková rozhodnutí. Rovněž upozorňuje na to, že neexistuje žádný dokument Komise, na jehož základě by bylo možné vyvozovat závěry o slučitelnosti předmětných podpor se společným trhem. |
| --- | --- |

(91)

Pokud jde o námitku Německa, že na základě ústních vyjádření úředníků Komise nabylo dojmu, že je tato podpora slučitelná se společným trhem, poukazuje Komise na to, že jedině Komise jako orgán je oprávněna přijímat taková rozhodnutí. Rovněž upozorňuje na to, že neexistuje žádný dokument Komise, na jehož základě by bylo možné vyvozovat závěry o slučitelnosti předmětných podpor se společným trhem.

| (92) | V souvislosti s námitkou, že při případném požadavku na vrácení podpor hrozí velkému počtu podniků platební neschopnost, Komise připomíná, že vrácení určité části podpor je nutné, aby se mohl znovu nastolit status quo ante, tj. původní situace bez narušené hospodářské soutěže. Pokud se ukáže, že některé podniky nebudou životaschopné, je to pouze výsledek hospodářské soutěže v podmínkách tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(92)

V souvislosti s námitkou, že při případném požadavku na vrácení podpor hrozí velkému počtu podniků platební neschopnost, Komise připomíná, že vrácení určité části podpor je nutné, aby se mohl znovu nastolit status quo ante, tj. původní situace bez narušené hospodářské soutěže. Pokud se ukáže, že některé podniky nebudou životaschopné, je to pouze výsledek hospodářské soutěže v podmínkách tržního hospodářství.

| (93) | Na základě úvah formulovaných v tomto rozhodnutí je zřejmé, že není možné upustit od požadavku na vrácení dotčených dotací z důvodu právní jistoty. |
| --- | --- |

(93)

Na základě úvah formulovaných v tomto rozhodnutí je zřejmé, že není možné upustit od požadavku na vrácení dotčených dotací z důvodu právní jistoty.

| (94) | Poskytnutá vrácení daní je proto v zásadě třeba vrátit, jsou-li prohlášeny za neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(94)

Poskytnutá vrácení daní je proto v zásadě třeba vrátit, jsou-li prohlášeny za neslučitelné se společným trhem.

| (95) | Rozhodnutí se vztahuje na předmětné vrácení daně a musí být včetně požadavku na vrácení podpory bezodkladně provedeno v souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(95)

Rozhodnutí se vztahuje na předmětné vrácení daně a musí být včetně požadavku na vrácení podpory bezodkladně provedeno v souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES.

| (96) | Podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil. Německo proto musí učinit všechna nezbytná opatření, aby od příjemců vymohlo zpět všechny podpory považované za neslučitelné. Německo musí příslušné příjemce vyzvat, aby podpory vrátili do dvou měsíců od vyhlášení tohoto rozhodnutí. Součástí podpory požadované zpět jsou úroky, které se vypočtou podle nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(96)

Podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil. Německo proto musí učinit všechna nezbytná opatření, aby od příjemců vymohlo zpět všechny podpory považované za neslučitelné. Německo musí příslušné příjemce vyzvat, aby podpory vrátili do dvou měsíců od vyhlášení tohoto rozhodnutí. Součástí podpory požadované zpět jsou úroky, které se vypočtou podle nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999.

| (97) | Každá podpora, které byla poskytnuta v rámci tohoto režimu podpory a která v okamžiku poskytnutí splňovala podmínky Komise podle nařízení Rady (ES) č. 994/98 nebo jiných schválených režimů podpory, je v přípustné výši slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(97)

Každá podpora, které byla poskytnuta v rámci tohoto režimu podpory a která v okamžiku poskytnutí splňovala podmínky Komise podle nařízení Rady (ES) č. 994/98 nebo jiných schválených režimů podpory, je v přípustné výši slučitelná se společným trhem.

| (98) | Zkušenosti Komise navíc ukázaly, že velmi malé částky podpor za určitých podmínek nespadají pod čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(98)

Zkušenosti Komise navíc ukázaly, že velmi malé částky podpor za určitých podmínek nespadají pod čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (99) | Podle nařízení (ES) č. 1860/2004 (23) podpora, která v tříletém období nepřesáhne částku 3 000 EUR pro jednoho příjemce (tato částka zahrnuje podpory de minimis, které byly poskytnuty určitému podniku) neovlivní obchod mezi členskými státy a/nebo nenaruší ani nehrozí narušením hospodářské soutěže, a nespadá proto pod čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(99)

Podle nařízení (ES) č. 1860/2004 (23) podpora, která v tříletém období nepřesáhne částku 3 000 EUR pro jednoho příjemce (tato částka zahrnuje podpory de minimis, které byly poskytnuty určitému podniku) neovlivní obchod mezi členskými státy a/nebo nenaruší ani nehrozí narušením hospodářské soutěže, a nespadá proto pod čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (100) | Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1860/2004 platí totéž pro podpory poskytnuté před vstupem v platnost, splňují-li všechny podmínky stanovené v článku 1 a 3. |
| --- | --- |

(100)

Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1860/2004 platí totéž pro podpory poskytnuté před vstupem v platnost, splňují-li všechny podmínky stanovené v článku 1 a 3.

| (101) | Dne 1. ledna 2008 bylo nařízení (ES) č. 1860/2004 nahrazeno nařízením (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (24), které zvyšuje částku podpor de minimis jakéhokoli druhu a účelu ve prospěch příjemce na 7 500 EUR za období tří let, v mezích maximální částky na jeden členský stát, která odpovídá 0,6 % hodnoty roční produkce. |
| --- | --- |

(101)

Dne 1. ledna 2008 bylo nařízení (ES) č. 1860/2004 nahrazeno nařízením (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (24), které zvyšuje částku podpor de minimis jakéhokoli druhu a účelu ve prospěch příjemce na 7 500 EUR za období tří let, v mezích maximální částky na jeden členský stát, která odpovídá 0,6 % hodnoty roční produkce.

| (102) | Ustanovení čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví, že „toto nařízení se vztahuje na podporu poskytnutou před 1. lednem 2008 podnikům produkčního odvětví zemědělských produktů, pokud tato podpora splňuje všechny podmínky stanovené v čl. 1, 2, 3 a 4, s výjimkou požadavku výslovného odkazu na toto nařízení uvedeného v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci“. |
| --- | --- |

(102)

Ustanovení čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví, že „toto nařízení se vztahuje na podporu poskytnutou před 1. lednem 2008 podnikům produkčního odvětví zemědělských produktů, pokud tato podpora splňuje všechny podmínky stanovené v čl. 1, 2, 3 a 4, s výjimkou požadavku výslovného odkazu na toto nařízení uvedeného v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci“.

| (103) | Ustanovení čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení stanoví, že jakákoli podpora de minimis poskytnutá v období mezi 1. lednem 2005 a šesti měsíci po vstupu tohoto nařízení v platnost, která splňuje podmínky nařízení (ES) č. 1860/2004, jež jsou použitelné pro produkční odvětví zemědělských produktů do vstupu tohoto nařízení v platnost, se považuje za podporu, která nesplňuje všechna kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a která proto nepodléhá oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(103)

Ustanovení čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení stanoví, že jakákoli podpora de minimis poskytnutá v období mezi 1. lednem 2005 a šesti měsíci po vstupu tohoto nařízení v platnost, která splňuje podmínky nařízení (ES) č. 1860/2004, jež jsou použitelné pro produkční odvětví zemědělských produktů do vstupu tohoto nařízení v platnost, se považuje za podporu, která nesplňuje všechna kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a která proto nepodléhá oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.

| (104) | Vzhledem k této skutečnosti nepovažuje Komise daňovou úlevu do výše 3 000 EUR za státní podporu, pokud byla splněna ustanovení nařízení (ES) č. 1860/2004 v okamžiku jejího poskytnutí, a daňovou úlevu do výše 7 500 EUR rovněž nepovažuje za státní podporu, pokud byla v okamžiku jejího poskytnutí splněna ustanovení nařízení (ES) č. 1535/2007. |
| --- | --- |

(104)

Vzhledem k této skutečnosti nepovažuje Komise daňovou úlevu do výše 3 000 EUR za státní podporu, pokud byla splněna ustanovení nařízení (ES) č. 1860/2004 v okamžiku jejího poskytnutí, a daňovou úlevu do výše 7 500 EUR rovněž nepovažuje za státní podporu, pokud byla v okamžiku jejího poskytnutí splněna ustanovení nařízení (ES) č. 1535/2007.

VI.   ZÁVĚRY

| (105) | Státní podpory poskytované zemědělským a lesnickým podnikům na vytápění skleníků nebo krytých pěstebních zařízení pro rostlinnou výrobu podle zákona, kterým se mění zákon o dani z minerálních olejů, a podle zákona o pokračování reformy ekologické daně, které Německo protiprávně zavedlo v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES nebo které má v úmyslu poskytovat podle zákona o provádění směrnic, jsou v rozsahu uvedeném v bodech odůvodnění 75 až 77 tohoto rozhodnutí neslučitelné se společným trhem a musí být, pokud již byly poskytnuty, za příslušné období navráceny. |
| --- | --- |

(105)

Státní podpory poskytované zemědělským a lesnickým podnikům na vytápění skleníků nebo krytých pěstebních zařízení pro rostlinnou výrobu podle zákona, kterým se mění zákon o dani z minerálních olejů, a podle zákona o pokračování reformy ekologické daně, které Německo protiprávně zavedlo v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES nebo které má v úmyslu poskytovat podle zákona o provádění směrnic, jsou v rozsahu uvedeném v bodech odůvodnění 75 až 77 tohoto rozhodnutí neslučitelné se společným trhem a musí být, pokud již byly poskytnuty, za příslušné období navráceny.

| (106) | Ve všech ostatních ohledech jsou státní podpory poskytované zemědělským a lesnickým podnikům na vytápění skleníků nebo krytých pěstebních zařízení pro rostlinnou výrobu, které Německo poskytlo podle zákona, kterým se mění zákon o dani z minerálních olejů, a podle zákona o pokračování reformy ekologické daně nebo které má v úmyslu poskytovat podle zákona o provádění směrnic, slučitelné se společným trhem, |
| --- | --- |

(106)

Ve všech ostatních ohledech jsou státní podpory poskytované zemědělským a lesnickým podnikům na vytápění skleníků nebo krytých pěstebních zařízení pro rostlinnou výrobu, které Německo poskytlo podle zákona, kterým se mění zákon o dani z minerálních olejů, a podle zákona o pokračování reformy ekologické daně nebo které má v úmyslu poskytovat podle zákona o provádění směrnic, slučitelné se společným trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Režim podpory, který Německo používalo nebo mělo v úmyslu použít pro zemědělské a lesnické podniky na vytápění skleníků nebo krytých pěstebních zařízení pro rostlinnou výrobu podle zákona, kterým se mění zákon o dani z minerálních olejů, a podle zákona o pokračování reformy ekologické daně a podle zákona o provádění směrnic, je neslučitelný se společným trhem, pokud jde o část snížení daně, která přesahuje původní úroveň zdanění ve výši 40,90 EUR/1 000 l pro topný olej, 1,87 EUR/MWh pro zemní plyn, a 25,26 EUR/1 000 kg pro zkapalněný plyn.

Článek 2

Režim podpory, který Německo používalo nebo mělo v úmyslu použít pro zemědělské a lesnické podniky na vytápění skleníků nebo krytých pěstebních zařízení pro rostlinnou výrobu podle zákona, kterým se mění zákon o dani z minerálních olejů, a podle zákona o pokračování reformy ekologické daně a podle zákona o provádění směrnic, je ve všech ostatních ohledech slučitelný se společným trhem.

Článek 3

Německo se vyzývá, aby režim podpor uvedený v článku 1 zrušilo.

Článek 4

1.   Německo přijme veškerá nezbytná opatření, aby podpory uvedené v článku 1 získalo od příjemců zpět.

2.   Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky od data, kdy byly podpory poskytnuty příjemcům, až do data jejich skutečného navrácení.

Tyto úroky se vypočtou podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004.

3.   Německo zastaví s účinností od vyhlášení tohoto rozhodnutí všechny dosud neprovedené výplaty podpory uvedené v článku 1.

4.   Navrácení se provede bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátních právních předpisů, pokud umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.

5.   Německo provede toto rozhodnutí do čtyř měsíců ode dne jeho vyhlášení.

Článek 5

1.   Německo informuje Komisi až do ukončení vnitrostátního postupu provádění tohoto rozhodnutí o aktuálním stavu.

2.   Německo sdělí Komisi do dvou měsíců ode dne vyhlášení tohoto rozhodnutí tyto informace:

| a) | seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v rámci režimu uvedeného v článku 1 a celkovou částku podpory, kterou každý z nich v rámci tohoto režimu obdržel; |
| --- | --- |

a)

seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v rámci režimu uvedeného v článku 1 a celkovou částku podpory, kterou každý z nich v rámci tohoto režimu obdržel;

| b) | celkovou částku (hlavní pohledávka a úroky), která se bude od každého příjemce vymáhat; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (hlavní pohledávka a úroky), která se bude od každého příjemce vymáhat;

| c) | podrobný popis přijatých a plánovaných opatření pro provedení tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis přijatých a plánovaných opatření pro provedení tohoto rozhodnutí;

| d) | dokumenty, v nichž byli příjemci vyzváni k navrácení poskytnuté podpory. |
| --- | --- |

d)

dokumenty, v nichž byli příjemci vyzváni k navrácení poskytnuté podpory.

3.   Německo na žádost Komise do dvou měsíců ode dne vyhlášení tohoto rozhodnutí předloží zprávu o opatřeních, která byla přijata nebo která jsou plánována s cílem splnit podmínky tohoto rozhodnutí. V této zprávě jsou obsaženy také podrobnější údaje (viz příloha II) o částkách a úrocích, které již byly příjemci navráceny.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 11. března 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 67, 18.3.2006, s. 23.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  Věc 223/85 Rijn-Schelde-Verolme (RSV) Maschinefabriken en Scheepswerven NV v. Komise, Sb. rozh. 1987, s. 4617.

5

Rijn-Schelde-Verolme (RSV) Maschinefabriken en Scheepswerven NV v. Komise

(6)  Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 1.

6

(7)  Věc C-39/94, SFEI aj., Sb. rozh. 1996, s. I-3547, bod 60.

7

SFEI aj.

(8)  Věc C-301/87 Francie v. Komise, Sb. rozh. 1990, s. I-307, bod 41.

8

Francie v. Komise

(9)  Podle judikatury Evropského soudního dvora představuje zlepšení postavení určitého podniku v rámci hospodářské soutěže na základě státní podpory všeobecně narušení hospodářské soutěže ve vztahu ke konkurenčním podnikům, které takovou podporu nezískaly (Věc C-730/79, Sb. rozh. 1980, s. 2671, body 11 a 12).

9

(10)  Viz následující statistické údaje (zdroj: Eurostat).

10

(11)  Věc č. 173/73 Itálie v. Komise, Sb. rozh. 1974, s. 709, body 36–40.

11

Itálie v. Komise

(12)  Úř. věst. C 232, 12.8.2000, s. 17.

12

(13)  Oznámení Komise o pravidlech pro posuzování protiprávních státních podpor (Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22).

13

(14)  Věc T-184/97 BP Chemicals v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-3145, bod 59 a následující.

14

BP Chemicals v. Komise

(15)  Úř. věst. C 319, 27.12.2006, s. 1.

15

(16)  Minimální sazba daně podle čl. 5 odst. 3 směrnice Rady 92/82/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spotřebních daní z minerálních olejů.

16

(17)  Minimální sazba daně podle čl. 4 odst. 1 ve spojení s přílohou I tabulkou C směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny.

17

(18)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

18

(19)  Věc 223/85 Rijn-Schelde-Verolme (RSV) Machinefabrieken en Scheepswerven NV v. Komise, Sb. rozh. 1987, s. 4617.

19

Rijn-Schelde-Verolme (RSV) Machinefabrieken en Scheepswerven NV v. Komise,

(20)  Věc C-265/85 Van den Bergh en Jurgens v. Komise, Sb. rozh. 1987, s. 1155, bod 44, a věc C-152-88 Sofrimport v. Komise, Sb. rozh. 1990, s. I-2477, bod 26; věc T-290/97 Mehibas Dordtselaan v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-15, bod 59, a věc T-223/00 Kyowa Hakko Kogyo v. Komise, Sb. rozh. 2003, s. II-2553, bod 51.

20

Van den Bergh en Jurgens v. Komise,

Sofrimport v. Komise,

Mehibas Dordtselaan v. Komise,

Kyowa Hakko Kogyo v. Komise,

(21)  Věc T-308/00, Salzgitter AG v. Komise, dosud nezveřejněný ve sbírce rozhodnutí, bod 180.

21

Salzgitter AG v. Komise

(22)  Deufil Gmbh&Co.KG v. Komise, Sb. rozh. 1987, s. 901.

22

Deufil Gmbh&Co.KG v. Komise,

(23)  Úř. věst. L 325, 28.10.2004, s. 4.

23

(24)  Úř. věst. L 337, 21.12.2007, s. 35.

24

---

PŘÍLOHA I

ZDANĚNÍ ENERGETICKÝCH PRODUKTŮ

Topný olej

| Rok | Standardní daňová sazba | Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 1.2 ve spojení s odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů

  od 1. srpna 2006: § 54 odst. 2 č. 1 ve spojení s odst. 3 zákona o zdanění energie | Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 1.4 zákona o dani z minerálních olejů

  od 1. srpna 2006: § 58 odst. 2 č. 1 zákona o zdanění energie
  C 39/2005 | Čisté daňové zatížení | Minimální daňová sazba EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | v EUR/1 000 l |
| do 31.3.1999 | 40,90 (1) | | | | |
| od 1.4.1999 | 61,35 (2) | | | | |
| 2000 | 61,35 (2) | | | | |
| 2001 | 61,35 (2) | 16,36 | 40,90 | 4,09 (3) | 18,00 (5) |
| 2002 | 61,35 | 16,36 | 40,90 | 4,09 (3) | 18,00 (5) |
| 2003 | 61,35 | 8,18 | 40,90 | 12,27 (4) | 18,00 (5) |
| 2004 | 61,35 | 8,18 | 40,90 | 12,27 (4) | 21,00 (6) |
| 2005 | 61,35 | 8,18 | 40,90 | 12,27 (4) | 21,00 (6) |
| 2006 | 61,35 | 8,18 | 40,90 | 12,27 (4) | 21,00 (6) |

Rok

Standardní daňová sazba

Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 1.2 ve spojení s odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů

od 1. srpna 2006: § 54 odst. 2 č. 1 ve spojení s odst. 3 zákona o zdanění energie

Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 1.4 zákona o dani z minerálních olejů

od 1. srpna 2006: § 58 odst. 2 č. 1 zákona o zdanění energie

C 39/2005

Čisté daňové zatížení

Minimální daňová sazba EU

v EUR/1 000 l

do 31.3.1999

40,90 (1)

od 1.4.1999

61,35 (2)

2000

61,35 (2)

2001

61,35 (2)

16,36

40,90

4,09 (3)

18,00 (5)

2002

61,35

16,36

40,90

4,09 (3)

18,00 (5)

2003

61,35

8,18

40,90

12,27 (4)

18,00 (5)

2004

61,35

8,18

40,90

12,27 (4)

21,00 (6)

2005

61,35

8,18

40,90

12,27 (4)

21,00 (6)

2006

61,35

8,18

40,90

12,27 (4)

21,00 (6)

Zemní plyn

| Rok | Standardní daňová sazba | Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 3.2 ve spojení s odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů

  od 1. srpna 2006: § 54 odst. 2 č. 2 ve spojení s odst. 3 zákona o zdanění energie | Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 3.4 zákona o dani z minerálních olejů

  od 1. srpna 2006: § 58 odst. 2 č. 2 zákona o dani z energie
  C 39/2005 | Čisté daňové zatížení | Minimální daňová sazba EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | v EUR/MWh |
| do 31.3.1999 | 1,87 (7) | | | | |
| od 1.4.1999 | 3,476 (8) | | | | |
| 2000 | 3,476 (8) | | | | |
| 2001 | 3,476 (8) | 1,308 | 1,84 (9) | 0,328 (10) | není sladěno |
| 2002 | 3,476 | 1,308 | 1,84 (9) | 0,328 (10) | není sladěno |
| 2003 | 5,50 | 1,464 | 3,00 | 1,036 (11) | není sladěno |
| 2004 | 5,50 | 1,464 | 3,00 | 1,036 (11) | 0,54 (12)
   (13) |
| 2005 | 5,50 | 1,464 | 3,00 | 1,036 (11) | 0,54 (12)
   (13) |
| 2006 | 5,50 | 1,464 | 3,00 | 1,036 (11) | 0,54 (12)
   (13) |

Rok

Standardní daňová sazba

Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 3.2 ve spojení s odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů

od 1. srpna 2006: § 54 odst. 2 č. 2 ve spojení s odst. 3 zákona o zdanění energie

Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 3.4 zákona o dani z minerálních olejů

od 1. srpna 2006: § 58 odst. 2 č. 2 zákona o dani z energie

C 39/2005

Čisté daňové zatížení

Minimální daňová sazba EU

v EUR/MWh

do 31.3.1999

1,87 (7)

od 1.4.1999

3,476 (8)

2000

3,476 (8)

2001

3,476 (8)

1,308

1,84 (9)

0,328 (10)

není sladěno

2002

3,476

1,308

1,84 (9)

0,328 (10)

není sladěno

2003

5,50

1,464

3,00

1,036 (11)

není sladěno

2004

5,50

1,464

3,00

1,036 (11)

0,54 (12)
   (13)

2005

5,50

1,464

3,00

1,036 (11)

0,54 (12)
   (13)

2006

5,50

1,464

3,00

1,036 (11)

0,54 (12)
   (13)

Zkapalněný plyn

| Rok | Standardní daňová sazba | Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 4.2 ve spojení s odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů

  od 1. srpna 2006: § 54 odst. 2 č. 3 ve spojení s odst. 3 zákona o zdanění energie | Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 4.4 zákona o dani z minerálních olejů

  od 1. srpna 2006: § 58 odst. 2 č. 3 zákona o zdanění energie
  C 39/2005 | Čisté daňové zatížení | Minimální daňová sazba EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | v EUR/1 000 kg |
| do 31.3.1999 | 25,56 (14) | | | | |
| od 1.4.1999 | 38,34 (15) | | | | |
| 2000 | 38,34 (15) | | | | |
| 2001 | 38,34 (15) | 10,22 | 25,56 | 2,56 (16) | 0,00 (18) |
| 2002 | 38,34 | 10,22 | 25,56 | 2,56 (16) | 0,00 (18) |
| 2003 | 60,60 | 14,02 | 38,90 | 7,68 (17) | 0,00 (18) |
| 2004 | 60,60 | 14,02 | 38,90 | 7,68 (17) | 0,00 (19) |
| 2005 | 60,60 | 14,02 | 38,90 | 7,68 (17) | 0,00 (19) |
| 2006 | 60,60 | 14,02 | 38,90 | 7,68 (17) | 0,00 (19) |

Rok

Standardní daňová sazba

Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 4.2 ve spojení s odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů

od 1. srpna 2006: § 54 odst. 2 č. 3 ve spojení s odst. 3 zákona o zdanění energie

Sleva na dani podle § 25 odst. 3a první věty č. 4.4 zákona o dani z minerálních olejů

od 1. srpna 2006: § 58 odst. 2 č. 3 zákona o zdanění energie

C 39/2005

Čisté daňové zatížení

Minimální daňová sazba EU

v EUR/1 000 kg

do 31.3.1999

25,56 (14)

od 1.4.1999

38,34 (15)

2000

38,34 (15)

2001

38,34 (15)

10,22

25,56

2,56 (16)

0,00 (18)

2002

38,34

10,22

25,56

2,56 (16)

0,00 (18)

2003

60,60

14,02

38,90

7,68 (17)

0,00 (18)

2004

60,60

14,02

38,90

7,68 (17)

0,00 (19)

2005

60,60

14,02

38,90

7,68 (17)

0,00 (19)

2006

60,60

14,02

38,90

7,68 (17)

0,00 (19)

---

(1)  Do 31. března 1999 činila standardní sazba daně pro topný olej (HEL) 80,00 DM/1 000 litrů. S cílem usnadnit porovnání jsou číselné údaje uváděny již v eurech (směnný kurs: 1 EUR = 1,95583 DM).

(2)  Od 1. dubna 1999 činila standardní sazba daně pro topný olej (HEL) 120,00 DM/1 000 litrů. S cílem usnadnit porovnání jsou číselné údaje uváděny již v eurech (směnný kurs: 1 EUR = 1,95583 DM).

(3)  Pro zjednodušení výše čistého daňového zatížení nezohledňuje základní částku (příspěvek) podle § 25 odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů ve výši 409 EUR. Skutečná výše čistého daňového zatížení závisí na konkrétním spotřebovaném množství.

(4)  Pro zjednodušení výše čistého daňového zatížení nezohledňuje základní částku (příspěvek) podle § 25 odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů (od 1. srpna 2006: § 54 odst. 3 zákona o dani z energie) ve výši 205 EUR. Skutečná výše čistého daňového zatížení závisí na konkrétním spotřebovaném množství.

(5)  Minimální daňová sazba podle čl. 5 odst. 3 směrnice Rady 92/82/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spotřebních daní z minerálních olejů.

(6)  Minimální daňová sazba podle čl. 4 odst. 1 ve spojení s přílohou I tabulkou C směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny.

(7)  Do 31. března 1999 činila standardní sazba daně pro zemní plyn 3,60 DM/MWh. S cílem usnadnit porovnání jsou číselné údaje uváděny již v eurech (směnný kurs: 1 EUR = 1,95583 DM).

(8)  Od 1. dubna 1999 do 31. prosince 2001 činila standardní sazba daně pro zemní plyn 6,80 DM/MWh. S cílem usnadnit porovnání jsou číselné údaje uváděny již v eurech (směnný kurs: 1 EUR = 1,95583 DM).

(9)  Částka snížení podle § 25 odst. 3a č. 3.4 zákona o dani z minerálních olejů ze dne 1. srpna 2002 (Spolková sbírka zákonů I s. 2778).

(10)  Pro zjednodušení výše čistého daňového zatížení nezohledňuje základní částku (příspěvek) podle § 25 odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů ve výši 409 EUR. Skutečná výše čistého daňového zatížení závisí na konkrétním spotřebovaném množství.

(11)  Pro zjednodušení výše čistého daňového zatížení nezohledňuje základní částku (příspěvek) podle § 25 odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů ve výši 205 EUR. Skutečná výše čistého daňového zatížení závisí na konkrétním spotřebovaném množství.

(12)  Ustanovení čl. 4 odst. 1 ve spojení s přílohou I tabulkou C směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny.

(13)  Přepočteno na měrnou jednotku MWh (tabulka C: 0,15/0,30 EUR/gigajoule vztaženo k výhřevnosti).

(14)  Do 31. března 1999 činila standardní sazba daně pro zkapalněný plyn 50,00 DM/1 000 kg. S cílem usnadnit porovnání jsou číselné údaje uváděny již v eurech (směnný kurs: 1 EUR = 1,95583 DM).

(15)  Od 1. dubna 1999 do 31. prosince 2001 činila standardní sazba daně pro zkapalněný plyn 75,00 DM/1 000 kg. S cílem usnadnit porovnání jsou číselné údaje uváděny již v eurech (směnný kurs: 1 EUR = 1,95583 DM).

(16)  Pro zjednodušení výše čistého daňového zatížení nezohledňuje základní částku (příspěvek) podle § 25 odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů ve výši 409 EUR. Skutečná výše čistého daňového zatížení závisí na konkrétním spotřebovaném množství.

(17)  Pro zjednodušení výše čistého daňového zatížení nezohledňuje základní částku (příspěvek) podle § 25 odst. 4 zákona o dani z minerálních olejů ve výši 205 EUR. Skutečná výše čistého daňového zatížení závisí na konkrétním spotřebovaném množství.

(18)  Ustanovení čl. 6 odst. 3 směrnice Rady 92/82/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spotřebních daní z minerálních olejů.

(19)  Ustanovení čl. 4 odst. 1 ve spojení s přílohou I tabulkou C směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny.

---

PŘÍLOHA II

Údaje o částkách podpory, které již byly vyplaceny, které mají být navráceny a které již byly navráceny

| Příjemce | Celková částka podpory vyplacená v rámci režimu (1) | Celková částka podpory, která má být navrácena (1)

  (hlavní pohledávka) | Celková částka podpory, která již byla navrácena (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hlavní pohledávka | Úroky |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Příjemce

Celková částka podpory vyplacená v rámci režimu (1)

Celková částka podpory, která má být navrácena (1)

(hlavní pohledávka)

Celková částka podpory, která již byla navrácena (1)

Hlavní pohledávka

Úroky

---

(1)

| (°) | Národní měna v milionech. |
| --- | --- |

(°)

Národní měna v milionech.

---

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/27

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 2. dubna 2008

o státní podpoře C 38/07 (ex NN 45/07), kterou poskytla Francie ve prospěch společnosti Arbel Fauvet Rail SA

(oznámeno pod číslem K(2008) 1089)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2008/716/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po vyzvání zúčastněných stran, aby předložily své připomínky v souladu s uvedenými články (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Komise byla cestou stížnosti informována o některých podpůrných opatřeních, jež Francie uplatnila ve prospěch společnosti Arbel Fauvet Rail (dále jen „AFR“). Francie poskytla doplňující informace ve svých sděleních ze dne 28. ledna 2006, 25. října 2006, 30. ledna 2007 a 6. června 2007. |
| --- | --- |

(1)

Komise byla cestou stížnosti informována o některých podpůrných opatřeních, jež Francie uplatnila ve prospěch společnosti Arbel Fauvet Rail (dále jen „AFR“). Francie poskytla doplňující informace ve svých sděleních ze dne 28. ledna 2006, 25. října 2006, 30. ledna 2007 a 6. června 2007.

| (2) | Dopisem ze dne 12. září 2007 informovala Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit proti této podpoře formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 12. září 2007 informovala Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit proti této podpoře formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy.

| (3) | Francie předložila připomínky ve svých sděleních ze dne 12. října 2007 a 18. a 19. prosince 2007. |
| --- | --- |

(3)

Francie předložila připomínky ve svých sděleních ze dne 12. října 2007 a 18. a 19. prosince 2007.

| (4) | Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily k předmětné podpoře své připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily k předmětné podpoře své připomínky.

| (5) | Komise neobdržela žádné připomínky od zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(5)

Komise neobdržela žádné připomínky od zúčastněných stran.

2.   POPIS PODPORY

2.1   Příjemce podpory

| (6) | AFR je výrobce železničních zařízení, který se specializuje na nákladní vagony a cisternové kontejnery. Jde o jednoho z největších výrobců železničních kolejových vozidel na evropském trhu. Společnost se nachází v Douai (Nord) a v současnosti zaměstnává kolem 265 pracovníků. |
| --- | --- |

(6)

AFR je výrobce železničních zařízení, který se specializuje na nákladní vagony a cisternové kontejnery. Jde o jednoho z největších výrobců železničních kolejových vozidel na evropském trhu. Společnost se nachází v Douai (Nord) a v současnosti zaměstnává kolem 265 pracovníků.

| (7) | V roce 2005 byla 100 % vlastníkem společnosti AFR společnost Arbel SA (3). V té době zaměstnávala AFR asi 330 pracovníků. |
| --- | --- |

(7)

V roce 2005 byla 100 % vlastníkem společnosti AFR společnost Arbel SA (3). V té době zaměstnávala AFR asi 330 pracovníků.

| (8) | Provoz AFR byl po dobu několika let ztrátový. Ekonomické potíže společnosti se zhoršily od roku 2001. V letech 2002 až 2005 se tento trend ještě dále prohloubil. Následující tabulka uvádí několik klíčových ukazatelů výkonnosti AFR v období, které předcházelo poskytnutí podpory:









  (v EUR) |
| --- | --- |
| | K 31.12.2004 | K 31.12.2003 | K 31.12.2002 | K 31.12.2001 |
| Obrat | 22 700 000 | 42 700 000 | 42 000 000 | 70 000 000 |
| Čistý výsledek | –11 589 620 | –14 270 634 | –2 083 746 | –10 500 000 |
| Vlastní kapitál | –21 090 000 | –23 000 000 | –8 700 000 | –6 600 000 |

(8)

Provoz AFR byl po dobu několika let ztrátový. Ekonomické potíže společnosti se zhoršily od roku 2001. V letech 2002 až 2005 se tento trend ještě dále prohloubil. Následující tabulka uvádí několik klíčových ukazatelů výkonnosti AFR v období, které předcházelo poskytnutí podpory:

(v EUR)

K 31.12.2004

K 31.12.2003

K 31.12.2002

K 31.12.2001

Obrat

22 700 000

42 700 000

42 000 000

70 000 000

Čistý výsledek

–11 589 620

–14 270 634

–2 083 746

–10 500 000

Vlastní kapitál

–21 090 000

–23 000 000

–8 700 000

–6 600 000

2.2   Podpůrná opatření

| (9) | Dne 4. července 2005 poskytly region Nord-Pas-de-Calais a Společenství aglomerace Douaisis společnosti AFR společnou vratnou zálohu, každý ve výši 1 milionu EUR, tj. celkem 2 miliony EUR. |
| --- | --- |

(9)

Dne 4. července 2005 poskytly region Nord-Pas-de-Calais a Společenství aglomerace Douaisis společnosti AFR společnou vratnou zálohu, každý ve výši 1 milionu EUR, tj. celkem 2 miliony EUR.

| (10) | Podle informací poskytnutých francouzskými orgány byly podmínky záloh následující:






  — | Vratná záloha regionu byla poskytnuta s roční úrokovou mírou 4,08 % (odpovídající referenční sazbě Společenství platné při jejím udělení) s výhradou „dopracování“ plánu financování, který se ve společnosti AFR právě sestavoval. Záloha byla splatná v pololetních splátkách po dobu tří let ode dne 1. ledna 2006. Podle informací, které má Komise k dispozici, nebyly tyto zálohy zatím v úplnosti uhrazeny. |
| --- | --- | --- |

(10)

Podle informací poskytnutých francouzskými orgány byly podmínky záloh následující:

—

Vratná záloha regionu byla poskytnuta s roční úrokovou mírou 4,08 % (odpovídající referenční sazbě Společenství platné při jejím udělení) s výhradou „dopracování“ plánu financování, který se ve společnosti AFR právě sestavoval. Záloha byla splatná v pololetních splátkách po dobu tří let ode dne 1. ledna 2006. Podle informací, které má Komise k dispozici, nebyly tyto zálohy zatím v úplnosti uhrazeny.

| — | Záloha Společenství aglomerace Douaisis byla poskytnuta s roční úrokovou mírou 4,08 % (odpovídající referenční sazbě Společenství platné při jejím poskytnutí) s podmínkou, že region vyplatí vratnou zálohu za stejných podmínek a že bude předložen důkaz o neodvolatelném spojení mezi AFR a Lormafer, další společností kontrolovanou společností Arbel SA. Tato záloha byla rovněž splatná v pololetních splátkách po dobu tří let ode dne 1. ledna 2006. |
| --- | --- |

—

Záloha Společenství aglomerace Douaisis byla poskytnuta s roční úrokovou mírou 4,08 % (odpovídající referenční sazbě Společenství platné při jejím poskytnutí) s podmínkou, že region vyplatí vratnou zálohu za stejných podmínek a že bude předložen důkaz o neodvolatelném spojení mezi AFR a Lormafer, další společností kontrolovanou společností Arbel SA. Tato záloha byla rovněž splatná v pololetních splátkách po dobu tří let ode dne 1. ledna 2006.

3.   PŘÍČINY VEDOUCÍ K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (11) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyslovila názor, že vratné zálohy představují státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. V tomto ohledu Komise zejména zdůraznila, že tato opatření společnost AFR zvýhodnila, jelikož vzhledem ke své finanční situaci by si podnik na finančním trhu nedokázal opatřit finanční prostředky za tak příznivých podmínek. |
| --- | --- |

(11)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyslovila názor, že vratné zálohy představují státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. V tomto ohledu Komise zejména zdůraznila, že tato opatření společnost AFR zvýhodnila, jelikož vzhledem ke své finanční situaci by si podnik na finančním trhu nedokázal opatřit finanční prostředky za tak příznivých podmínek.

| (12) | Komise byla rovněž toho názoru, že společnost AFR byla podnikem v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny“) (4), a že je proto slučitelnost státní podpory, jíž byla příjemcem, nutno vyhodnotit s ohledem na tyto pokyny. Podle Komise bylo o slučitelnosti předmětné podpory se společným trhem z pohledu pokynů namístě pochybovat. |
| --- | --- |

(12)

Komise byla rovněž toho názoru, že společnost AFR byla podnikem v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny“) (4), a že je proto slučitelnost státní podpory, jíž byla příjemcem, nutno vyhodnotit s ohledem na tyto pokyny. Podle Komise bylo o slučitelnosti předmětné podpory se společným trhem z pohledu pokynů namístě pochybovat.

4.   PŘIPOMÍNKY FRANCIE

| (13) | Francouzské orgány prosazovaly názor, že ačkoli společnost AFR v době, kdy byly vratné zálohy poskytnuty a vyplaceny (tj. červenec a druhé pololetí 2005), procházela obtížným obdobím, společnost si nicméně neustále udržela důvěru svých zákazníků a bankéřů. |
| --- | --- |

(13)

Francouzské orgány prosazovaly názor, že ačkoli společnost AFR v době, kdy byly vratné zálohy poskytnuty a vyplaceny (tj. červenec a druhé pololetí 2005), procházela obtížným obdobím, společnost si nicméně neustále udržela důvěru svých zákazníků a bankéřů.

| (14) | K podpoře svých tvrzení uvedly francouzské orgány následující skutečnosti, které kvalifikovaly jako „známky důvěry“ zákazníků a bank vůči AFR:






  — | banka [...] (5) poskytla zvýšení kontokorentu na běžném účtu AFR o 2 miliony EUR (zaručený ze strany [...]); |
| --- | --- | --- |

(14)

K podpoře svých tvrzení uvedly francouzské orgány následující skutečnosti, které kvalifikovaly jako „známky důvěry“ zákazníků a bank vůči AFR:

—

banka [...] (5) poskytla zvýšení kontokorentu na běžném účtu AFR o 2 miliony EUR (zaručený ze strany [...]);

| — | AFR získala 7 milionů EUR ve splátkách od svých zákazníků (zaručených [...]) (5), k nimž je nutno přidat 4 miliony EUR nových splátek v lednu 2006; |
| --- | --- |

—

AFR získala 7 milionů EUR ve splátkách od svých zákazníků (zaručených [...]) (5), k nimž je nutno přidat 4 miliony EUR nových splátek v lednu 2006;

| — | podnik ve stejném období využíval „dodavatelské“ záruky ve výši 4 milionů EUR u [...] (5). |
| --- | --- |

—

podnik ve stejném období využíval „dodavatelské“ záruky ve výši 4 milionů EUR u [...] (5).

| (15) | Francouzské orgány podpořily své připomínky dokumenty, z nichž vyplývá následující:






  — | k 1. červenci 2005 byla úroková míra kontokorentu 4,4199 %; |
| --- | --- | --- |

(15)

Francouzské orgány podpořily své připomínky dokumenty, z nichž vyplývá následující:

—

k 1. červenci 2005 byla úroková míra kontokorentu 4,4199 %;

| — | k 6. květnu 2005 představovala výše jednotlivých záruk (dodavatelé, tržní kauce, finanční garance), které poskytla [...] (5) ve prospěch společnosti AFR, 29 milionů EUR. |
| --- | --- |

—

k 6. květnu 2005 představovala výše jednotlivých záruk (dodavatelé, tržní kauce, finanční garance), které poskytla [...] (5) ve prospěch společnosti AFR, 29 milionů EUR.

5.   HODNOCENÍ PODPORY Z POHLEDU ČLÁNKU 87 SMLOUVY

5.1   Existence státní podpory

5.1.1   Státní prostředky

| (16) | Čl. 87 odst. 1 Smlouvy stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak. |
| --- | --- |

(16)

Čl. 87 odst. 1 Smlouvy stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak.

| (17) | Co se týče vratných záloh, Komise zjistila následující: |
| --- | --- |

(17)

Co se týče vratných záloh, Komise zjistila následující:

| (18) | Článek 87 Smlouvy nemíří pouze na podpory poskytované národními vládami členských států, ale rovněž na podpory poskytované samosprávnými územními celky, jako je region Nord-Pas-de-Calais anebo obce Společenství aglomerace Douaisis. Prostředky těchto samosprávných územních celků představují státní zdroje a jejich rozhodnutí poskytnout zálohy společnosti AFR lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(18)

Článek 87 Smlouvy nemíří pouze na podpory poskytované národními vládami členských států, ale rovněž na podpory poskytované samosprávnými územními celky, jako je region Nord-Pas-de-Calais anebo obce Společenství aglomerace Douaisis. Prostředky těchto samosprávných územních celků představují státní zdroje a jejich rozhodnutí poskytnout zálohy společnosti AFR lze přičíst státu.

5.1.2   Podpora zvýhodňující některé podniky

| (19) | Zálohy byly poskytnuty, když se společnost nacházela v nelehké finanční situaci. Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyslovila názor, že v okamžiku poskytnutí podpory byla společnost AFR vzhledem ke své ekonomické situaci, jak vyplývá z bodu 8, podnikem v obtížích ve smyslu pokynů. Komise rovněž zjistila, že zálohy byly poskytnuty bez jakékoliv jistoty zaručující jejich splacení, avšak použité úrokové sazby by měly odpovídat úrokové míře použitelné na půjčky „zajištěné běžnými zárukami“ (6). Komise je proto toho názoru, že je vyloučeno, aby společnost vzhledem ke své finanční situaci byla schopna získat prostředky za stejně výhodných podmínek na úvěrovém trhu. Proto předmětné zálohy představují zvýhodnění ve prospěch společnosti AFR. |
| --- | --- |

(19)

Zálohy byly poskytnuty, když se společnost nacházela v nelehké finanční situaci. Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyslovila názor, že v okamžiku poskytnutí podpory byla společnost AFR vzhledem ke své ekonomické situaci, jak vyplývá z bodu 8, podnikem v obtížích ve smyslu pokynů. Komise rovněž zjistila, že zálohy byly poskytnuty bez jakékoliv jistoty zaručující jejich splacení, avšak použité úrokové sazby by měly odpovídat úrokové míře použitelné na půjčky „zajištěné běžnými zárukami“ (6). Komise je proto toho názoru, že je vyloučeno, aby společnost vzhledem ke své finanční situaci byla schopna získat prostředky za stejně výhodných podmínek na úvěrovém trhu. Proto předmětné zálohy představují zvýhodnění ve prospěch společnosti AFR.

| (20) | V tomto ohledu je zapotřebí poznamenat, že na základě příkladů uváděných v bodě 14 francouzské orgány tvrdily, že při poskytnutí podpory společnost AFR ještě měla důvěru svých bankéřů a zákazníků. Komise si tyto připomínky vykládá v tom smyslu, že Francie popírá, že by AFR nebyla schopna získat prostředky za podobných podmínek na úvěrovém trhu (což znamená popírat, že by vratné zálohy přinesly AFR zvýhodnění), a tedy že by v okamžiku poskytnutí vratných záloh byla společnost AFR podnikem v obtížích ve smyslu pokynů. |
| --- | --- |

(20)

V tomto ohledu je zapotřebí poznamenat, že na základě příkladů uváděných v bodě 14 francouzské orgány tvrdily, že při poskytnutí podpory společnost AFR ještě měla důvěru svých bankéřů a zákazníků. Komise si tyto připomínky vykládá v tom smyslu, že Francie popírá, že by AFR nebyla schopna získat prostředky za podobných podmínek na úvěrovém trhu (což znamená popírat, že by vratné zálohy přinesly AFR zvýhodnění), a tedy že by v okamžiku poskytnutí vratných záloh byla společnost AFR podnikem v obtížích ve smyslu pokynů.

| (21) | Připomínky Francie nicméně nevedly ke změně analýzy formulované v rozhodnutí o zahájení řízení, a to z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(21)

Připomínky Francie nicméně nevedly ke změně analýzy formulované v rozhodnutí o zahájení řízení, a to z těchto důvodů:

| (22) | Úvěrové příklady zmiňované francouzskými orgány (zejména povolení kontokorentu k běžnému účtu a splátky zákazníků) nejsou s předmětnými vratnými zálohami srovnatelné. Kontokorent běžného účtu je velice krátkodobý úvěr na rozdíl od vratných záloh, které se týkají tří let. Tyto různé úvěrové formy nejsou tedy ze strany věřitelů podrobeny stejným rizikovým analýzám a skutečnost, že dlužník dokáže získat krátkodobý úvěr, neumožňuje posoudit jeho možnosti získat dlouhodoběji splatnou půjčku, jejíž splacení bude záviset na životaschopnosti dlužníka. |
| --- | --- |

(22)

Úvěrové příklady zmiňované francouzskými orgány (zejména povolení kontokorentu k běžnému účtu a splátky zákazníků) nejsou s předmětnými vratnými zálohami srovnatelné. Kontokorent běžného účtu je velice krátkodobý úvěr na rozdíl od vratných záloh, které se týkají tří let. Tyto různé úvěrové formy nejsou tedy ze strany věřitelů podrobeny stejným rizikovým analýzám a skutečnost, že dlužník dokáže získat krátkodobý úvěr, neumožňuje posoudit jeho možnosti získat dlouhodoběji splatnou půjčku, jejíž splacení bude záviset na životaschopnosti dlužníka.

| (23) | Pokud jde o splátky zákazníků, Komise poznamenává, že protizáruku poskytla [...] (5), nezávislá společnost, což znamená, že zákazníci a dodavatelé nepodstupovali riziko související s finanční situací AFR, a proto neměli důvod podrobit platby splátek podobné analýze finančního zdraví podniku, jakou by provedl věřitel mající v úmyslu poskytnout půjčku bez záruk. |
| --- | --- |

(23)

Pokud jde o splátky zákazníků, Komise poznamenává, že protizáruku poskytla [...] (5), nezávislá společnost, což znamená, že zákazníci a dodavatelé nepodstupovali riziko související s finanční situací AFR, a proto neměli důvod podrobit platby splátek podobné analýze finančního zdraví podniku, jakou by provedl věřitel mající v úmyslu poskytnout půjčku bez záruk.

| (24) | Závěrem lze říci, že připomínky Francie neumožňují dospět ke zjištění, že společnost AFR by byla schopna získat prostředky na úvěrovém trhu za podobných podmínek. |
| --- | --- |

(24)

Závěrem lze říci, že připomínky Francie neumožňují dospět ke zjištění, že společnost AFR by byla schopna získat prostředky na úvěrovém trhu za podobných podmínek.

5.1.3   Podnik v obtížích

| (25) | Co se týče kvalifikace společnosti AFR jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů, Komise konstatovala následující: |
| --- | --- |

(25)

Co se týče kvalifikace společnosti AFR jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů, Komise konstatovala následující:

| (26) | Z bodu 10 a) pokynů vyplývá, že podnik je v obtížích, když došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a když ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců. Toto ustanovení vyjadřuje domněnku, že společnost, která zažívá hromadnou ztrátu zapsaného kapitálu, nebude schopna zastavit ztráty, které ji krátkodobě nebo střednědobě přivedou téměř k jistému hospodářskému zániku. Komise je toho názoru, že tento předpoklad se logicky a tím spíše uplatňuje na společnost, která přišla o veškerý zapsaný kapitál a vykazuje záporný vlastní kapitál. |
| --- | --- |

(26)

Z bodu 10 a) pokynů vyplývá, že podnik je v obtížích, když došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a když ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců. Toto ustanovení vyjadřuje domněnku, že společnost, která zažívá hromadnou ztrátu zapsaného kapitálu, nebude schopna zastavit ztráty, které ji krátkodobě nebo střednědobě přivedou téměř k jistému hospodářskému zániku. Komise je toho názoru, že tento předpoklad se logicky a tím spíše uplatňuje na společnost, která přišla o veškerý zapsaný kapitál a vykazuje záporný vlastní kapitál.

| (27) | Jak vyplývá z finančních údajů uvedených v bodě 8 (které Francie v průběhu formálního vyšetřovacího řízení nepopřela), byl vlastní kapitál společnosti AFR záporný od roku 2001 a tato společnost nebyla v okamžiku poskytnutí podpory schopna zastavit tento trend a znovu nabýt kladný vlastní kapitál. Za těchto podmínek má Komise za to, že společnost AFR byla v okamžiku poskytnutí podpory společností v obtížích ve smyslu bodu 10 pokynů. |
| --- | --- |

(27)

Jak vyplývá z finančních údajů uvedených v bodě 8 (které Francie v průběhu formálního vyšetřovacího řízení nepopřela), byl vlastní kapitál společnosti AFR záporný od roku 2001 a tato společnost nebyla v okamžiku poskytnutí podpory schopna zastavit tento trend a znovu nabýt kladný vlastní kapitál. Za těchto podmínek má Komise za to, že společnost AFR byla v okamžiku poskytnutí podpory společností v obtížích ve smyslu bodu 10 pokynů.

| (28) | V druhé řadě Komise poznamenává, že AFR odpovídala v okamžiku poskytnutí podpory definici podniku v obtížích uvedené v bodě 11 pokynů, který stanoví, že i když podmínky uvedené v bodě 10 pokynů nejsou splněny, lze společnost považovat za podnik v obtížích, zejména pokud vykazuje typické příznaky podniků v obtížích, především rostoucí úroveň ztrát a klesající obrat. Bod 11 nicméně stanoví, že podnik v obtížích je způsobilý k podpoře až po prokázání neschopnosti zajistit své oživení s pomocí vlastních zdrojů nebo s prostředky získanými od svých vlastníků/akcionářů nebo z tržních zdrojů. Toto ustanovení tedy připomíná, že kvalifikace podniků v obtížích se musí provádět s ohledem na všechny vhodné ukazatele, přičemž se nicméně přisuzuje rozhodující váha schopnosti podniku zotavit se bez zásahu veřejné správy. |
| --- | --- |

(28)

V druhé řadě Komise poznamenává, že AFR odpovídala v okamžiku poskytnutí podpory definici podniku v obtížích uvedené v bodě 11 pokynů, který stanoví, že i když podmínky uvedené v bodě 10 pokynů nejsou splněny, lze společnost považovat za podnik v obtížích, zejména pokud vykazuje typické příznaky podniků v obtížích, především rostoucí úroveň ztrát a klesající obrat. Bod 11 nicméně stanoví, že podnik v obtížích je způsobilý k podpoře až po prokázání neschopnosti zajistit své oživení s pomocí vlastních zdrojů nebo s prostředky získanými od svých vlastníků/akcionářů nebo z tržních zdrojů. Toto ustanovení tedy připomíná, že kvalifikace podniků v obtížích se musí provádět s ohledem na všechny vhodné ukazatele, přičemž se nicméně přisuzuje rozhodující váha schopnosti podniku zotavit se bez zásahu veřejné správy.

| (29) | V tomto ohledu Komise zdůrazňuje (jak vyplývá z tabulky uvedené v bodě 8), že společnost AFR zaznamenávala od roku 2001 trvalý pokles svého obchodního obratu, a rovněž přetrvávající úroveň ztrát. Jde tady o charakteristické znaky podniku v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů. Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise tyto znaky již zdůraznila na podporu svého předběžného závěru, že společnost AFR byla podnikem v obtížích. Kromě toho negativní trend finanční situace AFR vyplývá ze skutečnosti, že od ledna 2004 nebyl podnik schopen platit ve lhůtě své sociální a daňové závazky ve výši 4,3 milionu EUR, a v důsledku toho byl nucen požádat o moratorium a vypracování plánu vyrovnání dluhu u příslušných orgánů. |
| --- | --- |

(29)

V tomto ohledu Komise zdůrazňuje (jak vyplývá z tabulky uvedené v bodě 8), že společnost AFR zaznamenávala od roku 2001 trvalý pokles svého obchodního obratu, a rovněž přetrvávající úroveň ztrát. Jde tady o charakteristické znaky podniku v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů. Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise tyto znaky již zdůraznila na podporu svého předběžného závěru, že společnost AFR byla podnikem v obtížích. Kromě toho negativní trend finanční situace AFR vyplývá ze skutečnosti, že od ledna 2004 nebyl podnik schopen platit ve lhůtě své sociální a daňové závazky ve výši 4,3 milionu EUR, a v důsledku toho byl nucen požádat o moratorium a vypracování plánu vyrovnání dluhu u příslušných orgánů.

| (30) | Jedinými prvky, které Francie uvádí a které by mohly svědčit o opaku, jsou úvěry poskytnuté společnosti AFR (kontokorent běžného účtu a zálohy) a rovněž skutečnost, že AFR měla určité záruky ze strany [...] (5). Komise je toho názoru, že v průběhu šetření schopnosti podniku zotavit se s pomocí prostředků, které by mohl získat na finančním trhu, již vyžaduje bod 11 pokynů, je třeba k těmto ukazatelům přihlížet. V tomto ohledu Komise konstatuje toto:






  — | ze skutečnosti, že AFR se nacházela v situaci negativního vlastního kapitálu, vyplývá, že nebyla schopna vyřešit své obtíže svými vlastními zdroji; |
| --- | --- | --- |

(30)

Jedinými prvky, které Francie uvádí a které by mohly svědčit o opaku, jsou úvěry poskytnuté společnosti AFR (kontokorent běžného účtu a zálohy) a rovněž skutečnost, že AFR měla určité záruky ze strany [...] (5). Komise je toho názoru, že v průběhu šetření schopnosti podniku zotavit se s pomocí prostředků, které by mohl získat na finančním trhu, již vyžaduje bod 11 pokynů, je třeba k těmto ukazatelům přihlížet. V tomto ohledu Komise konstatuje toto:

—

ze skutečnosti, že AFR se nacházela v situaci negativního vlastního kapitálu, vyplývá, že nebyla schopna vyřešit své obtíže svými vlastními zdroji;

| — | francouzské orgány uvedly, že Arbel SA, akcionář AFR, nebyl navzdory svým příspěvkům na podporu AFR schopen sám zajistit zotavení své dceřiné společnosti; |
| --- | --- |

—

francouzské orgány uvedly, že Arbel SA, akcionář AFR, nebyl navzdory svým příspěvkům na podporu AFR schopen sám zajistit zotavení své dceřiné společnosti;

| — | nakonec, pokud jde o tržní finanční zdroje, je zapotřebí konstatovat, že úvěry a záruky uvedené Francií svědčí nanejvýš o tom, že AFR si zachovala jistou schopnost získat úvěry v omezené výši a krátkodobě. Nicméně, vzhledem k rozsahu obtíží AFR, a zejména k její potřebě vlastního kapitálu, uvedené úvěry neumožňují konstatovat, že AFR by mohla vyřešit své obtíže díky financování, které by čerpala z tržních zdrojů. |
| --- | --- |

—

nakonec, pokud jde o tržní finanční zdroje, je zapotřebí konstatovat, že úvěry a záruky uvedené Francií svědčí nanejvýš o tom, že AFR si zachovala jistou schopnost získat úvěry v omezené výši a krátkodobě. Nicméně, vzhledem k rozsahu obtíží AFR, a zejména k její potřebě vlastního kapitálu, uvedené úvěry neumožňují konstatovat, že AFR by mohla vyřešit své obtíže díky financování, které by čerpala z tržních zdrojů.

| (31) | Je tedy namístě učinit závěr, že v okamžiku poskytnutí podpory společnost AFR procházela závažnými finančními obtížemi, které ohrožovaly její krátkodobé či střednědobé přežití, a že nebyla s to je zastavit bez zásahu veřejné správy. |
| --- | --- |

(31)

Je tedy namístě učinit závěr, že v okamžiku poskytnutí podpory společnost AFR procházela závažnými finančními obtížemi, které ohrožovaly její krátkodobé či střednědobé přežití, a že nebyla s to je zastavit bez zásahu veřejné správy.

| (32) | Vzhledem k předchozím úvahám a především k finančním výsledkům uvedeným v bodě 8 je tedy Komise toho názoru, že v okamžiku poskytnutí vratných záloh byla společnost AFR podnikem v obtížích ve smyslu bodu 10 pokynů a podpůrně rovněž bodu 11. Vzhledem k obtížím, jimiž AFR procházela, je Komise toho názoru, že by AFR nebyla schopna získat prostředky na úvěrovém trhu za tak výhodných podmínek. Předmětné zálohy tedy AFR zvýhodnily, jelikož jí umožnily financování za příznivějších podmínek, než byly podmínky, které by dokázala získat na úvěrovém trhu. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k předchozím úvahám a především k finančním výsledkům uvedeným v bodě 8 je tedy Komise toho názoru, že v okamžiku poskytnutí vratných záloh byla společnost AFR podnikem v obtížích ve smyslu bodu 10 pokynů a podpůrně rovněž bodu 11. Vzhledem k obtížím, jimiž AFR procházela, je Komise toho názoru, že by AFR nebyla schopna získat prostředky na úvěrovém trhu za tak výhodných podmínek. Předmětné zálohy tedy AFR zvýhodnily, jelikož jí umožnily financování za příznivějších podmínek, než byly podmínky, které by dokázala získat na úvěrovém trhu.

5.1.4   Ovlivnění obchodu a hospodářské soutěže

| (33) | Vratné zálohy zvýhodňují společnost AFR oproti jiným podnikům, které jsou ve srovnatelné situaci, jelikož jsou určeny výhradně pro ni. |
| --- | --- |

(33)

Vratné zálohy zvýhodňují společnost AFR oproti jiným podnikům, které jsou ve srovnatelné situaci, jelikož jsou určeny výhradně pro ni.

| (34) | Odvětví výroby železničních kolejových vozidel se vyznačuje existencí několika evropských subjektů a obchodní výměnou v rámci Společenství. Zvýhodnění udělené společnosti AFR může tedy narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(34)

Odvětví výroby železničních kolejových vozidel se vyznačuje existencí několika evropských subjektů a obchodní výměnou v rámci Společenství. Zvýhodnění udělené společnosti AFR může tedy narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

5.1.5   Závěr

| (35) | Vzhledem k předchozím úvahám je Komise toho názoru, že vratné zálohy poskytnuté společnosti AFR představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(35)

Vzhledem k předchozím úvahám je Komise toho názoru, že vratné zálohy poskytnuté společnosti AFR představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

5.2   Výše podpory

| (36) | V případě podpor poskytnutých formou úvěrů podnikům v obtížích tvoří podporu rozdíl mezi skutečně použitou úrokovou sazbou a úrokem, za který by podnik příjemce mohl získat tentýž úvěr na soukromém trhu (7). |
| --- | --- |

(36)

V případě podpor poskytnutých formou úvěrů podnikům v obtížích tvoří podporu rozdíl mezi skutečně použitou úrokovou sazbou a úrokem, za který by podnik příjemce mohl získat tentýž úvěr na soukromém trhu (7).

| (37) | Ve svém oznámení o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb (6) Komise upřesňuje, že referenční sazba je minimální sazbou, kterou lze zvýšit ve zvláštních rizikových situacích, přičemž jako příklad takových rizik uvádí půjčky podnikům v obtížích nebo neexistenci záruk, které banky normálně vyžadují, a upřesňuje, že v takových případech může prémie dosáhnout 400, a dokonce i více základních bodů. |
| --- | --- |

(37)

Ve svém oznámení o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb (6) Komise upřesňuje, že referenční sazba je minimální sazbou, kterou lze zvýšit ve zvláštních rizikových situacích, přičemž jako příklad takových rizik uvádí půjčky podnikům v obtížích nebo neexistenci záruk, které banky normálně vyžadují, a upřesňuje, že v takových případech může prémie dosáhnout 400, a dokonce i více základních bodů.

| (38) | Tak například v případě Chemische Werke Piesteritz
   (7) byla Komise toho názoru, že půjčka společnosti v obtížích opravňuje k úrokové prémii 400 základních bodů. Komise potvrdila toto hodnocení v případě Biria
   (8) a přitom upřesnila, že riziko, které představuje neexistence záruk, opravňuje dodatečnou prémii 400 základních bodů, tj. celkem navýšení o 800 základních bodů. Komise vyslovila názor, že okolnosti v daném případě jsou velice podobné okolnostem ve výše uvedených případech, zejména pokud jde o neexistenci záruk a rozsah vzniklých obtíží. Proto lze rizika související s vratnými zálohami poskytnutými společnosti AFR vyhodnotit stejně. |
| --- | --- |

(38)

Tak například v případě Chemische Werke Piesteritz
   (7) byla Komise toho názoru, že půjčka společnosti v obtížích opravňuje k úrokové prémii 400 základních bodů. Komise potvrdila toto hodnocení v případě Biria
   (8) a přitom upřesnila, že riziko, které představuje neexistence záruk, opravňuje dodatečnou prémii 400 základních bodů, tj. celkem navýšení o 800 základních bodů. Komise vyslovila názor, že okolnosti v daném případě jsou velice podobné okolnostem ve výše uvedených případech, zejména pokud jde o neexistenci záruk a rozsah vzniklých obtíží. Proto lze rizika související s vratnými zálohami poskytnutými společnosti AFR vyhodnotit stejně.

| (39) | Státní podpora, kterou tvoří vratné zálohy, je tedy tvořena rozdílem mezi úrokovou sazbou skutečně dlužnou z titulu vratných záloh a sazbou, která by byla vyžadována při použití referenční sazby, která platila v okamžiku poskytnutí podpory, navýšenou o 800 základních bodů. |
| --- | --- |

(39)

Státní podpora, kterou tvoří vratné zálohy, je tedy tvořena rozdílem mezi úrokovou sazbou skutečně dlužnou z titulu vratných záloh a sazbou, která by byla vyžadována při použití referenční sazby, která platila v okamžiku poskytnutí podpory, navýšenou o 800 základních bodů.

5.3   Slučitelnost podpory se společným trhem

| (40) | Vzhledem k ekonomické situaci AFR v okamžiku poskytnutí podpory, jak vyplývá z bodu 8 (ztrátový provoz po řadu let, záporný vlastní kapitál, klesající obchodní obrat), je Komise toho názoru, že v okamžiku poskytnutí vratných záloh byla společnost AFR podnikem v obtížích ve smyslu pokynů. Z důvodů uvedených v bodech 22 a 23 neumožňují připomínky Francie tuto analýzu změnit. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k ekonomické situaci AFR v okamžiku poskytnutí podpory, jak vyplývá z bodu 8 (ztrátový provoz po řadu let, záporný vlastní kapitál, klesající obchodní obrat), je Komise toho názoru, že v okamžiku poskytnutí vratných záloh byla společnost AFR podnikem v obtížích ve smyslu pokynů. Z důvodů uvedených v bodech 22 a 23 neumožňují připomínky Francie tuto analýzu změnit.

| (41) | Je pravda, že v roce 2005 byla AFR součástí skupiny kontrolované holdingem Arbel SA. Kromě jeho železniční výroby (tvořené AFR a Lormafer) skupina obsahovala „stavební“ úsek, v němž se sdružovaly podniky specializované na výrobu oken pro stavební průmysl. Z informací poskytnutých v korespondenci zaslané před zahájením formálního vyšetřovacího řízení francouzskými orgány nicméně vyplývá, že obtíže vzniklé v AFR byly pro ni v rámci skupiny specifické a že její činnost neměla se „stavební“ výrobou žádnou spojitost. Kromě jiného Komise poznamenává, že obtíže AFR byly zjevně příliš závažné, aby je vyřešila vzhledem ke svým nevalným výsledkům skupina samotná. Komise se proto domnívá, že bod 13 pokynů není na překážku, aby společnost AFR byla považována za způsobilou pro podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci, přestože patří ke skupině. |
| --- | --- |

(41)

Je pravda, že v roce 2005 byla AFR součástí skupiny kontrolované holdingem Arbel SA. Kromě jeho železniční výroby (tvořené AFR a Lormafer) skupina obsahovala „stavební“ úsek, v němž se sdružovaly podniky specializované na výrobu oken pro stavební průmysl. Z informací poskytnutých v korespondenci zaslané před zahájením formálního vyšetřovacího řízení francouzskými orgány nicméně vyplývá, že obtíže vzniklé v AFR byly pro ni v rámci skupiny specifické a že její činnost neměla se „stavební“ výrobou žádnou spojitost. Kromě jiného Komise poznamenává, že obtíže AFR byly zjevně příliš závažné, aby je vyřešila vzhledem ke svým nevalným výsledkům skupina samotná. Komise se proto domnívá, že bod 13 pokynů není na překážku, aby společnost AFR byla považována za způsobilou pro podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci, přestože patří ke skupině.

| (42) | Slučitelnost podpory tedy musí být posuzována z pohledu pokynů. |
| --- | --- |

(42)

Slučitelnost podpory tedy musí být posuzována z pohledu pokynů.

| (43) | Komise konstatuje, že podmínky slučitelnosti podpor na restrukturalizaci stanovené pokyny splněny nejsou. Proto Komise zdůrazňuje následující:






  — | francouzské orgány jí nepředložily plán restrukturalizace v souladu s body 34 až 37 pokynů; |
| --- | --- | --- |

(43)

Komise konstatuje, že podmínky slučitelnosti podpor na restrukturalizaci stanovené pokyny splněny nejsou. Proto Komise zdůrazňuje následující:

—

francouzské orgány jí nepředložily plán restrukturalizace v souladu s body 34 až 37 pokynů;

| — | Komisi nebyla známa kompenzační opatření určená k omezení jakéhokoliv nepřiměřeného narušení hospodářské soutěže, které by podpora způsobila (body 38 až 42 pokynů). |
| --- | --- |

—

Komisi nebyla známa kompenzační opatření určená k omezení jakéhokoliv nepřiměřeného narušení hospodářské soutěže, které by podpora způsobila (body 38 až 42 pokynů).

| (44) | Podpora zjevně navíc neplní ani podmínky slučitelnosti podpor na záchranu, které pokyny stanoví, jelikož vratné zálohy byly poskytnuty na dobu překračující šest měsíců (viz bod 25 pokynů). |
| --- | --- |

(44)

Podpora zjevně navíc neplní ani podmínky slučitelnosti podpor na záchranu, které pokyny stanoví, jelikož vratné zálohy byly poskytnuty na dobu překračující šest měsíců (viz bod 25 pokynů).

| (45) | Tyto úvahy stačí k vyvození závěru, že podpora není slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(45)

Tyto úvahy stačí k vyvození závěru, že podpora není slučitelná se společným trhem.

6.   ZÁVĚR

Komise konstatuje, že Francie poskytla předmětnou podporu neoprávněně, a porušila tak čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Jelikož je podpora neslučitelná se společným trhem, Francie ji musí ukončit a vyžadovat navrácení částek, které již byly příjemci poskytnuty,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora poskytnutá Francií ve prospěch společnosti Arbel Fauvet Rail SA je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

1.   Francie učiní veškerá nezbytná opatření, aby od příjemce získala zpět podporu, která je uvedena v článku 1 a jež mu byla již neoprávněně poskytnuta.

2.   Navrácení proběhne bez odkladu v souladu s postupy vnitrostátního práva, které umožňují okamžité a efektivní provedení tohoto rozhodnutí. Podpora k navrácení zahrnuje úroky od data, k němuž byla dána příjemci k dispozici, až do data jejího navrácení.

3.   Úroky se vypočítají na základě složené úrokové míry v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004.

4.   Francie zruší všechny pozastavené platby podpory uvedené v článku 1 od data oznámení tohoto rozhodnutí.

Článek 3

1.   Francie dohlédne na to, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců následujících po jeho oznámení.

2.   Ve dvouměsíční lhůtě od data oznámení tohoto rozhodnutí informuje Francie Komisi o opatřeních, která učinila, aby se mu podrobila, a zejména o těchto skutečnostech:

| a) | celková výše (jistina a úroky), kterou bude příjemce navracet; |
| --- | --- |

a)

celková výše (jistina a úroky), kterou bude příjemce navracet;

| b) | podrobný popis již přijatých i plánovaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis již přijatých i plánovaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí;

| c) | dokumenty prokazující, že na navrácení podpory byl příjemce upozorněn. |
| --- | --- |

c)

dokumenty prokazující, že na navrácení podpory byl příjemce upozorněn.

3.   Francie bude Komisi průběžně informovat o tom, jak pokračují vnitrostátní opatření, která byla učiněna k provedení tohoto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise bezodkladně předloží jakoukoliv informaci o již učiněných nebo plánovaných opatřeních ke splnění tohoto rozhodnutí a rovněž podrobné informace týkající se výše podpory a úroků, které již byly příjemcem navráceny.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 2. dubna 2008.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 249, 24.10.2007, s. 17.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Dne 29. června 2007 byla společnost AFR převzata společností IGF Industries. Její obchodní jméno sezměnilo na „IGF Industries – Arbel Fauvet Rail“.

3

(4)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  Důvěrná informace

5

(6)  Viz oznámení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb (Úř. věst. C 273, 9.9.1997, s. 3).

6

(7)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 2. března 2005 v případě Chemische Werke Piesteritz (Úř. věst. L 296, 12.11.2005, s. 19, body 107–108) a rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 v případě C 38/05 Biria (Úř. věst. L 183, 13.7.2007, body 27, 83 a následující).

7

Chemische Werke Piesteritz

(8)  Věc C 38/05, uvedená v poznámce pod čarou 6 (viz body 83 až 86).

8

---

Tiskové opravy

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/33

---

Oprava nařízení Rady (ES) č. 864/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se mění a z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii upravuje nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce

(
  Úřední věstník Evropské unie L 161 ze dne 30. dubna 2004
  )

(Zvláštní vydání v češtině, kapitola 03, svazek 45, s. 136)

| 1) | Strana 138, čl. 1 bod 2 – nový čl. 11 odst. 1: |
| --- | --- |

1)

Strana 138, čl. 1 bod 2 – nový čl. 11 odst. 1:

místo:

„... před použitím odlišení podle čl. 10 odst. 2 ...“,

má být:

„... před použitím modulace podle čl. 10 odst. 2 ...“.

| 2) | Strana 139, čl. 1 bod 4 – nový čl. 20 odst. 1: |
| --- | --- |

2)

Strana 139, čl. 1 bod 4 – nový čl. 20 odst. 1:

místo:

„... je vytvořen na základě pozemkových katastrálních map a dokumentů nebo dalších kartografických údajů ...“,

má být:

„... je vytvořen na základě map a dokumentů evidence pozemků nebo dalších kartografických údajů ...“.

| 3) | Strana 149, příloha bod 2a – změna přílohy IV, druhá odrážka: |
| --- | --- |

3)

Strana 149, příloha bod 2a – změna přílohy IV, druhá odrážka:

místo:

| „— | zabránění průniku nežádoucí vegetace na zemědělskou půdu“, |
| --- | --- |

„—

zabránění průniku nežádoucí vegetace na zemědělskou půdu“,

má být:

| „— | zabránění šíření nežádoucí vegetace na zemědělskou půdu“. |
| --- | --- |

„—

zabránění šíření nežádoucí vegetace na zemědělskou půdu“.

---

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/33

---

Oprava nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie

(
  Úřední věstník Evropské unie L 42 ze dne 14. února 2006
  )

Strana 17, příloha II bod 1 – nová příloha I sloupec „Poznámky“ první a druhý řádek:

místo:

„Oddělená platba“,

má být:

„Platba oddělená od produkce“.

Strana 17, příloha II bod 1 – nová příloha I sloupec „Poznámky“ devátý řádek; strana 18, příloha II bod 2 – nová příloha VI sloupec „Poznámky“ sedmý řádek:

místo:

„Prémie pro mléčné výrobky a dodatečná platba“,

má být:

„Prémie na mléko a dodatečná platba“.

Strana 17, příloha II bod 1 – nová příloha I sloupec „Poznámky“ dvanáctý řádek; strana 18, příloha II bod 2 – nová příloha VI sloupec „Poznámky“ první řádek:

místo:

„... platby za silážní píci ...“,

má být:

„... platby za píci určenou k silážování ...“.

---

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/34

---

Oprava nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001

(
  Úřední věstník Evropské unie L 270 ze dne 21. října 2003
  )

(Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 03, svazek 40, s. 269)

| 1) | Strana 270, obsah, nadpis přílohy IV a 2. bod odůvodnění; strana 271, 3. a 12. bod odůvodnění; strana 272, 17. a 24. bod odůvodnění; strana 275, čl. 2 písm. c); strana 276, čl. 3 odst. 1 a 2, čl. 5 nadpis a odst. 1, čl. 6 odst. 1; strana 278, čl. 13 odst. 2; strana 280, čl. 25 odst. 2 první pododstavec; strana 288, čl. 56 odst. 1 první pododstavec; strana 326, příloha IV nadpis:







  místo | : | „dobrý zemědělský a ekologický stav“, |
| --- | --- | --- | --- |
| má být | : | „dobrý zemědělský a environmentální stav“ |

1)

Strana 270, obsah, nadpis přílohy IV a 2. bod odůvodnění; strana 271, 3. a 12. bod odůvodnění; strana 272, 17. a 24. bod odůvodnění; strana 275, čl. 2 písm. c); strana 276, čl. 3 odst. 1 a 2, čl. 5 nadpis a odst. 1, čl. 6 odst. 1; strana 278, čl. 13 odst. 2; strana 280, čl. 25 odst. 2 první pododstavec; strana 288, čl. 56 odst. 1 první pododstavec; strana 326, příloha IV nadpis:

místo

:

„dobrý zemědělský a ekologický stav“,

má být

:

„dobrý zemědělský a environmentální stav“

v odpovídajícím mluvnickém tvaru.

| 2) | Strana 276, čl. 3 odst. 1 a 2, čl. 4 nadpis a odst. 1 a čl. 6 odst. 1; strana 277, článek 8; strana 278, čl. 13 odst. 2; strana 280, čl. 25 odst. 2 první pododstavec:







  místo | : | „požadavky podle předpisů v oblasti řízení“, |
| --- | --- | --- | --- |
| má být | : | „povinné požadavky na hospodaření“ |

2)

Strana 276, čl. 3 odst. 1 a 2, čl. 4 nadpis a odst. 1 a čl. 6 odst. 1; strana 277, článek 8; strana 278, čl. 13 odst. 2; strana 280, čl. 25 odst. 2 první pododstavec:

místo

:

„požadavky podle předpisů v oblasti řízení“,

má být

:

„povinné požadavky na hospodaření“

v odpovídajícím mluvnickém tvaru.

| 3) | Strana 269, obsah, nadpis kapitoly 2; strana 271, 7. a 11. bod odůvodnění; strana 272, 18. bod odůvodnění; strana 277, kapitola 2, nadpis a článek 10 nadpis, odst. 3 druhý pododstavec a odst. 4 první pododstavec; strana 278, čl. 11 odst. 1; strana 283, článek 39 nadpis; strana 314, čl. 145 písm. b):







  místo | : | „odlišení“, |
| --- | --- | --- | --- |
| má být | : | „modulace“ |

3)

Strana 269, obsah, nadpis kapitoly 2; strana 271, 7. a 11. bod odůvodnění; strana 272, 18. bod odůvodnění; strana 277, kapitola 2, nadpis a článek 10 nadpis, odst. 3 druhý pododstavec a odst. 4 první pododstavec; strana 278, čl. 11 odst. 1; strana 283, článek 39 nadpis; strana 314, čl. 145 písm. b):

místo

:

„odlišení“,

má být

:

„modulace“

v odpovídajícím mluvnickém tvaru.

| 4) | Strana 281, článek 29: |
| --- | --- |

4)

Strana 281, článek 29:

místo:

„Aniž jsou dotčena případná ustanovení v jednom nebo druhém režimu podpor ...“,

má být:

„Aniž jsou dotčena případná ustanovení v jednotlivých režimech podpor ...“.

| 5) | Strana 286, čl. 47 odst. 2; strana 287, článek 50 nadpis; strana 390, článek 62 nadpis a první pododstavec; strana 298, kapitola 7 nadpis a čl. 95 nadpis a odst. 1:







  místo | : | „prémie pro mléčné výrobky“, |
| --- | --- | --- | --- |
| má být | : | „prémie na mléko“ |

5)

Strana 286, čl. 47 odst. 2; strana 287, článek 50 nadpis; strana 390, článek 62 nadpis a první pododstavec; strana 298, kapitola 7 nadpis a čl. 95 nadpis a odst. 1:

místo

:

„prémie pro mléčné výrobky“,

má být

:

„prémie na mléko“

v odpovídajícím mluvnickém tvaru.

| 6) | Strana 287, čl. 52 odst. 1; strana 314, čl. 145 písm. g); strana 336, příloha IX sloupec „Popis“ bod 2 třetí položka; strana 337, příloha IX poznámka (2): |
| --- | --- |

6)

Strana 287, čl. 52 odst. 1; strana 314, čl. 145 písm. g); strana 336, příloha IX sloupec „Popis“ bod 2 třetí položka; strana 337, příloha IX poznámka (2):

místo:

„tetrahydrokannabinolu“,

má být:

„tetrahydrokanabinolu“.

| 7) | Strana 292, čl. 69 první a druhý pododstavec: |
| --- | --- |

7)

Strana 292, čl. 69 první a druhý pododstavec:

místo:

„Členské státy si mohou ponechat až 10 % složky vnitrostátních stropů uvedených v článku 41, která odpovídá každému odvětví uvedenému v příloze VI. Pokud jde o odvětví plodin na orné půdě, hovězího a telecího masa, skopového a kozího masa, zohlední se toto opatření pro použití maximálních procentních sazeb, které jsou stanoveny v článcích 66, 67 a 68 v uvedeném pořadí.

V tomto případě a v mezích stropu stanoveného v souladu s čl. 64 odst. 2 vyplatí dotyčný členský stát na ročním základě dodatečnou platbu zemědělcům v odvětví nebo v odvětvích, kterých se týká uvedené opatření.“,

má být:

„Členské státy mohou zadržet až 10 % složky vnitrostátních stropů uvedených v článku 41, která odpovídá každému odvětví uvedenému v příloze VI. Pokud jde o odvětví plodin na orné půdě, hovězího a telecího masa, skopového a kozího masa, zohlední se toto zadržení pro použití maximálních procentních sazeb, které jsou stanoveny v článcích 66, 67 a 68 v uvedeném pořadí.

V tomto případě a v mezích stropu stanoveného v souladu s čl. 64 odst. 2 vyplatí dotyčný členský stát na ročním základě dodatečnou platbu zemědělcům v odvětví nebo v odvětvích, kterých se týká uvedené zadržení.“

| 8) | Strana 294, čl. 74 odst. 2: |
| --- | --- |

8)

Strana 294, čl. 74 odst. 2:

místo:

„2.   Členský stát může svou základní plochu rozdělit na základní dílčí plochy.“,

má být:

„2.   Členský stát může svou základní plochu rozdělit na základní dílčí plochy podle objektivních kritérií.“

| 9) | Strana 294, čl. 76 druhý pododstavec: |
| --- | --- |

9)

Strana 294, čl. 76 druhý pododstavec:

místo:

„Bílkovinné plodiny zahrnují:

| — | hrách kódu KN 0713 10, |
| --- | --- |

—

hrách kódu KN 0713 10,

| — | koňský bob kódu KN 0713 50, |
| --- | --- |

—

koňský bob kódu KN 0713 50,

| — | vlčí bob kódu KN ex 1209 29 50.“, |
| --- | --- |

—

vlčí bob kódu KN ex 1209 29 50.“,

má být:

„Bílkovinné plodiny zahrnují:

| — | hrách kódu KN 0713 10, |
| --- | --- |

—

hrách kódu KN 0713 10,

| — | boby a koňské boby kódu KN 0713 50, |
| --- | --- |

—

boby a koňské boby kódu KN 0713 50,

| — | semena sladkého vlčího bobu kódu KN ex 1209 29 50.“ |
| --- | --- |

—

semena sladkého vlčího bobu kódu KN ex 1209 29 50.“

| 10) | Strana 299, čl. 100 odst. 3 a čl. 102 odst. 4:







  místo | : | „silážní píce“, |
| --- | --- | --- | --- |
| má být | : | „píce určená k silážování“ |

10)

Strana 299, čl. 100 odst. 3 a čl. 102 odst. 4:

místo

:

„silážní píce“,

má být

:

„píce určená k silážování“

v odpovídajícím mluvnickém tvaru.

| 11) | Strana 300, čl. 103 druhý pododstavec: |
| --- | --- |

11)

Strana 300, čl. 103 druhý pododstavec:

místo:

„Regionalizační plán může být znovu prozkoumán podle objektivních kritérií dotyčným členským státem z jeho podnětu nebo na žádost Komise nebo z podnětu uvedeného členského státu.“,

má být:

„Regionalizační plán může být znovu prozkoumán podle objektivních kritérií dotyčným členským státem na žádost Komise nebo z podnětu uvedeného členského státu.“

| 12) | Strana 300, čl. 107 odst. 2 první pododstavec: |
| --- | --- |

12)

Strana 300, čl. 107 odst. 2 první pododstavec:

místo:

„... a je vyňata z produkce.“,

má být:

„... a je vyňata z produkce v souladu s touto kapitolou.“

| 13) | Strana 305, čl. 119 odst. 2 druhá odrážka: |
| --- | --- |

13)

Strana 305, čl. 119 odst. 2 druhá odrážka:

místo:

„... Doplňkové částky mohou být podmíněny splněním požadavků na hustotu stáda ...“,

má být:

„... Doplňkové částky mohou být podmíněny splněním požadavků na intenzitu chovu ...“.

| 14) | Strana 306, čl. 123 odst. 1: |
| --- | --- |

14)

Strana 306, čl. 123 odst. 1:

místo:

„Zemědělec, který chová ve svém zemědělském podniku skot samičího pohlaví ...“,

má být:

„Zemědělec, který chová ve svém zemědělském podniku skot samčího pohlaví ...“.

| 15) | Strana 311, čl. 132 odst. 5: |
| --- | --- |

15)

Strana 311, čl. 132 odst. 5:

místo:

„... upraví Komise, je-li to nezbytné, částky stanovené v odstavci 2 ...“,

má být:

„... upraví Komise, je-li to nezbytné, částky stanovené v odstavci 2 tohoto článku ...“.

| 16) | Strana 326, příloha IV sloupec „Normy“ první řádek druhá odrážka: |
| --- | --- |

16)

Strana 326, příloha IV sloupec „Normy“ první řádek druhá odrážka:

místo:

| „— | Minimální správa půdy odrážející specifické místní podmínky“, |
| --- | --- |

„—

Minimální správa půdy odrážející specifické místní podmínky“,

má být:

| „— | Minimální úroveň obhospodařování půdy odrážející specifické místní podmínky“. |
| --- | --- |

„—

Minimální úroveň obhospodařování půdy odrážející specifické místní podmínky“.

| 17) | Strana 326, příloha IV sloupec „Normy“ druhý řádek druhá odrážka: |
| --- | --- |

17)

Strana 326, příloha IV sloupec „Normy“ druhý řádek druhá odrážka:

místo:

| „— | Správa polí se strništěm“, |
| --- | --- |

„—

Správa polí se strništěm“,

má být:

| „— | Obdělávání orné půdy se strništěm“. |
| --- | --- |

„—

Obdělávání orné půdy se strništěm“.

| 18) | Strana 327, příloha V sloupec „Odvětví“ čtvrtá položka: |
| --- | --- |

18)

Strana 327, příloha V sloupec „Odvětví“ čtvrtá položka:

místo:

„Agroenvironmentální odvětví“,

má být:

„Agroenvironmentální opatření“.

| 19) | Strana 333, příloha IX sloupec „Popis“ bod III druhá a třetí položka: |
| --- | --- |

19)

Strana 333, příloha IX sloupec „Popis“ bod III druhá a třetí položka:

místo:

„Bob a koňský bob

Semena vlčího bobu“,

má být:

„Boby a koňské boby

Semena sladkého vlčího bobu“.

| 20) | Strana 333, příloha IX sloupec „Popis“ bod V: |
| --- | --- |

20)

Strana 333, příloha IX sloupec „Popis“ bod V:

místo:

„Konopí, surové nebo máčené, pěstované na vlákno ...“,

má být:

„Konopí, surové nebo rosené, pěstované na vlákno ...“.

| 21) | Strana 336, příloha XI sloupec „Popis“ bod 1 druhá položka druhá odrážka: |
| --- | --- |

21)

Strana 336, příloha XI sloupec „Popis“ bod 1 druhá položka druhá odrážka:

místo:

„... poměr mezi jejich délkou a šířkou je maximálně 3“,

má být:

„... poměr mezi jejich délkou a šířkou je méně než 3“.

| 22) | Strana 337, příloha XI sloupec „Popis“ bod 4, desátá položka (ex 0713 50 10): |
| --- | --- |

22)

Strana 337, příloha XI sloupec „Popis“ bod 4, desátá položka (ex 0713 50 10):

místo:

„Vicia faba L. (partim) (bob polní)“,

Vicia faba

má být:

„Vicia faba L. (partim) (boby a koňské boby)“.

Vicia faba

---

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/36

---

Oprava nařízení Rady (ES) č. 2217/2004 ze dne 22. prosince 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, a nařízení (ES) č. 1788/2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků

(
  Úřední věstník Evropské unie L 375 ze dne 23. prosince 2004
  )

Strana 1, 3., 4. a 5. bod odůvodnění; strana 2, článek 3:

| místo | : | „prémie pro mléčné výrobky“ |
| --- | --- | --- |
| má být | : | „prémie na mléko“ |

místo

:

„prémie pro mléčné výrobky“

má být

:

„prémie na mléko“

v odpovídajícím mluvnickém tvaru.

---

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/37

---

Oprava rozhodnutí Rady 2004/281/ES ze dne 22. března 2004, kterým se v důsledku reformy společné zemědělské politiky mění Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie

(
  Úřední věstník Evropské unie L 93 ze dne 30. března 2004
  )

| 1) | Strana 5, článek 1, bod 3 písm. a) – nový čl. 95 odst. 2 druhý pododstavec: |
| --- | --- |

1)

Strana 5, článek 1, bod 3 písm. a) – nový čl. 95 odst. 2 druhý pododstavec:

místo:

„... u prémie pro mléčné výrobky za rok 2004 ...“,

má být:

„... u prémie na mléko za rok 2004 ...“.

| 2) | Strana 7, článek 1, bod 5 písm. c) – nový čl. 143b odst. 6 třetí pododstavec: |
| --- | --- |

2)

Strana 7, článek 1, bod 5 písm. c) – nový čl. 143b odst. 6 třetí pododstavec:

místo:

„... pokud se týkají povinných požadavků na řízení podniku.“,

má být:

„... pokud se týkají povinných požadavků na hospodaření.“

| 3) | Strana 7, článek 1, bod 5 písm. c) – nový čl. 143b odst. 7: |
| --- | --- |

3)

Strana 7, článek 1, bod 5 písm. c) – nový čl. 143b odst. 7:

místo:

„... sníží se vnitrostátní částka na hektar použitelná v tomto novém členském státě úměrně použitím koeficientu snížení ...“,

má být:

„... sníží se vnitrostátní částka na hektar použitelná v tomto novém členském státě poměrně použitím koeficientu snížení ...“

| 4) | Strana 10, článek 1, bod 5 písm. c) – nový čl. 143c odst. 9 první pododstavec a odst. 10 první pododstavec: |
| --- | --- |

4)

Strana 10, článek 1, bod 5 písm. c) – nový čl. 143c odst. 9 první pododstavec a odst. 10 první pododstavec:

místo:

„... například v podobě oddělených plateb.“,

má být:

„... například v podobě plateb oddělených od produkce.“

| 5) | Strana 10, článek 1, bod 5 písm. f) – nový řádek v příloze I sloupec „Poznámka“: |
| --- | --- |

5)

Strana 10, článek 1, bod 5 písm. f) – nový řádek v příloze I sloupec „Poznámka“:

místo:

„Oddělená platba nahrazující ...“,

má být:

„Platba oddělená od produkce nahrazující ...“

| 6) | Strana 11, článek 1, bod 5 písm. g) – nová příloha XII tabulka 1:






  a) | nadpis prvního sloupce:







  místo | : | „Rozvrh zvýšení“, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| má být | : | „Plán zvýšení“. |

6)

Strana 11, článek 1, bod 5 písm. g) – nová příloha XII tabulka 1:

a)

nadpis prvního sloupce:

místo

:

„Rozvrh zvýšení“,

má být

:

„Plán zvýšení“.

| b) | druhý pododstavec textu pod tabulkou:







  místo | : | „... je-li podpora v těchto odvětvích oddělena.“, |
| --- | --- | --- | --- |
| má být | : | „... je-li podpora v těchto odvětvích oddělena od produkce.“ |

b)

druhý pododstavec textu pod tabulkou:

místo

:

„... je-li podpora v těchto odvětvích oddělena.“,

má být

:

„... je-li podpora v těchto odvětvích oddělena od produkce.“

---

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/37

---

Oprava nařízení Rady (ES) č. 1251/1999 ze dne 17. května 1999 o režimu podpor pro producenty některých plodin na orné půdě

(
  Úřední věstník Evropské unie L 160 ze dne 26. června 1999, s. 1
  )

(Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 3, svazek 25, s. 322)

V celém znění nařízení se slova „silážní píce“ nahrazují slovy „píce určená k silážování“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru.

---

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/38

---

Oprava nařízení Rady (ES) č. 319/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce

(
  Úřední věstník Evropské unie L 58 ze dne 28. února 2006
  )

| 1) | Strana 35, článek 1, bod 14 – nový čl. 90 první pododstavec: |
| --- | --- |

1)

Strana 35, článek 1, bod 14 – nový čl. 90 první pododstavec:

místo:

„... smlouva mezi zemědělcem a podnikem provádějícím sběr úrody ...“,

má být:

„... smlouva mezi zemědělcem a subjektem provádějícím výkup suroviny ...“.

| 2) | Strana 35, čl. 1 bod 15 – nová kapitola 10e nadpis a čl. 110p nadpis, odst. 1, odst. 2 první pododstavec a odst. 3; strana 36, čl. 1 bod 17 – nový čl. 143ba nadpis, odst. 1 první pododstavec a odst. 2, 3, 4 a 5:







  místo | : | „platba za cukr“, |
| --- | --- | --- | --- |
| má být | : | „platba na cukr“ |

2)

Strana 35, čl. 1 bod 15 – nová kapitola 10e nadpis a čl. 110p nadpis, odst. 1, odst. 2 první pododstavec a odst. 3; strana 36, čl. 1 bod 17 – nový čl. 143ba nadpis, odst. 1 první pododstavec a odst. 2, 3, 4 a 5:

místo

:

„platba za cukr“,

má být

:

„platba na cukr“

v odpovídajícím mluvnickém tvaru.

| 3) | Strana 38, příloha bod 1 – první nový řádek v příloze I:






  a) | sloupec „Odvětví“:







  místo | : | „Cukrová řepa, cukrová třtina a čekanka používané k výrobě inulinového sirupu“, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| má být | : | „Cukrová řepa, cukrová třtina a čekanka používané k výrobě cukru nebo inulinového sirupu“. |

3)

Strana 38, příloha bod 1 – první nový řádek v příloze I:

a)

sloupec „Odvětví“:

místo

:

„Cukrová řepa, cukrová třtina a čekanka používané k výrobě inulinového sirupu“,

má být

:

„Cukrová řepa, cukrová třtina a čekanka používané k výrobě cukru nebo inulinového sirupu“.

| b) | sloupec „Poznámky“:







  místo | : | „Oddělené platby“, |
| --- | --- | --- | --- |
| má být | : | „Platba oddělená od produkce“. |

b)

sloupec „Poznámky“:

místo

:

„Oddělené platby“,

má být

:

„Platba oddělená od produkce“.

| 4) | Strana 38, příloha bod 3 – nový řádek v příloze VI sloupec „Odvětví“: |
| --- | --- |

4)

Strana 38, příloha bod 3 – nový řádek v příloze VI sloupec „Odvětví“:

místo:

„Cukrová řepa, cukrová třtina a čekanka používané k výrobě inulinového sirupu“,

má být:

„Cukrová řepa, cukrová třtina a čekanka používané k výrobě cukru nebo inulinového sirupu“.

| 5) | Strana 40, příloha bod 6 – nové písmeno K v příloze VII, odstavec 3 druhý pododstavec: |
| --- | --- |

5)

Strana 40, příloha bod 6 – nové písmeno K v příloze VII, odstavec 3 druhý pododstavec:

místo:

„... až 90 % částky stanovené v tabulce 2 v druhém pododstavci ...“,

má být:

„... až 90 % částky stanovené v tabulce 2 v prvním pododstavci ...“.

---

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/38

---

Oprava rozhodnutí Rady 2006/664/ES ze dne 19. června 2006, kterým se upravuje příloha VIII aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska

(
  Úřední věstník Evropské unie L 277 ze dne 9. října 2006
  )

Strana 5, čl. 1 bod 1 písm. c) – nový bod D podbod 2 druhý pododstavec písm. a):

místo:

„... zákonné požadavky týkající se řízení ...“,

má být:

„... povinné požadavky na hospodaření ...“.

---

5.9.2008

| 5.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---