# Europos Sąjungos L 330/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 330 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. lapkričio 15d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 330

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. lapkričio 15d.

---

| Turinys | | I   Teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (
  1
  ) | 1 |

Turinys

I   Teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

DIREKTYVOS

*

2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (
  1
  )

1

1

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2014/793/ES |
| | * | 2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimo, kuriuo numatoma Sen Bartelemi Bendrijai taikyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su taupymo pajamų apmokestinimu ir administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu, sudarymo Europos Sąjungos vardu | 10 |
| | | Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimas, kuriuo numatoma Sen Bartelemi Bendrijai taikyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su taupymo pajamų apmokestinimu ir administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu | 12 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. lapkričio 10 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1221/2014, kuriuo nustatomos 2015 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 43/2014 ir (ES) Nr. 1180/2013 | 16 |
| | * | 2014 m. spalio 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1222/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES nuostatos dėl metodikos, skirtos pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms nustatyti ir pasaulinės sisteminės svarbos įstaigų pakategorėms apibrėžti, nustatymo techninių reguliavimo standartų (
  1
  ) | 27 |
| | * | 2014 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1223/2014, kuriuo dėl laikino įvežimo perdirbti procedūros supaprastinto užbaigimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93 (
  1
  ) | 37 |
| | | 2014 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1224/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 38 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/794/ES |
| | * | 2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete, įsteigtame Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolu dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais, dėl 15 arbitrų sąrašo sudarymo | 40 |
| | | 2014/795/ES |
| | * | 2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo pratęsiamas Įgyvendinimo sprendimo 2011/335/ES, kuriuo leidžiama Lietuvos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio, taikymo laikotarpis | 44 |
| | | 2014/796/ES |
| | * | 2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Latvijos Respublikai leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio | 46 |
| | | 2014/797/ES |
| | * | 2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Estijos Respublikai leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių | 48 |
| | | 2014/798/ES |
| | * | 2014 m. lapkričio 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo dėl Sąjungos vidaus prekybos galvijais ir kiaulėmis sveikatos sertifikatų pavyzdžių formato ir papildomų sveikatos reikalavimų, susijusių su Trichinella ir taikomų Sąjungos vidaus prekybai naminėmis kiaulėmis, iš dalies keičiamas Tarybos direktyvos 64/432/EEB F priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 8336)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | | 2014/799/ES |
| | * | 2014 m. spalio 23 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimas Nr. 4/2014 dėl Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) vykdomajai tarybai suteiktinų įgaliojimų | 61 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2014/793/ES

*

2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimo, kuriuo numatoma Sen Bartelemi Bendrijai taikyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su taupymo pajamų apmokestinimu ir administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu, sudarymo Europos Sąjungos vardu

10

Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimas, kuriuo numatoma Sen Bartelemi Bendrijai taikyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su taupymo pajamų apmokestinimu ir administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu

12

REGLAMENTAI

*

2014 m. lapkričio 10 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1221/2014, kuriuo nustatomos 2015 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 43/2014 ir (ES) Nr. 1180/2013

16

*

2014 m. spalio 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1222/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES nuostatos dėl metodikos, skirtos pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms nustatyti ir pasaulinės sisteminės svarbos įstaigų pakategorėms apibrėžti, nustatymo techninių reguliavimo standartų (
  1
  )

1

27

*

2014 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1223/2014, kuriuo dėl laikino įvežimo perdirbti procedūros supaprastinto užbaigimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93 (
  1
  )

1

37

2014 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1224/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

38

SPRENDIMAI

2014/794/ES

*

2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete, įsteigtame Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolu dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais, dėl 15 arbitrų sąrašo sudarymo

40

2014/795/ES

*

2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo pratęsiamas Įgyvendinimo sprendimo 2011/335/ES, kuriuo leidžiama Lietuvos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio, taikymo laikotarpis

44

2014/796/ES

*

2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Latvijos Respublikai leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio

46

2014/797/ES

*

2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Estijos Respublikai leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių

48

2014/798/ES

*

2014 m. lapkričio 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo dėl Sąjungos vidaus prekybos galvijais ir kiaulėmis sveikatos sertifikatų pavyzdžių formato ir papildomų sveikatos reikalavimų, susijusių su Trichinella ir taikomų Sąjungos vidaus prekybai naminėmis kiaulėmis, iš dalies keičiamas Tarybos direktyvos 64/432/EEB F priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 8336)

   (
  1
  )

Trichinella

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 8336)

1

50

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

2014/799/ES

*

2014 m. spalio 23 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimas Nr. 4/2014 dėl Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) vykdomajai tarybai suteiktinų įgaliojimų

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Teisėkūros procedūra priimami aktai

DIREKTYVOS

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2014/95/ES

2014 m. spalio 22 d.

kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 50 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Komisija savo 2011 m. balandžio 13 d. priimtame komunikate „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą““ nurodė poreikį visose valstybėse narėse didinti ir užtikrinti panašaus aukšto lygio socialinės ir aplinkos informacijos, kurią teikia visų sektorių įmonės, skaidrumą. Tai visiškai suderinama su valstybių narių turima galimybe prireikus reikalauti, kad būtų toliau gerinamas įmonių teikiamos nefinansinės informacijos skaidrumas, o tai savaime yra nuolatinio pobūdžio pastangos; |
| --- | --- |

(1)

Komisija savo 2011 m. balandžio 13 d. priimtame komunikate „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą““ nurodė poreikį visose valstybėse narėse didinti ir užtikrinti panašaus aukšto lygio socialinės ir aplinkos informacijos, kurią teikia visų sektorių įmonės, skaidrumą. Tai visiškai suderinama su valstybių narių turima galimybe prireikus reikalauti, kad būtų toliau gerinamas įmonių teikiamos nefinansinės informacijos skaidrumas, o tai savaime yra nuolatinio pobūdžio pastangos;

| (2) | 2011 m. spalio 25 d. priimtame Komisijos komunikate „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ buvo pakartota, kad būtina gerinti įmonių socialinės ir aplinkos informacijos atskleidimą, ir pateikė tos srities pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

(2)

2011 m. spalio 25 d. priimtame Komisijos komunikate „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ buvo pakartota, kad būtina gerinti įmonių socialinės ir aplinkos informacijos atskleidimą, ir pateikė tos srities pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

| (3) | Europos Parlamentas savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliucijose „Įmonių socialinė atsakomybė. Atskaitingas, skaidrus ir atsakingas įmonių elgesys ir tvarus augimas“ ir „Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis“ pripažino, kad įmonėms svarbu skelbti su tvarumu susijusią informaciją, pavyzdžiui, apie socialinius ir aplinkos veiksnius, siekiant nustatyti tvarumui kylančią riziką ir padidinti investuotojų ir vartotojų pasitikėjimą. Nefinansinės informacijos atskleidimas iš tikrųjų yra labai svarbus žingsnis siekiant pereiti prie tvarios pasaulinės ekonomikos, kurioje ilgalaikis pelningumas derinamas su socialiniu teisingumu ir aplinkos apsauga. Atsižvelgiant į tai, nefinansinės informacijos atskleidimas padeda vertinti, stebėti ir valdyti įmonių veiklos rezultatus ir jų poveikį visuomenei. Todėl Europos Parlamentas paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl įmonių nefinansinės informacijos atskleidimo, kuriuo būtų užtikrinamas aukšto lygio veiklos lankstumas, kad būtų atsižvelgiama į daugialypį įmonių socialinės atsakomybės pobūdį ir įmonių įgyvendinamos socialinės atsakomybės politikos įvairovę derinant su pakankamu palyginamumo lygiu siekiant patenkinti investuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių poreikius, taip pat poreikį vartotojams suteikti lengvą prieigą prie informacijos apie įmonių poveikį visuomenei; |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamentas savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliucijose „Įmonių socialinė atsakomybė. Atskaitingas, skaidrus ir atsakingas įmonių elgesys ir tvarus augimas“ ir „Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis“ pripažino, kad įmonėms svarbu skelbti su tvarumu susijusią informaciją, pavyzdžiui, apie socialinius ir aplinkos veiksnius, siekiant nustatyti tvarumui kylančią riziką ir padidinti investuotojų ir vartotojų pasitikėjimą. Nefinansinės informacijos atskleidimas iš tikrųjų yra labai svarbus žingsnis siekiant pereiti prie tvarios pasaulinės ekonomikos, kurioje ilgalaikis pelningumas derinamas su socialiniu teisingumu ir aplinkos apsauga. Atsižvelgiant į tai, nefinansinės informacijos atskleidimas padeda vertinti, stebėti ir valdyti įmonių veiklos rezultatus ir jų poveikį visuomenei. Todėl Europos Parlamentas paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl įmonių nefinansinės informacijos atskleidimo, kuriuo būtų užtikrinamas aukšto lygio veiklos lankstumas, kad būtų atsižvelgiama į daugialypį įmonių socialinės atsakomybės pobūdį ir įmonių įgyvendinamos socialinės atsakomybės politikos įvairovę derinant su pakankamu palyginamumo lygiu siekiant patenkinti investuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių poreikius, taip pat poreikį vartotojams suteikti lengvą prieigą prie informacijos apie įmonių poveikį visuomenei;

| (4) | tam tikroms didžiosioms įmonėms taikomų nacionalinių nuostatų dėl nefinansinės informacijos atskleidimo koordinavimas yra aktualus įmonių, akcininkų ir kitų suinteresuotųjų šalių interesams. Koordinavimas tose srityse būtinas, nes dauguma tų įmonių veikia daugiau nei vienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(4)

tam tikroms didžiosioms įmonėms taikomų nacionalinių nuostatų dėl nefinansinės informacijos atskleidimo koordinavimas yra aktualus įmonių, akcininkų ir kitų suinteresuotųjų šalių interesams. Koordinavimas tose srityse būtinas, nes dauguma tų įmonių veikia daugiau nei vienoje valstybėje narėje;

| (5) | taip pat reikia nustatyti tam tikrą mažiausią teisinį reikalavimą dėl informacijos, kurią visos Sąjungos įmonės turėtų skelbti visuomenei ir valdžios institucijoms, apimties. Įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, turėtų pateikti teisingą ir visapusišką savo politikos krypčių, rezultatų ir rizikos apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

taip pat reikia nustatyti tam tikrą mažiausią teisinį reikalavimą dėl informacijos, kurią visos Sąjungos įmonės turėtų skelbti visuomenei ir valdžios institucijoms, apimties. Įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, turėtų pateikti teisingą ir visapusišką savo politikos krypčių, rezultatų ir rizikos apžvalgą;

| (6) | siekiant padidinti visoje Sąjungoje atskleidžiamos nefinansinės informacijos nuoseklumą ir palyginamumą, tam tikros didžiosios įmonės turėtų parengti nefinansinę ataskaitą, kurioje būtų pateikiama informacija bent dėl aplinkos reikalų, socialinių ir su personalu susijusių reikalų, pagarbos žmogaus teisėms, kovos su korupcija ir kyšininkavimu klausimų. Tokioje ataskaitoje turėtų būti su tais klausimais susijusių politikos krypčių, rezultatų ir rizikos aprašymas ir jis turėtų būti įtrauktas į atitinkamos įmonės vadovybės pranešimą. Nefinansinėje ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikiama informacija apie įmonės įgyvendinamus išsamių patikrinimų procesus, be to, jei tinkama ir proporcinga, informacija, susijusi su jos tiekimo ir subrangos grandinėmis, siekiant nustatyti esamus ir galimus neigiamus padarinius, užkirsti jiems kelią ir juos sušvelninti. Valstybės narės turėtų turėti galimybę atleisti įmones, kurioms taikoma ši direktyva, nuo prievolės parengti nefinansinę ataskaitą, jei pateikiamas tuos pačius finansinius metus apimantis ir to paties turinio atskiras pranešimas; |
| --- | --- |

(6)

siekiant padidinti visoje Sąjungoje atskleidžiamos nefinansinės informacijos nuoseklumą ir palyginamumą, tam tikros didžiosios įmonės turėtų parengti nefinansinę ataskaitą, kurioje būtų pateikiama informacija bent dėl aplinkos reikalų, socialinių ir su personalu susijusių reikalų, pagarbos žmogaus teisėms, kovos su korupcija ir kyšininkavimu klausimų. Tokioje ataskaitoje turėtų būti su tais klausimais susijusių politikos krypčių, rezultatų ir rizikos aprašymas ir jis turėtų būti įtrauktas į atitinkamos įmonės vadovybės pranešimą. Nefinansinėje ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikiama informacija apie įmonės įgyvendinamus išsamių patikrinimų procesus, be to, jei tinkama ir proporcinga, informacija, susijusi su jos tiekimo ir subrangos grandinėmis, siekiant nustatyti esamus ir galimus neigiamus padarinius, užkirsti jiems kelią ir juos sušvelninti. Valstybės narės turėtų turėti galimybę atleisti įmones, kurioms taikoma ši direktyva, nuo prievolės parengti nefinansinę ataskaitą, jei pateikiamas tuos pačius finansinius metus apimantis ir to paties turinio atskiras pranešimas;

| (7) | jei įmonėms taikoma prievolė parengti nefinansinę ataskaitą, toje ataskaitoje, kalbant apie aplinkos klausimus, turėtų būti pateikiama išsami informacija apie dabartinį ir numatomą įmonės veiklos poveikį aplinkai ir, prireikus, sveikatai ir saugai, energijos iš atsinaujinančiųjų ir neatsinaujinančiųjų išteklių naudojimą, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, vandens naudojimą ir oro taršą. Socialiniais ir su darbuotojais susijusiais klausimais ataskaitoje pateikiama informacija gali būti susijusi su veiksmais, kurių buvo imtasi siekiant užtikrinti lyčių lygybę, su pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos konvencijų įgyvendinimu, darbo sąlygomis, socialiniu dialogu, darbuotojų teisių, kad jie būtų informuojami ir su jais būtų konsultuojamasi, paisymu, profesinių sąjungų teisių užtikrinimu, sveikata ir sauga darbe ir dialogu su vietos bendruomenėmis, ir (arba) veiksmais, kurių imtasi siekiant užtikrinti tų bendruomenių apsaugą ir vystymąsi. Žmogaus teisių, kovos su korupcija ir kyšininkavimu klausimais nefinansinėje ataskaitoje galėtų būti pateikiama informacija apie žmogaus teisių pažeidimų prevenciją ir (arba) vykdomas kovos su korupcija ir kyšininkavimu priemones; |
| --- | --- |

(7)

jei įmonėms taikoma prievolė parengti nefinansinę ataskaitą, toje ataskaitoje, kalbant apie aplinkos klausimus, turėtų būti pateikiama išsami informacija apie dabartinį ir numatomą įmonės veiklos poveikį aplinkai ir, prireikus, sveikatai ir saugai, energijos iš atsinaujinančiųjų ir neatsinaujinančiųjų išteklių naudojimą, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, vandens naudojimą ir oro taršą. Socialiniais ir su darbuotojais susijusiais klausimais ataskaitoje pateikiama informacija gali būti susijusi su veiksmais, kurių buvo imtasi siekiant užtikrinti lyčių lygybę, su pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos konvencijų įgyvendinimu, darbo sąlygomis, socialiniu dialogu, darbuotojų teisių, kad jie būtų informuojami ir su jais būtų konsultuojamasi, paisymu, profesinių sąjungų teisių užtikrinimu, sveikata ir sauga darbe ir dialogu su vietos bendruomenėmis, ir (arba) veiksmais, kurių imtasi siekiant užtikrinti tų bendruomenių apsaugą ir vystymąsi. Žmogaus teisių, kovos su korupcija ir kyšininkavimu klausimais nefinansinėje ataskaitoje galėtų būti pateikiama informacija apie žmogaus teisių pažeidimų prevenciją ir (arba) vykdomas kovos su korupcija ir kyšininkavimu priemones;

| (8) | įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, turėtų pateikti tinkamą informaciją apie labiausiai tikėtinus pagrindinės rizikos, dėl kurios gali atsirasti svarbių padarinių, veiksnius, taip pat informaciją apie jau kilusią riziką. Tokių padarinių svarba turėtų būti vertinama pagal jų mastą ir sunkumą. Neigiamų padarinių riziką gali kelti pačios įmonės veikla arba ji gali būti susijusi su jos vykdomomis operacijomis ir, jei tinkama ir proporcinga, produktais, paslaugomis arba verslo ryšiais, įskaitant ryšius su tiekimo ir subrangos grandinėmis. Dėl tokios nuostatos neturėtų atsirasti nereikalingos papildomos administracinės naštos mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

(8)

įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, turėtų pateikti tinkamą informaciją apie labiausiai tikėtinus pagrindinės rizikos, dėl kurios gali atsirasti svarbių padarinių, veiksnius, taip pat informaciją apie jau kilusią riziką. Tokių padarinių svarba turėtų būti vertinama pagal jų mastą ir sunkumą. Neigiamų padarinių riziką gali kelti pačios įmonės veikla arba ji gali būti susijusi su jos vykdomomis operacijomis ir, jei tinkama ir proporcinga, produktais, paslaugomis arba verslo ryšiais, įskaitant ryšius su tiekimo ir subrangos grandinėmis. Dėl tokios nuostatos neturėtų atsirasti nereikalingos papildomos administracinės naštos mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| (9) | pateikdamos tą informaciją įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, gali remtis nacionalinėmis sistemomis, Sąjungos sistemomis, kaip antai Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS), arba tarptautinėmis sistemomis, kaip antai Jungtinių Tautų (JT) pasauliniu susitarimu, Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, kuriais įgyvendinama JT sistema „Apsaugoti, gerbti, padėti“, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gairėmis daugiašalėms įmonėms, Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) 26000 standartu, Tarptautinės darbo organizacijos trišale deklaracija dėl daugiašalių įmonių ir socialinės politikos principų, Visuotine ataskaitų teikimo iniciatyva ar kitomis pripažintomis tarptautinėmis sistemomis; |
| --- | --- |

(9)

pateikdamos tą informaciją įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, gali remtis nacionalinėmis sistemomis, Sąjungos sistemomis, kaip antai Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS), arba tarptautinėmis sistemomis, kaip antai Jungtinių Tautų (JT) pasauliniu susitarimu, Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, kuriais įgyvendinama JT sistema „Apsaugoti, gerbti, padėti“, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gairėmis daugiašalėms įmonėms, Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) 26000 standartu, Tarptautinės darbo organizacijos trišale deklaracija dėl daugiašalių įmonių ir socialinės politikos principų, Visuotine ataskaitų teikimo iniciatyva ar kitomis pripažintomis tarptautinėmis sistemomis;

| (10) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos tinkamos ir veiksmingos priemonės, kurios garantuotų, kad įmonės nefinansinę informaciją atskleistų laikydamosi šios direktyvos. Tuo tikslu valstybės narės turėtų užtikrinti, jog būtų numatytos veiksmingos nacionalinės procedūros, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų įpareigojimų, ir kad tomis procedūromis pagal nacionalinę teisę galėtų pasinaudoti visi teisėtai suinteresuoti fiziniai ir juridiniai asmenys, užtikrinant, kad šios direktyvos nuostatų būtų paisoma; |
| --- | --- |

(10)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos tinkamos ir veiksmingos priemonės, kurios garantuotų, kad įmonės nefinansinę informaciją atskleistų laikydamosi šios direktyvos. Tuo tikslu valstybės narės turėtų užtikrinti, jog būtų numatytos veiksmingos nacionalinės procedūros, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų įpareigojimų, ir kad tomis procedūromis pagal nacionalinę teisę galėtų pasinaudoti visi teisėtai suinteresuoti fiziniai ir juridiniai asmenys, užtikrinant, kad šios direktyvos nuostatų būtų paisoma;

| (11) | Jungtinių Tautų Rio+20 konferencijos baigiamojo dokumento „Ateitis, kurios norime“ 47 dalyje pripažįstama, kaip svarbu įmonėms teikti ataskaitas tvarumo klausimais, ir įmonės raginamos, kai tinkama, svarstyti, ar nereikėtų į reguliarias ataskaitas įtraukti informacijos tvarumo klausimais. Jame pramonė, suinteresuotos vyriausybės ir atitinkamos suinteresuotosios šalys taip pat raginamos, remiant Jungtinių Tautų sistemai, kai tinkama, plėtoti geriausios praktikos modelius ir sudaryti geresnes sąlygas pastangoms integruoti finansinę ir nefinansinę informaciją atsižvelgiant į jau sukurtų sistemų patirtį; |
| --- | --- |

(11)

Jungtinių Tautų Rio+20 konferencijos baigiamojo dokumento „Ateitis, kurios norime“ 47 dalyje pripažįstama, kaip svarbu įmonėms teikti ataskaitas tvarumo klausimais, ir įmonės raginamos, kai tinkama, svarstyti, ar nereikėtų į reguliarias ataskaitas įtraukti informacijos tvarumo klausimais. Jame pramonė, suinteresuotos vyriausybės ir atitinkamos suinteresuotosios šalys taip pat raginamos, remiant Jungtinių Tautų sistemai, kai tinkama, plėtoti geriausios praktikos modelius ir sudaryti geresnes sąlygas pastangoms integruoti finansinę ir nefinansinę informaciją atsižvelgiant į jau sukurtų sistemų patirtį;

| (12) | investuotojams suteikiant prieigą prie nefinansinės informacijos žengiamas žingsnis link tarpinio tikslo – rinkos ir politikos paskatų, kuriomis verslui atlyginama už investicijas į našumą – įgyvendinimo iki 2020 m., kaip numatyta „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane“; |
| --- | --- |

(12)

investuotojams suteikiant prieigą prie nefinansinės informacijos žengiamas žingsnis link tarpinio tikslo – rinkos ir politikos paskatų, kuriomis verslui atlyginama už investicijas į našumą – įgyvendinimo iki 2020 m., kaip numatyta „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane“;

| (13) | 2011 m. kovo 24–25 d. posėdžio išvadose Europos Vadovų Taryba paragino mažinti bendrą reguliavimo naštą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu ir pasiūlė priemones našumui padidinti, o Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“ siekiama pagerinti verslo aplinką MVĮ ir skatinti jų internacionalizavimą. Todėl pagal principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ nauji reikalavimai atskleisti informaciją turėtų būti taikomi tik tam tikroms didžiosioms įmonėms ir grupėms; |
| --- | --- |

(13)

2011 m. kovo 24–25 d. posėdžio išvadose Europos Vadovų Taryba paragino mažinti bendrą reguliavimo naštą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu ir pasiūlė priemones našumui padidinti, o Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“ siekiama pagerinti verslo aplinką MVĮ ir skatinti jų internacionalizavimą. Todėl pagal principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ nauji reikalavimai atskleisti informaciją turėtų būti taikomi tik tam tikroms didžiosioms įmonėms ir grupėms;

| (14) | nefinansinės informacijos atskleidimo reikalavimų taikymo sritis turėtų būti apibrėžta pagal vidutinį darbuotojų skaičių, bendrą balanso sumą ir grynąsias pajamas. MVĮ turėtų būti atleistos nuo papildomų reikalavimų, ir įpareigojimas paskelbti nefinansinę ataskaitą turėtų būti taikomas tik toms didžiosioms įmonėms, kurios yra viešojo intereso įmonės, ir toms viešojo intereso įmonėms, kurios yra didžiosios grupės patronuojančiosios įmonės, jei konsoliduotai grupių atveju vidutinis darbuotojų skaičius kiekvienu atveju viršija 500. Tai neturėtų valstybėms narėms užkirsti galimybės reikalauti, kad nefinansinę informaciją atskleistų ne tik įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, bet ir kitos įmonės ir grupės; |
| --- | --- |

(14)

nefinansinės informacijos atskleidimo reikalavimų taikymo sritis turėtų būti apibrėžta pagal vidutinį darbuotojų skaičių, bendrą balanso sumą ir grynąsias pajamas. MVĮ turėtų būti atleistos nuo papildomų reikalavimų, ir įpareigojimas paskelbti nefinansinę ataskaitą turėtų būti taikomas tik toms didžiosioms įmonėms, kurios yra viešojo intereso įmonės, ir toms viešojo intereso įmonėms, kurios yra didžiosios grupės patronuojančiosios įmonės, jei konsoliduotai grupių atveju vidutinis darbuotojų skaičius kiekvienu atveju viršija 500. Tai neturėtų valstybėms narėms užkirsti galimybės reikalauti, kad nefinansinę informaciją atskleistų ne tik įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, bet ir kitos įmonės ir grupės;

| (15) | daug įmonių, kurioms taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES (3), yra įmonių grupių narės. Konsoliduotieji vadovybės pranešimai turėtų būti parengti taip, kad informacija apie tokias įmonių grupes galėtų būti perduota nariams ir trečiosioms šalims. Todėl reikėtų suderinti nacionalinės teisės aktus, kuriais reglamentuojamas konsoliduotųjų vadovybės pranešimų rengimas, siekiant užtikrinti Sąjungoje viešai skelbtinos įmonių informacijos palyginamumą ir nuoseklumą; |
| --- | --- |

(15)

daug įmonių, kurioms taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES (3), yra įmonių grupių narės. Konsoliduotieji vadovybės pranešimai turėtų būti parengti taip, kad informacija apie tokias įmonių grupes galėtų būti perduota nariams ir trečiosioms šalims. Todėl reikėtų suderinti nacionalinės teisės aktus, kuriais reglamentuojamas konsoliduotųjų vadovybės pranešimų rengimas, siekiant užtikrinti Sąjungoje viešai skelbtinos įmonių informacijos palyginamumą ir nuoseklumą;

| (16) | teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės tikrina tik tai, ar buvo pateikta nefinansinė ataskaita arba atskiras pranešimas. Be to, valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad nefinansinėje ataskaitoje arba atskirame pranešime pateikiamą informaciją patikrintų nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas; |
| --- | --- |

(16)

teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės tikrina tik tai, ar buvo pateikta nefinansinė ataskaita arba atskiras pranešimas. Be to, valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad nefinansinėje ataskaitoje arba atskirame pranešime pateikiamą informaciją patikrintų nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas;

| (17) | siekdama įmonėms sudaryti palankesnes sąlygas atskleisti nefinansinę informaciją, Komisija turėtų parengti neprivalomas gaires, įskaitant bendruosius ir sektorinius nefinansinius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius. Komisija turėtų atsižvelgti į esamą geriausią patirtį, tarptautines naujoves ir susijusių Sąjungos iniciatyvų rezultatus. Komisija turėtų tinkamai konsultuotis su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis. Aplinkos aspektais Komisija turėtų atsižvelgti bent į žemės naudojimą, vandens naudojimą, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir medžiagų naudojimą; |
| --- | --- |

(17)

siekdama įmonėms sudaryti palankesnes sąlygas atskleisti nefinansinę informaciją, Komisija turėtų parengti neprivalomas gaires, įskaitant bendruosius ir sektorinius nefinansinius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius. Komisija turėtų atsižvelgti į esamą geriausią patirtį, tarptautines naujoves ir susijusių Sąjungos iniciatyvų rezultatus. Komisija turėtų tinkamai konsultuotis su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis. Aplinkos aspektais Komisija turėtų atsižvelgti bent į žemės naudojimą, vandens naudojimą, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir medžiagų naudojimą;

| (18) | įmonių administracinio, valdymo ir priežiūros organų narių kompetencijų ir požiūrių įvairovė padeda geriau suprasti atitinkamos įmonės verslo organizavimą ir reikalus. Ji padeda tų organų nariams konstruktyviai kvestionuoti vadovybės sprendimus ir labiau atsiverti novatoriškoms idėjoms, nes slopina narių požiūrių vienodumo, dar vadinamo grupiniu mąstymu, reiškinį. Taip ji padeda veiksmingai prižiūrėti valdymą ir sėkmingai valdyti įmonę. Todėl svarbu didinti skaidrumą įmonių taikomos įvairovės politikos klausimais. Tai suteiktų rinkai informacijos apie įmonių valdymo praktiką ir taip netiesiogiai skatintų įmones didinti įvairovę valdybose; |
| --- | --- |

(18)

įmonių administracinio, valdymo ir priežiūros organų narių kompetencijų ir požiūrių įvairovė padeda geriau suprasti atitinkamos įmonės verslo organizavimą ir reikalus. Ji padeda tų organų nariams konstruktyviai kvestionuoti vadovybės sprendimus ir labiau atsiverti novatoriškoms idėjoms, nes slopina narių požiūrių vienodumo, dar vadinamo grupiniu mąstymu, reiškinį. Taip ji padeda veiksmingai prižiūrėti valdymą ir sėkmingai valdyti įmonę. Todėl svarbu didinti skaidrumą įmonių taikomos įvairovės politikos klausimais. Tai suteiktų rinkai informacijos apie įmonių valdymo praktiką ir taip netiesiogiai skatintų įmones didinti įvairovę valdybose;

| (19) | prievolė atskleisti įvairovės politiką, susijusią su tokiais aspektais, kaip, pavyzdžiui, amžius, lytis arba išsilavinimas ir profesinė patirtis administraciniuose, valdymo ir priežiūros organuose turėtų būti taikoma tik tam tikroms didžiosioms įmonėms. Atskleidžiama informacija apie įvairovės politiką turėtų būti įmonės valdymo ataskaitos, nustatytos Direktyvos 2013/34/ES 20 straipsnyje, dalimi. Jei įvairovės politika netaikoma, neturėtų būti reikalaujama ją parengti, tačiau įmonės valdymo ataskaitoje turėtų būti tiksliai paaiškinama, kodėl taip yra; |
| --- | --- |

(19)

prievolė atskleisti įvairovės politiką, susijusią su tokiais aspektais, kaip, pavyzdžiui, amžius, lytis arba išsilavinimas ir profesinė patirtis administraciniuose, valdymo ir priežiūros organuose turėtų būti taikoma tik tam tikroms didžiosioms įmonėms. Atskleidžiama informacija apie įvairovės politiką turėtų būti įmonės valdymo ataskaitos, nustatytos Direktyvos 2013/34/ES 20 straipsnyje, dalimi. Jei įvairovės politika netaikoma, neturėtų būti reikalaujama ją parengti, tačiau įmonės valdymo ataskaitoje turėtų būti tiksliai paaiškinama, kodėl taip yra;

| (20) | atkreiptas dėmesys į iniciatyvas Sąjungos lygmeniu, įskaitant ataskaitų apie kai kuriuos sektorius teikimą pagal atskiras šalis, Europos Vadovų Tarybos 2013 m. gegužės 22 d. ir 2013 m. gruodžio 19 ir 20 d. posėdžių išvadose padarytas nuorodas į didžiųjų bendrovių ir grupių ataskaitų teikimą pagal atskiras šalis, panašaus pobūdžio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (4) nuostatas ir tarptautines pastangas padidinti skaidrumą finansinės atskaitomybės srityje. Per G8 ir G20 susitikimus buvo paprašyta, kad EBPO parengtų standartinį daugiašalėms įmonėms skirtą ataskaitos šabloną, pagal kurį jos teiks informaciją mokesčių institucijoms apie tai, kur visame pasaulyje uždirba pelną ir moka mokesčius. Tokios naujovės papildo į šią direktyvą įtrauktus pasiūlymus kaip tinkamos priemonės siekiant jų atitinkamų tikslų; |
| --- | --- |

(20)

atkreiptas dėmesys į iniciatyvas Sąjungos lygmeniu, įskaitant ataskaitų apie kai kuriuos sektorius teikimą pagal atskiras šalis, Europos Vadovų Tarybos 2013 m. gegužės 22 d. ir 2013 m. gruodžio 19 ir 20 d. posėdžių išvadose padarytas nuorodas į didžiųjų bendrovių ir grupių ataskaitų teikimą pagal atskiras šalis, panašaus pobūdžio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (4) nuostatas ir tarptautines pastangas padidinti skaidrumą finansinės atskaitomybės srityje. Per G8 ir G20 susitikimus buvo paprašyta, kad EBPO parengtų standartinį daugiašalėms įmonėms skirtą ataskaitos šabloną, pagal kurį jos teiks informaciją mokesčių institucijoms apie tai, kur visame pasaulyje uždirba pelną ir moka mokesčius. Tokios naujovės papildo į šią direktyvą įtrauktus pasiūlymus kaip tinkamos priemonės siekiant jų atitinkamų tikslų;

| (21) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. padidinti visoje Sąjungoje tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių atskleidžiamos nefinansinės informacijos aktualumą, nuoseklumą ir palyginamumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jos poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(21)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. padidinti visoje Sąjungoje tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių atskleidžiamos nefinansinės informacijos aktualumą, nuoseklumą ir palyginamumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jos poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (22) | šia direktyva nepažeidžiamos pagrindinės teisės ir laikomasi visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų principų, įskaitant laisvę užsiimti verslu, teisę į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsaugą. Ši direktyva turi būti įgyvendinta remiantis tomis teisėmis ir principais; |
| --- | --- |

(22)

šia direktyva nepažeidžiamos pagrindinės teisės ir laikomasi visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų principų, įskaitant laisvę užsiimti verslu, teisę į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsaugą. Ši direktyva turi būti įgyvendinta remiantis tomis teisėmis ir principais;

| (23) | todėl Direktyva 2013/34/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(23)

todėl Direktyva 2013/34/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2013/34/ES daliniai pakeitimai

Direktyva 2013/34/ES iš dalies keičiama taip:

| 1) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „19a straipsnis
  Nefinansinė ataskaita
  1.   Didžiosios įmonės, kurios yra viešojo intereso įmonės ir balanso datą viršija vidutinio 500 darbuotojų skaičiaus per finansinius metus kriterijų, į savo vadovybės pranešimą įtraukia nefinansinę ataskaitą, kurioje tiek, kiek būtina įmonės pokyčiams, veiklos rezultatams, būklei ir jos veiklos poveikiui suprasti, pateikiama informacija bent dėl aplinkos reikalų, socialinių ir su personalu susijusių reikalų, pagarbos žmogaus teisėms, kovos su korupcija ir kyšininkavimu aspektų, įskaitant:






  a) | trumpą įmonės verslo modelio aprašymą; |
| --- | --- | --- |

1)

Įterpiamas šis straipsnis:

„19a straipsnis

Nefinansinė ataskaita

1.   Didžiosios įmonės, kurios yra viešojo intereso įmonės ir balanso datą viršija vidutinio 500 darbuotojų skaičiaus per finansinius metus kriterijų, į savo vadovybės pranešimą įtraukia nefinansinę ataskaitą, kurioje tiek, kiek būtina įmonės pokyčiams, veiklos rezultatams, būklei ir jos veiklos poveikiui suprasti, pateikiama informacija bent dėl aplinkos reikalų, socialinių ir su personalu susijusių reikalų, pagarbos žmogaus teisėms, kovos su korupcija ir kyšininkavimu aspektų, įskaitant:

a)

trumpą įmonės verslo modelio aprašymą;

| b) | įmonės politikos, kurios laikomasi tais aspektais, aprašymą, įskaitant įgyvendintus išsamių patikrinimų procesus; |
| --- | --- |

b)

įmonės politikos, kurios laikomasi tais aspektais, aprašymą, įskaitant įgyvendintus išsamių patikrinimų procesus;

| c) | tos politikos rezultatus; |
| --- | --- |

c)

tos politikos rezultatus;

| d) | pagrindinę riziką tais aspektais, susijusią su tomis įmonės operacijomis, įskaitant, jei tinkama ir proporcinga, jos verslo santykius, produktus ar paslaugas, dėl kurių gali kilti tikėtinų neigiamų padarinių tose srityse, ir tai, kaip įmonė tą riziką valdo; |
| --- | --- |

d)

pagrindinę riziką tais aspektais, susijusią su tomis įmonės operacijomis, įskaitant, jei tinkama ir proporcinga, jos verslo santykius, produktus ar paslaugas, dėl kurių gali kilti tikėtinų neigiamų padarinių tose srityse, ir tai, kaip įmonė tą riziką valdo;

| e) | nefinansinius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, susijusius su konkrečia veikla. |
| --- | --- |

e)

nefinansinius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, susijusius su konkrečia veikla.

Kai įmonė netaiko politikos vieno ar kelių tų aspektų atžvilgiu, nefinansinėje ataskaitoje pateikiamas aiškus ir argumentuotas paaiškinimas, kodėl taip yra.

Pirmoje pastraipoje nurodytoje nefinansinėje ataskaitoje, kai tinkama, taip pat pateikiamos nuorodos ir papildomi paaiškinimai apie sumas, apie kurias pranešama metinėse finansinėse ataskaitose.

Valstybės narės išimtiniais atvejais gali leisti neatskleisti informacijos apie būsimus pokyčius arba su vykstančiomis derybomis susijusius klausimus, jei, remiantis tinkamai pagrįsta administracijos, valdymo ir priežiūros organų narių, veikiančių pagal jiems nacionalinės teisės aktais suteiktą kompetenciją ir kolektyviai atsakingų už tą nuomonę, nuomone, tokios informacijos atskleidimas labai pakenktų komercinei atitinkamos įmonės padėčiai ir jei neatskleidus tokios informacijos netrukdoma teisingai ir subalansuotai suprasti įmonės pokyčius, veiklos rezultatus, būklę ir jos veiklos poveikį.

Valstybės narės numato, kad įmonės, iš kurių reikalaujama atskleisti pirmoje pastraipoje nurodytą informaciją, gali remtis nacionalinėmis, Sąjungos ar tarptautinėmis sistemomis ir, jei jos tai daro, įmonės nurodo sistemas, kuriomis jos rėmėsi.

2.   Laikoma, kad įmonės, įvykdžiusios 1 dalyje numatytą prievolę, įvykdė 19 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatytą prievolę, susijusią su nefinansinės informacijos analize.

3.   Įmonė, kuri kartu yra patronuojamoji įmonė, yra atleidžiama nuo 1 dalyje nurodytos prievolės, jeigu ta įmonė ir jos patronuojamosios įmonės yra įtrauktos į konsoliduotąjį kitos įmonės vadovybės pranešimą arba atskirą pranešimą, kurie parengiami laikantis 29 straipsnio ir šio straipsnio.

4.   Kai įmonė parengia tuos pačius finansinius metus apimantį atskirą pranešimą, neatsižvelgiant į tai, ar pranešime remiamasi nacionalinėmis, Sąjungos ar tarptautinėmis sistemomis, ir ar tas pranešimas apima informaciją, reikalingą nefinansinei ataskaitai, kaip numatyta 1 dalyje, valstybės narės gali atleisti tokią įmonę nuo prievolės parengti nefinansinę atskaitą, nustatytą 1 dalyje, jei toks atskiras pranešimas yra:

| a) | paskelbiamas kartu su vadovybės pranešimu pagal 30 straipsnį; arba |
| --- | --- |

a)

paskelbiamas kartu su vadovybės pranešimu pagal 30 straipsnį; arba

| b) | per pagrįstą laikotarpį, kuris neturi būti ilgesnis kaip šeši mėnesiai po balanso datos, viešai paskelbiamas įmonės interneto svetainėje, o vadovybės pranešime į jį pateikiama nuoroda. |
| --- | --- |

b)

per pagrįstą laikotarpį, kuris neturi būti ilgesnis kaip šeši mėnesiai po balanso datos, viešai paskelbiamas įmonės interneto svetainėje, o vadovybės pranešime į jį pateikiama nuoroda.

2 dalis mutatis mutandis taikoma įmonėms, kurios rengia atskirą pranešimą, kaip nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė patikrintų, ar buvo pateikta 1 dalyje nurodyta nefinansinė ataskaita arba 4 dalyje nurodytas atskiras pranešimas.

6.   Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodytoje nefinansinėje ataskaitoje arba 4 dalyje nurodytame atskirame pranešime pateikiamą informaciją patikrintų nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas.“

| 2) | 20 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis papildoma šiuo punktu:






  „g) | įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams taikomos įvairovės politikos, susijusios su tokiais aspektais, kaip, pavyzdžiui, amžius, lytis, arba išsilavinimas ir profesinė patirtis, aprašymas, tos įvairovės politikos tikslai, jos įgyvendinimo būdai ir rezultatai ataskaitiniu laikotarpiu. Jei tokia politika netaikoma, ataskaitoje paaiškinama, kodėl taip yra.“ |
| --- | --- | --- | --- |

2)

20 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma šiuo punktu:

„g)

įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams taikomos įvairovės politikos, susijusios su tokiais aspektais, kaip, pavyzdžiui, amžius, lytis, arba išsilavinimas ir profesinė patirtis, aprašymas, tos įvairovės politikos tikslai, jos įgyvendinimo būdai ir rezultatai ataskaitiniu laikotarpiu. Jei tokia politika netaikoma, ataskaitoje paaiškinama, kodėl taip yra.“

;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė pagal 34 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą pareiškia nuomonę dėl pagal šio straipsnio 1 dalies c ir d punktus parengtos informacijos ir patikrina, kad būtų pateikta šio straipsnio 1 dalies a, b, e, f ir g punktuose nurodyta informacija.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė pagal 34 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą pareiškia nuomonę dėl pagal šio straipsnio 1 dalies c ir d punktus parengtos informacijos ir patikrina, kad būtų pateikta šio straipsnio 1 dalies a, b, e, f ir g punktuose nurodyta informacija.“

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Valstybės narės nuo šio straipsnio 1 dalies a, b, e, f ir g punktų taikymo gali atleisti 1 dalyje nurodytas įmones, kurios yra išleidusios tik vertybinius popierius, kurie nėra akcijos, kuriomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, apibrėžtoje Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte, išskyrus atvejus, kai tokios įmonės yra išleidusios akcijų, kuriomis prekiaujama daugiašalėje prekybos sistemoje, apibrėžtoje Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 15 punkte.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Valstybės narės nuo šio straipsnio 1 dalies a, b, e, f ir g punktų taikymo gali atleisti 1 dalyje nurodytas įmones, kurios yra išleidusios tik vertybinius popierius, kurie nėra akcijos, kuriomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, apibrėžtoje Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte, išskyrus atvejus, kai tokios įmonės yra išleidusios akcijų, kuriomis prekiaujama daugiašalėje prekybos sistemoje, apibrėžtoje Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 15 punkte.“

| d) | papildoma šia dalimi:
  „5.   Nepaisant 40 straipsnio, 1 dalies g punktas netaikomas mažosioms ir vidutinėms įmonėms.“ |
| --- | --- |

d)

papildoma šia dalimi:

„5.   Nepaisant 40 straipsnio, 1 dalies g punktas netaikomas mažosioms ir vidutinėms įmonėms.“

| 3) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „29a straipsnis
  Konsoliduotoji nefinansinė ataskaita
  1.   Viešojo intereso įmonės, kurios yra didžiosios grupės patronuojančiosios įmonės ir konsoliduotojo balanso datą viršija vidutinio 500 darbuotojų skaičiaus per finansinius metus kriterijų, į konsoliduotąjį vadovybės pranešimą įtraukia konsoliduotąją nefinansinę ataskaitą, kurioje tiek, kiek būtina grupės pokyčiams, veiklos rezultatams, būklei ir jos veiklos poveikiui suprasti, pateikiama informacija bent dėl aplinkos reikalų, socialinių ir su personalu susijusių reikalų, pagarbos žmogaus teisėms, kovos su korupcija ir kyšininkavimu klausimų, įskaitant:






  a) | trumpą grupės verslo modelio aprašymą; |
| --- | --- | --- |

3)

Įterpiamas šis straipsnis:

„29a straipsnis

Konsoliduotoji nefinansinė ataskaita

1.   Viešojo intereso įmonės, kurios yra didžiosios grupės patronuojančiosios įmonės ir konsoliduotojo balanso datą viršija vidutinio 500 darbuotojų skaičiaus per finansinius metus kriterijų, į konsoliduotąjį vadovybės pranešimą įtraukia konsoliduotąją nefinansinę ataskaitą, kurioje tiek, kiek būtina grupės pokyčiams, veiklos rezultatams, būklei ir jos veiklos poveikiui suprasti, pateikiama informacija bent dėl aplinkos reikalų, socialinių ir su personalu susijusių reikalų, pagarbos žmogaus teisėms, kovos su korupcija ir kyšininkavimu klausimų, įskaitant:

a)

trumpą grupės verslo modelio aprašymą;

| b) | grupės politikos, kurios laikomasi tais klausimais, aprašymą, įskaitant įgyvendintus išsamių patikrinimų procesus; |
| --- | --- |

b)

grupės politikos, kurios laikomasi tais klausimais, aprašymą, įskaitant įgyvendintus išsamių patikrinimų procesus;

| c) | tos politikos rezultatus; |
| --- | --- |

c)

tos politikos rezultatus;

| d) | pagrindinę riziką tais aspektais, susijusią su tais grupės operacijų, įskaitant, jei tinkama ir proporcinga, jos verslo santykius, produktus ar paslaugas, dėl kurių gali kilti tikėtinų neigiamų padarinių tose srityse, ir tai, kaip grupė tą riziką valdo; |
| --- | --- |

d)

pagrindinę riziką tais aspektais, susijusią su tais grupės operacijų, įskaitant, jei tinkama ir proporcinga, jos verslo santykius, produktus ar paslaugas, dėl kurių gali kilti tikėtinų neigiamų padarinių tose srityse, ir tai, kaip grupė tą riziką valdo;

| e) | nefinansinius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, susijusius su konkrečia veikla. |
| --- | --- |

e)

nefinansinius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, susijusius su konkrečia veikla.

Kai grupė netaiko politikos vieno ar kelių tų aspektų atžvilgiu, konsoliduotojoje nefinansinėje ataskaitoje pateikiamas aiškus ir argumentuotas paaiškinimas, kodėl taip yra.

Pirmoje pastraipoje nurodytoje konsoliduotojoje nefinansinėje ataskaitoje, kai tinkama, taip pat pateikiamos nuorodos ir papildomi paaiškinimai apie sumas, apie kurias pranešama konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose.

Valstybės narės išimtiniais atvejais gali leisti neatskleisti informacijos apie būsimus pokyčius arba su vykstančiomis derybomis susijusius klausimus, jei, remiantis tinkamai pagrįsta administracijos, valdymo ir priežiūros organų narių, veikiančių pagal jiems nacionaliniais teisės aktais suteiktą kompetenciją ir kolektyviai atsakingų už tą nuomonę, nuomone, tokios informacijos atskleidimas labai pakenktų komercinei atitinkamos grupės padėčiai ir jei neatskleidus tokios informacijos netrukdoma teisingai ir subalansuotai suprasti grupės pokyčius, veiklos rezultatus, būklę ir jos veiklos poveikį.

Valstybės narės numato, kad patronuojančioji įmonė, iš kurios reikalaujama atskleisti pirmoje pastraipoje nurodytą informaciją, gali remtis nacionalinėmis, Sąjungos ar tarptautinėmis sistemomis ir, jei ji tai daro, patronuojančioji įmonė nurodo sistemas, kuriomis ji rėmėsi.

2.   Laikoma, kad patronuojančiosios įmonės, įvykdžiusios 1 dalyje nustatytą prievolę, įvykdė 19 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje ir 29 straipsnyje nustatytą prievolę, susijusią su nefinansinės informacijos analize.

3.   Patronuojančioji įmonė, kuri kartu yra patronuojamoji įmonė, yra atleidžiama nuo 1 dalyje nustatytų prievolių, jeigu ta nuo prievolių atleistoji patronuojančioji įmonė ir jos patronuojamosios įmonės yra įtrauktos į konsoliduotąjį kitos įmonės vadovybės pranešimą arba atskirą pranešimą, kurie parengiami laikantis 29 straipsnio ir šio straipsnio.

4.   Kai patronuojančioji įmonė parengia tuos pačius finansinius metus apimantį atskirą pranešimą, kuris siejamas su visa grupe, neatsižvelgiant į tai, ar pranešime remiamasi nacionalinėmis, Sąjungos ar tarptautinėmis sistemomis, ir ar tas pranešimas apima informaciją, reikalingą konsoliduotajai nefinansinei ataskaitai, kaip numatyta 1 dalyje, valstybės narės gali atleisti tą patronuojančiąją įmonę nuo prievolės parengti konsoliduotąją nefinansinę ataskaitą, nustatytą 1 dalyje, jei toks atskiras pranešimas yra:

| a) | paskelbiamas kartu su konsoliduotuoju vadovybės pranešimu pagal 30 straipsnį; arba |
| --- | --- |

a)

paskelbiamas kartu su konsoliduotuoju vadovybės pranešimu pagal 30 straipsnį; arba

| b) | per pagrįstą laikotarpį, kuris neturi būti ilgesnis kaip šeši mėnesiai po balanso datos, viešai paskelbiamas patronuojančiosios įmonės interneto svetainėje, o konsoliduotajame vadovybės pranešime į jį pateikiama nuoroda. |
| --- | --- |

b)

per pagrįstą laikotarpį, kuris neturi būti ilgesnis kaip šeši mėnesiai po balanso datos, viešai paskelbiamas patronuojančiosios įmonės interneto svetainėje, o konsoliduotajame vadovybės pranešime į jį pateikiama nuoroda.

2 dalis mutatis mutandis taikoma įmonėms, kurios rengia atskirą pranešimą, kaip nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė patikrintų, ar buvo pateikta 1 dalyje nurodyta konsoliduotoji nefinansinė ataskaita arba 4 dalyje nurodytas atskiras pranešimas.

6.   Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodytoje konsoliduotojoje nefinansinėje ataskaitoje arba 4 dalyje nurodytame atskirame pranešime pateikiamą informaciją patikrintų nepriklausomas užtikrinimo paslaugų teikėjas.“

| 4) | 33 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės administracinio, valdymo ir priežiūros organų nariai, veikdami pagal kompetenciją, kuri jiems suteikta nacionalinės teisės aktais, turėtų kolektyvinę pareigą užtikrinti, kad:






  a) | metinės finansinės ataskaitos, vadovybės pranešimas, įmonės valdymo ataskaita, jei tokia ataskaita teikiama atskirai, ir 19a straipsnio 4 dalyje nurodytas pranešimas, taip pat |
| --- | --- | --- |

4)

33 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės administracinio, valdymo ir priežiūros organų nariai, veikdami pagal kompetenciją, kuri jiems suteikta nacionalinės teisės aktais, turėtų kolektyvinę pareigą užtikrinti, kad:

a)

metinės finansinės ataskaitos, vadovybės pranešimas, įmonės valdymo ataskaita, jei tokia ataskaita teikiama atskirai, ir 19a straipsnio 4 dalyje nurodytas pranešimas, taip pat

| b) | konsoliduotosios metinės finansinės ataskaitos, konsoliduotieji vadovybės pranešimai, konsoliduotoji įmonės valdymo ataskaita, jei tokia ataskaita teikiama atskirai, ir 29a straipsnio 4 dalyje nurodytas pranešimas |
| --- | --- |

b)

konsoliduotosios metinės finansinės ataskaitos, konsoliduotieji vadovybės pranešimai, konsoliduotoji įmonės valdymo ataskaita, jei tokia ataskaita teikiama atskirai, ir 29a straipsnio 4 dalyje nurodytas pranešimas

būtų rengiami ir skelbiami laikantis šios direktyvos reikalavimų ir, kai taikytina, tarptautinių apskaitos standartų, priimtų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002.“

| 5) | 34 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „3.   Šis straipsnis netaikomas 19a straipsnio 1 dalyje nurodytoms nefinansinėms ataskaitoms ir 29a straipsnio 1 dalyje nurodytoms konsoliduotosioms nefinansinėms ataskaitoms ar 19a straipsnio 4 dalyje ir 29a straipsnio 4 dalyje nurodytiems atskiriems pranešimams.“ |
| --- | --- |

5)

34 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Šis straipsnis netaikomas 19a straipsnio 1 dalyje nurodytoms nefinansinėms ataskaitoms ir 29a straipsnio 1 dalyje nurodytoms konsoliduotosioms nefinansinėms ataskaitoms ar 19a straipsnio 4 dalyje ir 29a straipsnio 4 dalyje nurodytiems atskiriems pranešimams.“

| 6) | Į 48 straipsnį prieš paskutiniąją pastraipą įterpiama ši pastraipa:
  „Atsižvelgiant į EBPO naujoves ir susijusių Europos iniciatyvų rezultatus, ataskaitoje taip pat apsvarstoma galimybė įpareigoti didžiąsias įmones kasmet pagal šalis viešai skelbti ataskaitas, kurios apimtų bent informaciją apie kiekvienoje valstybėje narėje ir trečiojoje šalyje, kurioje jos veikia, gautą pelną, sumokėtus pelno mokesčius ir gautas viešąsias subsidijas.“ |
| --- | --- |

6)

Į 48 straipsnį prieš paskutiniąją pastraipą įterpiama ši pastraipa:

„Atsižvelgiant į EBPO naujoves ir susijusių Europos iniciatyvų rezultatus, ataskaitoje taip pat apsvarstoma galimybė įpareigoti didžiąsias įmones kasmet pagal šalis viešai skelbti ataskaitas, kurios apimtų bent informaciją apie kiekvienoje valstybėje narėje ir trečiojoje šalyje, kurioje jos veikia, gautą pelną, sumokėtus pelno mokesčius ir gautas viešąsias subsidijas.“

2 straipsnis

Informacijos teikimo gairės

Komisija parengia neprivalomas gaires, kuriose nurodomi nefinansinės informacijos teikimo metodai, įskaitant bendruosius ir sektorinius nefinansinius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, siekdama įmonėms sudaryti palankesnes sąlygas atskleisti svarbią, naudingą ir palyginamą nefinansinę informaciją. Tai darydama, Komisija konsultuojasi su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis.

Komisija paskelbia šias gaires ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 6 d.

3 straipsnis

Peržiūra

Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šios direktyvos įgyvendinimo, įskaitant, be kitų aspektų, dėl jos taikymo srities, ypač didžiųjų nebiržinių įmonių atžvilgiu, veiksmingumo ir pateiktų gairių ir metodų lygio. Ši ataskaita paskelbiama ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 6 d. ir prireikus prie šios ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

4 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 6 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

Valstybės narės numato, kad pirmoje pastraipoje nurodytos nuostatos būtų taikomos visoms įmonėms, kurioms taikomas 1 straipsnis, finansinių metų, prasidedančių 2017 m. sausio 1 d., atžvilgiu arba 2017 kalendoriniais metais.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

6 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2014 m. spalio 22 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 47.

1

(2)  2014 m. balandžio 15 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2014 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

4

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/10

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. lapkričio 7 d.

dėl Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimo, kuriuo numatoma Sen Bartelemi Bendrijai taikyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su taupymo pajamų apmokestinimu ir administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu, sudarymo Europos Sąjungos vardu

(2014/793/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 113 ir 115 straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies b punktu ir 8 dalies antra pastraipa,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

kadangi:

| (1) | remiantis Tarybos sprendimu 2013/671/ES (1), 2014 m. vasario 17 d. buvo pasirašytas Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimas, kuriuo numatoma Sen Bartelemi Bendrijai taikyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su taupymo pajamų apmokestinimu ir administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu (toliau – Susitarimas), su sąlyga, kad jis bus vėliau sudarytas; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Tarybos sprendimu 2013/671/ES (1), 2014 m. vasario 17 d. buvo pasirašytas Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimas, kuriuo numatoma Sen Bartelemi Bendrijai taikyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su taupymo pajamų apmokestinimu ir administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu (toliau – Susitarimas), su sąlyga, kad jis bus vėliau sudarytas;

| (2) | Susitarimu siekiama užtikrinti, kad Sen Bartelemi, nepaisant jo statuso pasikeitimo, būtų toliau taikomi Tarybos direktyvoje 2011/16/ES (2) ir Tarybos direktyvoje 2003/48/EB (3) numatyti mechanizmai, kuriais visų pirma siekiama kovoti su tarpvalstybiniu mokestiniu sukčiavimu ir tarpvalstybiniu mokesčių vengimu; |
| --- | --- |

(2)

Susitarimu siekiama užtikrinti, kad Sen Bartelemi, nepaisant jo statuso pasikeitimo, būtų toliau taikomi Tarybos direktyvoje 2011/16/ES (2) ir Tarybos direktyvoje 2003/48/EB (3) numatyti mechanizmai, kuriais visų pirma siekiama kovoti su tarpvalstybiniu mokestiniu sukčiavimu ir tarpvalstybiniu mokesčių vengimu;

| (3) | Susitarimas turėtų būti sudarytas, |
| --- | --- |

(3)

Susitarimas turėtų būti sudarytas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimas, kuriuo numatoma Sen Bartelemi Bendrijai taikyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su taupymo pajamų apmokestinimu ir administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 7 straipsnyje numatytą pranešimą (4).

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. C. PADOAN

---

(1)  2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos sprendimas 2013/671/ES dėl Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimo, kuriuo numatoma Sen Bartelemi bendrijai taikyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su taupymo pajamų apmokestinimu ir administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu, pasirašymo Europos Sąjungos vardu (OL L 313, 2013 11 22, p. 1).

1

(2)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

2

(3)  2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo (OL L 157, 2003 6 26, p. 38).

3

(4)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

4

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/12

---

Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos

SUSITARIMAS,

kuriuo numatoma Sen Bartelemi Bendrijai taikyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su taupymo pajamų apmokestinimu ir administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu

EUROPOS SĄJUNGA,

ir

PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA Sen Bartelemi bendrijos vardu,

toliau kartu – Šalys,

kadangi:

| (1) | Sen Bartelemi bendrija yra neatsiejama Prancūzijos Respublikos dalis, tačiau, remiantis 2010 m. spalio 29 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu 2010/718/ES (1), nuo 2012 m. sausio 1 d. nebėra Europos Sąjungos dalis; |
| --- | --- |

(1)

Sen Bartelemi bendrija yra neatsiejama Prancūzijos Respublikos dalis, tačiau, remiantis 2010 m. spalio 29 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu 2010/718/ES (1), nuo 2012 m. sausio 1 d. nebėra Europos Sąjungos dalis;

| (2) | kad Europos Sąjungos interesai toliau būtų apsaugoti ir, visų pirma, kad būtų toliau kovojama su mokestiniu sukčiavimu ir tarpvalstybiniu mokesčių vengimu, būtina užtikrinti, kad Sen Bartelemi bendrijai toliau būtų taikomos su administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu ir palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimu susiję Sąjungos teisės aktai. Taip pat reikėtų užtikrinti, kad Sen Bartelemi bendrijai būtų taikomi teisės aktai, kuriais minėtos nuostatos keičiamos, |
| --- | --- |

(2)

kad Europos Sąjungos interesai toliau būtų apsaugoti ir, visų pirma, kad būtų toliau kovojama su mokestiniu sukčiavimu ir tarpvalstybiniu mokesčių vengimu, būtina užtikrinti, kad Sen Bartelemi bendrijai toliau būtų taikomos su administraciniu finansinės srities bendradarbiavimu ir palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimu susiję Sąjungos teisės aktai. Taip pat reikėtų užtikrinti, kad Sen Bartelemi bendrijai būtų taikomi teisės aktai, kuriais minėtos nuostatos keičiamos,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Direktyvų 2011/16/ES ir 2003/48/EB bei susijusių teisės aktų taikymas

1.   Prancūzijos Respublika ir kitos valstybės narės Sen Bartelemi bendrijai taiko Tarybos direktyvą 2011/16/ES (2) ir visas priemones, priimtas tai direktyvai įgyvendinti.

2.   Prancūzijos Respublika ir kitos valstybės narės Sen Bartelemi bendrijai taiko Tarybos direktyvą 2003/48/EB (3) ir visas priemones, priimtas tai direktyvai įgyvendinti.

3.   Prancūzijos Respublika ir kitos valstybės narės Sen Bartelemi bendrijai taiko remiantis 1 ir 2 dalyse nurodytomis direktyvomis priimtus visus taikytinus Sąjungos teisės aktus.

4.   Šalys pareiškia, kad Europos Komisija Sen Bartelemi atžvilgiu turi tokias pačias pareigas, kaip numatytosios Tarybos direktyvose 2011/16/ES ir 2003/48/EB bei visuose kituose susijusiuose teisės aktuose, kuriuos priėmė Taryba, kad būtų palengvintas valstybių narių kompetentingų institucijų administracinis bendradarbiavimas.

2 straipsnis

Šiame susitarime nurodytų Sąjungos teisės aktų redakcijos

Visos šiame susitarime esančios nuorodos į direktyvas 2011/16/ES ir 2003/48/EB bei į kitus šio susitarimo 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse minėtus Sąjungos teisės aktus laikomos nuorodomis į atitinkamu laiku galiojančias tų direktyvų ir susijusių teisės aktų redakcijas, su pakeitimais, jei taikytina, padarytais vėlesniais teisės aktais.

3 straipsnis

Kompetentingos institucijos, centrinės ryšių įstaigos, ryšių skyriai ir kompetentingi pareigūnai

Šalys pareiškia, kad pagal Direktyvą 2003/48/EB valstybių narių paskirtos kompetentingos institucijos bei pagal Direktyvą 2011/16/ES paskirtos kompetentingos institucijos, centrinės ryšių įstaigos, ryšių skyriai ir kompetentingi pareigūnai įgyvendinant tas direktyvas Sen Bartelemi bendrijos atžvilgiu, kaip numatyta šio susitarimo 1 straipsnyje, turi tas pačias pareigas ir kompetenciją.

4 straipsnis

Stebėsena

Prancūzijos Respublika Europos Komisijai pateikia statistiką ir informaciją apie šio susitarimo taikymą Sen Bartelemi bendrijai. Tie duomenys teikiami tokia pat apimtimi, forma ir terminais kaip ir informacija, kuri turi būti teikiama apie direktyvų 2011/16/ES ir 2003/48/EB veikimą Prancūzijos teritorijose, kurioms tos direktyvos taikomos.

5 straipsnis

Kompetentingų institucijų abipusio susitarimo procedūra

1.   Jei tarp Sen Bartelemi bendrijos kompetentingos institucijos ir valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingos (-ų) institucijos (-ų) dėl šio susitarimo įgyvendinimo ar aiškinimo kyla sunkumų ar abejonių, kompetentingos institucijos klausimą stengiasi išspręsti abipusiu susitarimu. Jos praneša Europos Komisijai apie tokio susitarimo rezultatus; Komisija savo ruožtu apie juos praneša kitoms valstybėms narėms.

2.   Jei klausimas susijęs su aiškinimu, vienos iš 1 dalyje nurodytų kompetentingų institucijų prašymu Europos Komisija gali dalyvauti tariantis.

6 straipsnis

Ginčų tarp šio susitarimo šalių sprendimas

1.   Jei dėl šio susitarimo aiškinimo ar taikymo tarp Šalių kyla ginčas, prieš kreipdamosi į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą Šalys turi susitikti, kaip nurodyta 2 dalyje.

2.   Tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra kompetentingas spręsti Šalių ginčus dėl šio susitarimo taikymo ar aiškinimo. Į Teismą gali kreiptis bet kuri iš Šalių.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šalis praneša kitai Šaliai apie šio susitarimo įsigaliojimui būtinų procedūrų užbaigimą. Šis susitarimas įsigalioja kitą dieną po to, kai gaunamas antras pranešimas.

8 straipsnis

Trukmė ir nutraukimas

Šis susitarimas sudaromas neribotam laikui, nebent viena iš Šalių jį nutraukia raštu pranešdama apie tai kitai Šaliai diplomatiniais kanalais. Šis susitarimas nustoja galioti praėjus dvylikai mėnesių po tokio pranešimo gavimo.

9 straipsnis

Kalbos

Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, kroatų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.

Съставено в Брюксел на седемнадесети февруари две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el diecisiete de febrero de dos mil catorce.

V Bruselu dne sedmnáctého února dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syttende februar to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am siebzehnten Februar zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta veebruarikuu seitsmeteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εφτά Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the seventeenth day of February in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le dix-sept février deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu sedamnaestog veljače dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciassette febbraio duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada septiņpadsmitajā februārī.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų vasario septynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év február havának tizenhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sbatax-il jum ta' Frar tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de zeventiende februari tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia siedemnastego lutego roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em dezassete de fevereiro de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la șaptesprezece februarie două mii paisprezece.

V Bruseli sedemnásteho februára dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne sedemnajstega februarja leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä seitsemäntenätoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den sjuttonde februari tjugohundrafjorton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Френската република

Por la República Francesa

Za Francouzskou republiku

For Den Franske Republik

Für die Französische Republik

Prantsuse Vabariigi nimel

Για τη Γαλλική Δημοκρατία

For the French Republic

Pour la République française

Za Francusku Republiku

Per la Repubblica francese

Francijas Republikas vārdā –

Prancūzijos Respublikos vardu

A Francia Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Franċiża

Voor de Franse Republiek

W imieniu Republiki Francuskiej

Pela República Francesa

Pentru Republica Franceză

Za Francúzsku republiku

Za Francosko republiko

Ranskan tasavallan puolesta

För Republiken Frankrike

Image

---

(1)  2010 m. spalio 29 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas 2010/718/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sen Bartelemi salos statusas Europos Sąjungos atžvilgiu (ES OL L 325, 2010 12 9, p. 4).

1

(2)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

2

(3)  2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo (OL L 157, 2003 6 26, p. 38).

3

---

REGLAMENTAI

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/16

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1221/2014

2014 m. lapkričio 10 d.

kuriuo nustatomos 2015 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 43/2014 ir (ES) Nr. 1180/2013

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (1) reikalaujama, kad išsaugojimo priemonės patvirtinamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) ir kitų patariamųjų įstaigų ataskaitas, taip pat į patariamųjų tarybų bet kurių pateiktų rekomendacijų kontekstą; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (1) reikalaujama, kad išsaugojimo priemonės patvirtinamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) ir kitų patariamųjų įstaigų ataskaitas, taip pat į patariamųjų tarybų bet kurių pateiktų rekomendacijų kontekstą;

| (3) | Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti skirtos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus ar žvejybos atžvilgiu, atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(3)

Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti skirtos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus ar žvejybos atžvilgiu, atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 1380/2013;

| (4) | todėl bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) turėtų būti nustatyti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 ir atsižvelgiant į 2 konstatuojamojoje dalyje nurodytus principus; |
| --- | --- |

(4)

todėl bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) turėtų būti nustatyti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 ir atsižvelgiant į 2 konstatuojamojoje dalyje nurodytus principus;

| (5) | mažų pelaginių žuvų (silkių ir šprotų), menkių ir lašišų žvejybai Baltijos jūroje Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. To reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į tai, kad nuo žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti iškraunamą kiekį pereinama prie žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti faktinį sužvejotą kiekį; |
| --- | --- |

(5)

mažų pelaginių žuvų (silkių ir šprotų), menkių ir lašišų žvejybai Baltijos jūroje Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. To reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į tai, kad nuo žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti iškraunamą kiekį pereinama prie žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti faktinį sužvejotą kiekį;

| (6) | išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai turėtų būti nustatyti pagal Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1098/2007 (2) nustatytas taisykles (toliau – Baltijos jūros menkių planas); |
| --- | --- |

(6)

išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai turėtų būti nustatyti pagal Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1098/2007 (2) nustatytas taisykles (toliau – Baltijos jūros menkių planas);

| (7) | Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) pateiktose mokslinėse rekomendacijose dėl Baltijos jūros menkių žvejybos pastangų nurodyta, kad tais atvejais, kai įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas konkretiems ištekliams, mažesnių žvejybos pastangų apribojimų nustatymas nepadėtų pasiekti reformuotos BŽP tikslų. Todėl tikslinga nustatyti 2014 m. lygio menkių išteklių žvejybos pastangų apribojimus ICES 22–24 pakvadračiuose. Nustačius 2014 m. lygio žvejybos pastangų apribojimus bus sudarytos palankesnės sąlygos nustatyti įpareigojimą iškrauti laimikį ir bus prisidedama siekiant BŽP tikslų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(7)

Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) pateiktose mokslinėse rekomendacijose dėl Baltijos jūros menkių žvejybos pastangų nurodyta, kad tais atvejais, kai įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas konkretiems ištekliams, mažesnių žvejybos pastangų apribojimų nustatymas nepadėtų pasiekti reformuotos BŽP tikslų. Todėl tikslinga nustatyti 2014 m. lygio menkių išteklių žvejybos pastangų apribojimus ICES 22–24 pakvadračiuose. Nustačius 2014 m. lygio žvejybos pastangų apribojimus bus sudarytos palankesnės sąlygos nustatyti įpareigojimą iškrauti laimikį ir bus prisidedama siekiant BŽP tikslų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013;

| (8) | atsižvelgiant į pateiktas mokslines rekomendacijas, gali būti nustatytas lankstesnis Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos pastangų valdymas ICES 22–24 pakvadračiuose, nepakenkiant Baltijos jūros menkių plano tikslams ir nesukeliant žuvų mirtingumo padidėjimo. Toks lankstumas leistų veiksmingiau valdyti žvejybos pastangas tais atvejais, kai kvotos valstybės narės laivynui nėra paskirstomos vienodai, taip pat sudarytų palankesnes sąlygas greitai reaguoti į apsikeitimą kvotomis. Todėl valstybei narei turėtų būti leidžiama su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams skirti papildomų nebuvimo uoste dienų, kai išskaičiuojama tiek pat kitų su jos vėliava plaukiojančių žvejybos laivų nebuvimo uoste dienų; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į pateiktas mokslines rekomendacijas, gali būti nustatytas lankstesnis Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos pastangų valdymas ICES 22–24 pakvadračiuose, nepakenkiant Baltijos jūros menkių plano tikslams ir nesukeliant žuvų mirtingumo padidėjimo. Toks lankstumas leistų veiksmingiau valdyti žvejybos pastangas tais atvejais, kai kvotos valstybės narės laivynui nėra paskirstomos vienodai, taip pat sudarytų palankesnes sąlygas greitai reaguoti į apsikeitimą kvotomis. Todėl valstybei narei turėtų būti leidžiama su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams skirti papildomų nebuvimo uoste dienų, kai išskaičiuojama tiek pat kitų su jos vėliava plaukiojančių žvejybos laivų nebuvimo uoste dienų;

| (9) | iš naujausių mokslinių rekomendacijų matyti, kad ICES negalėjo nustatyti menkių išteklių biologinių atskaitos taškų ICES 25–32 pakvadračiuose, todėl ji rekomendavo, kad to menkių ištekliaus BLSK būtų grindžiamas trūkstant duomenų taikomu metodu. Dėl to, kad nėra biologinių atskaitos taškų, ICES 25–32 pakvadračiuose neįmanoma laikytis menkių išteklių žvejybos galimybių nustatymo taisyklių. Kadangi nenustačius žvejybos galimybių galėtų kilti didelė grėsmė šio ištekliaus tvarumui, tikslinga nustatyti tokį šio menkių ištekliaus BLSK, kuris atitiktų ICES sukurtą bei rekomenduojamą metodą, ir nustatyti 2014 m. lygio žvejybos pastangų apribojimus. Nustačius 2014 m. lygio žvejybos pastangų apribojimus bus sudarytos palankesnės sąlygos nustatyti įpareigojimą iškrauti laimikį, bus užtikrinta selektyvesnė žvejyba ir bus prisidedama siekiant BŽP tikslų, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(9)

iš naujausių mokslinių rekomendacijų matyti, kad ICES negalėjo nustatyti menkių išteklių biologinių atskaitos taškų ICES 25–32 pakvadračiuose, todėl ji rekomendavo, kad to menkių ištekliaus BLSK būtų grindžiamas trūkstant duomenų taikomu metodu. Dėl to, kad nėra biologinių atskaitos taškų, ICES 25–32 pakvadračiuose neįmanoma laikytis menkių išteklių žvejybos galimybių nustatymo taisyklių. Kadangi nenustačius žvejybos galimybių galėtų kilti didelė grėsmė šio ištekliaus tvarumui, tikslinga nustatyti tokį šio menkių ištekliaus BLSK, kuris atitiktų ICES sukurtą bei rekomenduojamą metodą, ir nustatyti 2014 m. lygio žvejybos pastangų apribojimus. Nustačius 2014 m. lygio žvejybos pastangų apribojimus bus sudarytos palankesnės sąlygos nustatyti įpareigojimą iškrauti laimikį, bus užtikrinta selektyvesnė žvejyba ir bus prisidedama siekiant BŽP tikslų, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1380/2013;

| (10) | šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės yra naudojamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 (3), ypač to Reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su atitinkamai sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir informavimu apie žvejybos galimybių išnaudojimo duomenis. Todėl būtina nurodyti su iškraunamų žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekiais susijusius kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos duomenis Komisijai; |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės yra naudojamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 (3), ypač to Reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su atitinkamai sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir informavimu apie žvejybos galimybių išnaudojimo duomenis. Todėl būtina nurodyti su iškraunamų žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekiais susijusius kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos duomenis Komisijai;

| (11) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 (4) nustatytos BLSK kasmetinio valdymo papildomos sąlygos, įskaitant nuostatas dėl lankstumo pagal 3 ir 4 straipsnius atitinkamai dėl BLSK, pagrįsto prevencija ir mokslinėmis rekomendacijomis. Pagal to reglamento 2 straipsnį nustatydama BLSK, Taryba sprendžia dėl išteklių, kuriems, visų pirma atsižvelgiant į biologinę išteklių būklę, 3 ar 4 straipsniai netaikomi. Neseniai visiems ištekliams, kuriems pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pradėta taikyti kasmetinė lankstumo priemonė. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pažeistų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principą, kliudytų pasiekti BŽP tikslus ir pablogintų biologinę išteklių būklę, reikėtų nustatyti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstiems BLSK tik jei nepasinaudojama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis; |
| --- | --- |

(11)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 (4) nustatytos BLSK kasmetinio valdymo papildomos sąlygos, įskaitant nuostatas dėl lankstumo pagal 3 ir 4 straipsnius atitinkamai dėl BLSK, pagrįsto prevencija ir mokslinėmis rekomendacijomis. Pagal to reglamento 2 straipsnį nustatydama BLSK, Taryba sprendžia dėl išteklių, kuriems, visų pirma atsižvelgiant į biologinę išteklių būklę, 3 ar 4 straipsniai netaikomi. Neseniai visiems ištekliams, kuriems pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pradėta taikyti kasmetinė lankstumo priemonė. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pažeistų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principą, kliudytų pasiekti BŽP tikslus ir pablogintų biologinę išteklių būklę, reikėtų nustatyti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstiems BLSK tik jei nepasinaudojama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis;

| (12) | mokslinės rekomendacijos dėl Šiaurės jūros šprotų apima laikotarpį nuo liepos mėn. iki kitų metų birželio mėn., nors BLSK nustatomas laikotarpiui nuo sausio mėn. iki gruodžio mėn. Naujausiose mokslinėse rekomendacijose laikotarpiui nuo 2014 m. liepos mėn. iki 2015 m. birželio mėn. nurodyta, kad BLSK gali būti žymiai padidintas. Todėl 2014 m. antrą pusmetį šprotų galima sužvejoti daugiau, nei buvo numatyta. Kadangi šiems ištekliams taikomas analitinis įvertinimas ir jie atitinka saugias biologines ribas, yra įvykdytos sąlygos, kad būtų taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai, kuriais leidžiamas lankstus tarpmetinis kvotų naudojimas, ir tai turėtų būti leista siekiant sudaryti sąlygas kuo efektyviau pasinaudoti galimybe sužvejoti daugiau šprotų. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(12)

mokslinės rekomendacijos dėl Šiaurės jūros šprotų apima laikotarpį nuo liepos mėn. iki kitų metų birželio mėn., nors BLSK nustatomas laikotarpiui nuo sausio mėn. iki gruodžio mėn. Naujausiose mokslinėse rekomendacijose laikotarpiui nuo 2014 m. liepos mėn. iki 2015 m. birželio mėn. nurodyta, kad BLSK gali būti žymiai padidintas. Todėl 2014 m. antrą pusmetį šprotų galima sužvejoti daugiau, nei buvo numatyta. Kadangi šiems ištekliams taikomas analitinis įvertinimas ir jie atitinka saugias biologines ribas, yra įvykdytos sąlygos, kad būtų taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai, kuriais leidžiamas lankstus tarpmetinis kvotų naudojimas, ir tai turėtų būti leista siekiant sudaryti sąlygas kuo efektyviau pasinaudoti galimybe sužvejoti daugiau šprotų. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (13) | Reglamentu (ES) Nr. 43/2014 šiuo metu leidžiama tam tikrų išteklių atžvilgiu valstybei narei 2015 m. panaudoti neišnaudotą kiekį, kuris negali viršyti 10 % tos valstybės narės 2014 m. turėtos kvotos. 2014 m. rugpjūčio 6 d. Rusijos Federacija nustatė embargą tam tikrų žemės ūkio ir žuvininkystės produktų importui iš Sąjungos. Dėl šios priežasties tam tikrų produktų eksportas, kurį gamintojai buvo numatę vykdyti į Rusiją 2014 m. rudenį, tapo neįmanomas ir kai kuriais atvejais per trumpą laiką neįmanoma rasti alternatyvių rinkų. Atsižvelgiant į tas išimtines aplinkybes ir klausimo skubą, būtina leisti atlikti tam tikrus koregavimus 2014 m. žvejybos sezono atžvilgiu. Atsižvelgiant į teigiamas mokslines rekomendacijas, taip pat į teigiamą atitinkamų pakrantės valstybių požiūrį, tikslinga leisti – išimtinai ir tik tų išteklių, kurių atžvilgiu Rusijos nustatyto embargo poveikis yra didžiausias arba labiausiai tiesioginis, atveju – padidinti 2014 m. neišnaudoto kiekio procentinę dalį, kuri gali būti perkelta į 2015 m. Ta išimtinė priemonė taikoma tik 2014 m. žvejybos sezono atžvilgiu. Tikimasi, kad tai leistų rasti naujų rinkų arba pritaikyti leidžiamus sužvejoti kiekius, jeigu embargas būtų toliau taikomas ir 2015 m. Dėl tų pačių priežasčių Tarybos reglamente (ES) Nr. 1180/2013 (5) turėtų būti nustatyta atitinkama galimybė perkelti neišnaudotas žvejybos galimybes. Todėl Reglamentai (ES) Nr. 43/2014 ir (ES) Nr. 1180/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(13)

Reglamentu (ES) Nr. 43/2014 šiuo metu leidžiama tam tikrų išteklių atžvilgiu valstybei narei 2015 m. panaudoti neišnaudotą kiekį, kuris negali viršyti 10 % tos valstybės narės 2014 m. turėtos kvotos. 2014 m. rugpjūčio 6 d. Rusijos Federacija nustatė embargą tam tikrų žemės ūkio ir žuvininkystės produktų importui iš Sąjungos. Dėl šios priežasties tam tikrų produktų eksportas, kurį gamintojai buvo numatę vykdyti į Rusiją 2014 m. rudenį, tapo neįmanomas ir kai kuriais atvejais per trumpą laiką neįmanoma rasti alternatyvių rinkų. Atsižvelgiant į tas išimtines aplinkybes ir klausimo skubą, būtina leisti atlikti tam tikrus koregavimus 2014 m. žvejybos sezono atžvilgiu. Atsižvelgiant į teigiamas mokslines rekomendacijas, taip pat į teigiamą atitinkamų pakrantės valstybių požiūrį, tikslinga leisti – išimtinai ir tik tų išteklių, kurių atžvilgiu Rusijos nustatyto embargo poveikis yra didžiausias arba labiausiai tiesioginis, atveju – padidinti 2014 m. neišnaudoto kiekio procentinę dalį, kuri gali būti perkelta į 2015 m. Ta išimtinė priemonė taikoma tik 2014 m. žvejybos sezono atžvilgiu. Tikimasi, kad tai leistų rasti naujų rinkų arba pritaikyti leidžiamus sužvejoti kiekius, jeigu embargas būtų toliau taikomas ir 2015 m. Dėl tų pačių priežasčių Tarybos reglamente (ES) Nr. 1180/2013 (5) turėtų būti nustatyta atitinkama galimybė perkelti neišnaudotas žvejybos galimybes. Todėl Reglamentai (ES) Nr. 43/2014 ir (ES) Nr. 1180/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (14) | siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. Dėl priežasčių, nustatytų 13 konstatuojamoje dalyje, nuostatos dėl galimybės perkelti neišnaudotas žvejybos galimybes 2014 m., turėtų būt taikomos nuo 2014 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(14)

siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. Dėl priežasčių, nustatytų 13 konstatuojamoje dalyje, nuostatos dėl galimybės perkelti neišnaudotas žvejybos galimybes 2014 m., turėtų būt taikomos nuo 2014 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos 2015 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas Sąjungos žvejybos laivams, vykdantiems veiklą Baltijos jūroje.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   ICES– Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba;

2)   Baltijos jūra– ICES IIIb, IIIc ir IIId zonos;

3)   Pakvadratis– Baltijos jūros ICES pakvadratis, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005 (6) I priede;

4)   žvejybos laivas– bet kuris laivas, turintis versliniam jūrų biologinių išteklių naudojimui skirtą įrangą;

5)   Sąjungos žvejybos laivas– žvejybos laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje;

6)   žvejybos pastangos– žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės žvejybos laivų žvejybos pastangų suma;

7)   Ištekliai– jūrų biologiniai ištekliai konkrečioje valdymo zonoje;

8)   bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK)– kiekvieno ištekliaus kiekis, kuris gali būti:

| i) | sužvejotas per metus žvejybos, kuriai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, arba |
| --- | --- |

i)

sužvejotas per metus žvejybos, kuriai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, arba

| ii) | iškrautas per metus žvejybos, kuriai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį; |
| --- | --- |

ii)

iškrautas per metus žvejybos, kuriai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį;

9)   Kvota– Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirta BLSK dalis;

10)   nebuvimo uoste dienos– nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis, kuriuo žvejybos laivas nebūna uoste, arba šio laikotarpio dalis.

II SKYRIUS

ŽVEJYBOS GALIMYBĖS

4 straipsnis

BLSK ir jų paskirstymas

BLSK, kvotos ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susietos sąlygos išdėstytos I priede.

5 straipsnis

Specialios nuostatos dėl žvejybos galimybių paskirstymo

Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:

| a) | žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį; |
| --- | --- |

a)

žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį;

| b) | išskaitymui ir perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

išskaitymui ir perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;

| c) | papildomam iškraunamam kiekiui, kuris leidžiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį arba Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį; |
| --- | --- |

c)

papildomam iškraunamam kiekiui, kuris leidžiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį arba Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį;

| d) | neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį arba perkeltiems kiekiams pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį; |
| --- | --- |

d)

neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį arba perkeltiems kiekiams pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį;

| e) | išskaitymui, atliekamam pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius. |
| --- | --- |

e)

išskaitymui, atliekamam pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius.

6 straipsnis

Sužvejotų žuvų ir priegaudos, kurioms netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, iškrovimo sąlygos

Sužvejotos jūrinės plekšnės ir jų priegauda laikomos laive arba iškraunamos tik jei jas sužvejojo Sąjungos žvejybos laivai, plaukiojantys su kvotą turinčios ir jos neišnaudojusios valstybės narės vėliava.

7 straipsnis

Žvejybos pastangų apribojimai

Žvejybos pastangų apribojimai yra nustatyti II priede.

III SKYRIUS

LANKSTUMAS NUSTATANT TAM TIKRŲ ŽUVŲ IŠTEKLIŲ ŽVEJYBOS GALIMYBES

8 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 43/2014 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 18a straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalyje įrašomi šie punktai:






  „m) | VIIa, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk atlantinių silkių zonose; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

18a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalyje įrašomi šie punktai:

„m)

VIIa, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk atlantinių silkių zonose;

| n) | IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe paprastųjų stauridžių zonų Sąjungos vandenyse; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniuose vandenyse.“ |
| --- | --- |

n)

IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe paprastųjų stauridžių zonų Sąjungos vandenyse; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniuose vandenyse.“

;

| b) | įterpiama ši dalis:
  „7.   Nukrypstant nuo 4 dalies, 10 % procentinė dalis padidinama papildomais 15 % išteklių, nurodytų 1 dalies c, d, f, g, j, k, m ir n punktuose, atžvilgiu.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„7.   Nukrypstant nuo 4 dalies, 10 % procentinė dalis padidinama papildomais 15 % išteklių, nurodytų 1 dalies c, d, f, g, j, k, m ir n punktuose, atžvilgiu.“

| 2. | IA priede atlantiniams šprotams ir susijusioms priegaudoms IIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:









  „Rūšis: | Atlantiniai šprotai ir susijusi priegauda

  Sprattus sprattus | Zona: | IIa rajono ir IV parajonio Sąjungos vandenys
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 1 546 (8) | | |
| Danija | 122 383 (8) | | |
| Vokietija | 1 546 (8) | | |
| Prancūzija | 1 546 (8) | | |
| Nyderlandai | 1 546 (8) | | |
| Švedija | 1 330 (7)
   (8) | | |
| Jungtinė Karalystė | 5 103 (8) | | |
| Sąjunga | 135 000 | | |
| Norvegija | 9 000 | | |
| BLSK | 144 000 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

2.

IA priede atlantiniams šprotams ir susijusioms priegaudoms IIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Rūšis:

Atlantiniai šprotai ir susijusi priegauda

Sprattus sprattus

Zona:

IIa rajono ir IV parajonio Sąjungos vandenys

(SPR/2AC4-C)

Belgija

1 546 (8)

Danija

122 383 (8)

Vokietija

1 546 (8)

Prancūzija

1 546 (8)

Nyderlandai

1 546 (8)

Švedija

1 330 (7)
   (8)

Jungtinė Karalystė

5 103 (8)

Sąjunga

135 000

Norvegija

9 000

BLSK

144 000

9 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1180/2013 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 1180/2013 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | įterpiamas šis straipsnis:
  „5a straipsnis
  Lankstumas nustatant tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybes
  1.   Šis straipsnis taikomas šių žuvų ištekliams:






  a) | atlantinės silkės ICES 30–31 pakvadračiuose; |
| --- | --- | --- |

1)

įterpiamas šis straipsnis:

„5a straipsnis

Lankstumas nustatant tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybes

1.   Šis straipsnis taikomas šių žuvų ištekliams:

a)

atlantinės silkės ICES 30–31 pakvadračiuose;

| b) | atlantinės silkės ICES 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

b)

atlantinės silkės ICES 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių Sąjungos vandenyse;

| c) | atlantinės silkės ICES 28.1 pakvadratyje; |
| --- | --- |

c)

atlantinės silkės ICES 28.1 pakvadratyje;

| d) | atlantiniai šprotai Sąjungos vandenų ICES 22–32 pakvadračiuose. |
| --- | --- |

d)

atlantiniai šprotai Sąjungos vandenų ICES 22–32 pakvadračiuose.

2.   Kiekiai, neviršijantys 25 % valstybės narės 1 dalyje nurodytų išteklių kvotos, kurie nebuvo išnaudoti 2014 m., pridedami apskaičiuojant atitinkamos valstybės narės atitinkamų išteklių kvotą 2015 metams. Nustatant išnaudotus ir neišnaudotus kiekius pagal šią dalį atsižvelgiama į kiekius, kurie buvo perleisti kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (9) 16 straipsnio 8 dalį, ir į kiekius, išskaičiuotus pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105 ir 107 straipsnius.

9

3.   Atitinkamos valstybės narės atžvilgiu Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems ištekliams.

(9)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).“"

9

| 2) | I priede toliau nurodyta išnaša įtraukiama į su toliau nurodytais ištekliais susijusius įrašus: atlantinės silkės 30–31 pakvadračiuose; atlantinės silkės 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių Sąjungos vandenyse; atlantinės silkės 28.1 pakvadratyje; atlantiniai šprotai Sąjungos vandenų 22–32 pakvadračiuose:
  „Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.“ |
| --- | --- |

2)

I priede toliau nurodyta išnaša įtraukiama į su toliau nurodytais ištekliais susijusius įrašus: atlantinės silkės 30–31 pakvadračiuose; atlantinės silkės 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių Sąjungos vandenyse; atlantinės silkės 28.1 pakvadratyje; atlantiniai šprotai Sąjungos vandenų 22–32 pakvadračiuose:

„Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.“

IV SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

10 straipsnis

Duomenų perdavimas

Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie sužvejotų arba iškrautų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.

11 straipsnis

Lankstumas

1.   Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.

2.   Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir 4 straipsnis netaikomi, jei valstybė narė pasinaudoja metų sandūros lankstumo priemonėmis, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.

Tačiau 8 ir 9 straipsniai taikomi nuo 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. MARTINA

---

(1)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

1

(2)  2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą bei iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 779/97 (OL L 248, 2007 9 22, p. 1).

2

(3)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

3

(4)  1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115, 1996 5 9, p. 3).

4

(5)  2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1180/2013, kuriuo nustatomos 2014 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės (OL L 313, 2013 11 22, p. 4).

5

(6)  2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98 (OL L 349, 2005 12 31, p. 1).

6

(7)  Įskaitant paprastuosius tobius.

7

(8)  Bent 98 % iškrauto kiekio, įskaičiuojamo į šią kvotą, sudaro atlantiniai šprotai. Paprastųjų gelsvapelekių plekšnių ir paprastųjų merlangų priegauda turi būti įskaičiuota į likusius 2 % kvotos (OTH/*2AC4C).“

8

---

I PRIEDAS

BLSK, TAIKOMI SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE GALIOJA PAGAL ŽUVŲ RŪŠIS IR ŽVEJYBOS RAJONĄ NUSTATYTI BLSK

Toliau pateiktose lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK ir kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip) ir funkciškai su jomis susietos sąlygos.

Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip.

Žuvų ištekliai nurodyti abėcėlės tvarka pagal lotynišką rūšies pavadinimą.

Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:

| Mokslinis pavadinimas | Triraidis kodas | Bendrinis pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Atlantinės silkės |
| Gadus morhua | COD | Atlantinės menkės |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūrinės plekšnės |
| Salmo salar | SAL | Atlantinės lašišos |
| Sprattus sprattus | SPR | Atlantiniai šprotai |

Mokslinis pavadinimas

Triraidis kodas

Bendrinis pavadinimas

Clupea harengus

HER

Atlantinės silkės

Gadus morhua

COD

Atlantinės menkės

Pleuronectes platessa

PLE

Jūrinės plekšnės

Salmo salar

SAL

Atlantinės lašišos

Sprattus sprattus

SPR

Atlantiniai šprotai

| Rūšis: | Atlantinės silkės

  Clupea harengus | Zona: | 30–31 pakvadračiai
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Suomija | 129 923 | | |
| Švedija | 28 547 | | |
| Sąjunga | 158 470 | | |
| BLSK | 158 470 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Atlantinės silkės

Clupea harengus

Zona:

30–31 pakvadračiai

HER/3D30.; HER/3D31.

Suomija

129 923

Švedija

28 547

Sąjunga

158 470

BLSK

158 470

| Rūšis: | Atlantinės silkės

  Clupea harengus | Zona: | 22–24 pakvadračiai
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danija | 3 115 | | |
| Vokietija | 12 259 | | |
| Suomija | 2 | | |
| Lenkija | 2 891 | | |
| Švedija | 3 953 | | |
| Sąjunga | 22 220 | | |
| BLSK | 22 220 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |

Rūšis:

Rūšis:

Atlantinės silkės

Clupea harengus

Clupea harengus

Zona:

Zona:

22–24 pakvadračiai

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Danija

3 115

Vokietija

12 259

Suomija

2

Lenkija

2 891

Švedija

3 953

Sąjunga

22 220

BLSK

22 220

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

| Rūšis: | Atlantinės silkės

  Clupea harengus | Zona: | 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių Sąjungos vandenys
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danija | 3 596 | | |
| Vokietija | 953 | | |
| Estija | 18 363 | | |
| Suomija | 35 845 | | |
| Latvija | 4 532 | | |
| Lietuva | 4 772 | | |
| Lenkija | 40 723 | | |
| Švedija | 54 667 | | |
| Sąjunga | 163 451 | | |
| BLSK | Netaikoma | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Atlantinės silkės

Clupea harengus

Clupea harengus

Zona:

Zona:

25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių Sąjungos vandenys

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.

Danija

3 596

Vokietija

953

Estija

18 363

Suomija

35 845

Latvija

4 532

Lietuva

4 772

Lenkija

40 723

Švedija

54 667

Sąjunga

163 451

BLSK

Netaikoma

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Atlantinės silkės

  Clupea harengus | Zona: | 28.1 pakvadratis
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- | --- |
| Estija | 17 908 | | |
| Latvija | 20 872 | | |
| Sąjunga | 38 780 | | |
| BLSK | 38 780 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Atlantinės silkės

Clupea harengus

Clupea harengus

Zona:

Zona:

28.1 pakvadratis

HER/03D.RG

Estija

17 908

Latvija

20 872

Sąjunga

38 780

BLSK

38 780

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis | Atlantinės menkės

  Gadus morhua | Zona: | 25–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danija | 11 814 | | |
| Vokietija | 4 700 | | |
| Estija | 1 151 | | |
| Suomija | 904 | | |
| Latvija | 4 393 | | |
| Lietuva | 2 894 | | |
| Lenkija | 13 603 | | |
| Švedija | 11 969 | | |
| Sąjunga | 51 429 | | |
| BLSK | Netaikoma | | Prevencinis BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |

Rūšis

Rūšis

Atlantinės menkės

Gadus morhua

Gadus morhua

Zona:

Zona:

25–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Danija

11 814

Vokietija

4 700

Estija

1 151

Suomija

904

Latvija

4 393

Lietuva

2 894

Lenkija

13 603

Švedija

11 969

Sąjunga

51 429

BLSK

Netaikoma

Prevencinis BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

| Rūšis: | Atlantinės menkės

  Gadus morhua | Zona: | 22–24 pakvadračiai
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danija | 6 941 | | |
| Vokietija | 3 393 | | |
| Estija | 154 | | |
| Suomija | 136 | | |
| Latvija | 574 | | |
| Lietuva | 372 | | |
| Lenkija | 1 857 | | |
| Švedija | 2 473 | | |
| Sąjunga | 15 900 | | |
| BLSK | 15 900 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |

Rūšis:

Rūšis:

Atlantinės menkės

Gadus morhua

Gadus morhua

Zona:

Zona:

22–24 pakvadračiai

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Danija

6 941

Vokietija

3 393

Estija

154

Suomija

136

Latvija

574

Lietuva

372

Lenkija

1 857

Švedija

2 473

Sąjunga

15 900

BLSK

15 900

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

| Rūšis: | Jūrinės plekšnės

  Pleuronectes platessa | Zona: | 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danija | 2 443 | | |
| Vokietija | 271 | | |
| Lenkija | 511 | | |
| Švedija | 184 | | |
| Sąjunga | 3 409 | | |
| BLSK | 3 409 | | Prevencinis BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Jūrinės plekšnės

Pleuronectes platessa

Pleuronectes platessa

Zona:

Zona:

22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Danija

2 443

Vokietija

271

Lenkija

511

Švedija

184

Sąjunga

3 409

BLSK

3 409

Prevencinis BLSK

| Rūšis: | Atlantinės lašišos

  Salmo salar | Zona: | 22–31 pakvadračių Sąjungos vandenys
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danija | 19 879 (1) | | |
| Vokietija | 2 212 (1) | | |
| Estija | 2 020 (1) | | |
| Suomija | 24 787 (1) | | |
| Latvija | 12 644 (1) | | |
| Lietuva | 1 486 (1) | | |
| Lenkija | 6 030 (1) | | |
| Švedija | 26 870 (1) | | |
| Sąjunga | 95 928 (1) | | |
| BLSK | Netaikoma | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |

Rūšis:

Rūšis:

Atlantinės lašišos

Salmo salar

Salmo salar

Zona:

Zona:

22–31 pakvadračių Sąjungos vandenys

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Danija

19 879 (1)

1

Vokietija

2 212 (1)

1

Estija

2 020 (1)

1

Suomija

24 787 (1)

1

Latvija

12 644 (1)

1

Lietuva

1 486 (1)

1

Lenkija

6 030 (1)

1

Švedija

26 870 (1)

1

Sąjunga

95 928 (1)

1

BLSK

Netaikoma

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

| Rūšis: | Atlantinės lašišos

  Salmo salar | Zona: | 32 pakvadračio Sąjungos vandenys
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Estija | 1 344 (2) | | |
| Suomija | 11 762 (2) | | |
| Sąjunga | 13 106 (2) | | |
| BLSK | Netaikoma | | Prevencinis BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Atlantinės lašišos

Salmo salar

Salmo salar

Zona:

Zona:

32 pakvadračio Sąjungos vandenys

SAL/3D32.

Estija

1 344 (2)

2

Suomija

11 762 (2)

2

Sąjunga

13 106 (2)

2

BLSK

Netaikoma

Prevencinis BLSK

| Rūšis: | Atlantiniai šprotai

  Sprattus sprattus | Zona: | 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danija | 21 068 | | |
| Vokietija | 13 347 | | |
| Estija | 24 465 | | |
| Suomija | 11 029 | | |
| Latvija | 29 548 | | |
| Lietuva | 10 689 | | |
| Lenkija | 62 706 | | |
| Švedija | 40 729 | | |
| Sąjunga | 213 581 | | |
| BLSK | Netaikoma | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Atlantiniai šprotai

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Zona:

Zona:

22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Danija

21 068

Vokietija

13 347

Estija

24 465

Suomija

11 029

Latvija

29 548

Lietuva

10 689

Lenkija

62 706

Švedija

40 729

Sąjunga

213 581

BLSK

Netaikoma

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

---

(1)  Nurodomas atskirų žuvų skaičius.

1

(2)  Nurodomas atskirų žuvų skaičius.

2

---

II PRIEDAS

ŽVEJYBOS PASTANGŲ APRIBOJIMAI

| 1. | Valstybės narės su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, žvejojantiems tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau, žiauniniais tinklaičiais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau, inkarinėmis ūdomis, ūdomis, išskyrus dreifuojančias ūdas, skrituliais ir kapeliais, suteikia teisę ne daugiau nei:






  a) | 147 dienas nebūti uoste ICES 22–24 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo balandžio 1 iki 30 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies a punktas, ir |
| --- | --- | --- |

1.

Valstybės narės su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, žvejojantiems tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau, žiauniniais tinklaičiais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau, inkarinėmis ūdomis, ūdomis, išskyrus dreifuojančias ūdas, skrituliais ir kapeliais, suteikia teisę ne daugiau nei:

a)

147 dienas nebūti uoste ICES 22–24 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo balandžio 1 iki 30 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies a punktas, ir

| b) | 146 dienas nebūti uoste ICES 25–28 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo liepos 1 d. iki rugpjūčio 31 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punktas. |
| --- | --- |

b)

146 dienas nebūti uoste ICES 25–28 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo liepos 1 d. iki rugpjūčio 31 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punktas.

| 2. | Didžiausias nebuvimo uoste dienų, kai žvejybos laivas gali plaukioti abiejuose 1 punkto a ir b papunkčiuose nurodytuose žvejybos rajonuose ir žvejoti 1 punkte nurodytais žvejybos įrankiais, skaičius per metus negali viršyti didžiausio nebuvimo uoste dienų, skirtų plaukioti viename iš šių dviejų rajonų, skaičiaus. |
| --- | --- |

2.

Didžiausias nebuvimo uoste dienų, kai žvejybos laivas gali plaukioti abiejuose 1 punkto a ir b papunkčiuose nurodytuose žvejybos rajonuose ir žvejoti 1 punkte nurodytais žvejybos įrankiais, skaičius per metus negali viršyti didžiausio nebuvimo uoste dienų, skirtų plaukioti viename iš šių dviejų rajonų, skaičiaus.

| 3. | Nukrypstant nuo 1 ir 2 punktų ir kai tai reikalinga veiksmingam žvejybos galimybių valdymui, valstybė narė gali su jos vėliava plaukiojantiems laivams nustatyti papildomą nebuvimo uoste dienų skaičių, kai tiek pat nebuvimo uoste dienų yra išskaičiuojama iš kitų žvejybos laivų, kurie plaukioja su jos vėliava ir kuriems taikomas pastangų tame rajone apribojimas, ir kai kiekvieno žvejybos laivo, iš kurio išskaičiuojamos dienos, kW išreikštas pajėgumas yra lygus žvejybos laivų, kuriems skiriama papildomų dienų, pajėgumui arba už jį didesnis. Žvejybos laivų, kuriems skiriama papildomų nebuvimo uoste dienų, skaičius negali viršyti 15 % bendro visų atitinkamos valstybės narės žvejybos laivų, kaip nurodyta 1 punkte, skaičiaus. |
| --- | --- |

3.

Nukrypstant nuo 1 ir 2 punktų ir kai tai reikalinga veiksmingam žvejybos galimybių valdymui, valstybė narė gali su jos vėliava plaukiojantiems laivams nustatyti papildomą nebuvimo uoste dienų skaičių, kai tiek pat nebuvimo uoste dienų yra išskaičiuojama iš kitų žvejybos laivų, kurie plaukioja su jos vėliava ir kuriems taikomas pastangų tame rajone apribojimas, ir kai kiekvieno žvejybos laivo, iš kurio išskaičiuojamos dienos, kW išreikštas pajėgumas yra lygus žvejybos laivų, kuriems skiriama papildomų dienų, pajėgumui arba už jį didesnis. Žvejybos laivų, kuriems skiriama papildomų nebuvimo uoste dienų, skaičius negali viršyti 15 % bendro visų atitinkamos valstybės narės žvejybos laivų, kaip nurodyta 1 punkte, skaičiaus.

---

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/27

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1222/2014

2014 m. spalio 8 d.

kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES nuostatos dėl metodikos, skirtos pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms nustatyti ir pasaulinės sisteminės svarbos įstaigų pakategorėms apibrėžti, nustatymo techninių reguliavimo standartų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (1), visų pirma į jos 131 straipsnio 18 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyva 2013/36/ES valstybių narių kompetentingos arba paskirtosios valdžios institucijos įgaliojamos pasaulinėms sisteminės svarbos įstaigoms (G-SII) nustatyti griežtesnius nuosavų lėšų reikalavimus, kad būtų padengta didesnė rizika, kurią G-SII kelia finansų sistemai, ir atsvertas galimas jų įsipareigojimų nevykdymo poveikis mokesčių mokėtojams. Toje direktyvoje apibrėžti tam tikri pagrindiniai G-SII nustatymo ir jų priskyrimo prie pakategorių pagal jų sisteminę svarbą metodikos principai. Atsižvelgiant į priskyrimą prie tam tikros pakategorės, įstaigoms bus taikomas papildomas bendro 1 lygio nuosavo kapitalo reikalavimas – G-SII rezervas. Ši G-SII nustatymo ir priskyrimo metodika grindžiama penkiomis kategorijomis, kuriomis įvertinama banko sisteminė svarba pasaulinei finansų rinkai, ir toliau išsamiai apibūdinama šiame reglamente; |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2013/36/ES valstybių narių kompetentingos arba paskirtosios valdžios institucijos įgaliojamos pasaulinėms sisteminės svarbos įstaigoms (G-SII) nustatyti griežtesnius nuosavų lėšų reikalavimus, kad būtų padengta didesnė rizika, kurią G-SII kelia finansų sistemai, ir atsvertas galimas jų įsipareigojimų nevykdymo poveikis mokesčių mokėtojams. Toje direktyvoje apibrėžti tam tikri pagrindiniai G-SII nustatymo ir jų priskyrimo prie pakategorių pagal jų sisteminę svarbą metodikos principai. Atsižvelgiant į priskyrimą prie tam tikros pakategorės, įstaigoms bus taikomas papildomas bendro 1 lygio nuosavo kapitalo reikalavimas – G-SII rezervas. Ši G-SII nustatymo ir priskyrimo metodika grindžiama penkiomis kategorijomis, kuriomis įvertinama banko sisteminė svarba pasaulinei finansų rinkai, ir toliau išsamiai apibūdinama šiame reglamente;

| (2) | siekiant vadovautis Direktyvos 2013/36/ES požiūriu, šiame reglamente turėtų būti atsižvelgiama į Bazelio bankų priežiūros komiteto pasaulinės sisteminės svarbos bankų vertinimo metodikos ir griežtesnio nuostolių padengimo reikalavimo nustatymo standartus, kurie grindžiami Finansinio stabilumo tarybos pagal ataskaitą „Sisteminės svarbos finansų įstaigų keliamos neatsakingo elgesio rizikos mažinimas. FST rekomendacijos ir tvarkaraštis“ nustatyta pasaulinės sisteminės svarbos finansų įstaigų sistema; |
| --- | --- |

(2)

siekiant vadovautis Direktyvos 2013/36/ES požiūriu, šiame reglamente turėtų būti atsižvelgiama į Bazelio bankų priežiūros komiteto pasaulinės sisteminės svarbos bankų vertinimo metodikos ir griežtesnio nuostolių padengimo reikalavimo nustatymo standartus, kurie grindžiami Finansinio stabilumo tarybos pagal ataskaitą „Sisteminės svarbos finansų įstaigų keliamos neatsakingo elgesio rizikos mažinimas. FST rekomendacijos ir tvarkaraštis“ nustatyta pasaulinės sisteminės svarbos finansų įstaigų sistema;

| (3) | Direktyvoje 2013/36/ES aiškiai nurodyta, kad nustatymo ir priskyrimo metodika suderinama visose valstybėse narėse taikant vienodus ir skaidrius parametrus, skirtus bendram subjekto balui nustatyti, kad būtų galima įvertinti jo sisteminę svarbą. Siekiant užtikrinti, kad į imtį būtų įtraukti tiek Sąjungos, tiek veiklos leidimą trečiosiose šalyse gavę bankai ir bankų grupės, kuriais naudojamasi kaip etalonu pasaulinei finansų sistemai atspindėti, visoje Sąjungoje būtų vienodi, tokią imtį turėtų nustatyti Europos bankininkystės institucija (EBI). Priežiūriniu sprendimu grindžiamos šios imties išimtys ir papildymai turėtų būti parenkami griežtai, siekiant užtikrinti imties, kaip atskaitos pagrindo, funkciją ir neturėtų būti grindžiami kitais pagrindais; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvoje 2013/36/ES aiškiai nurodyta, kad nustatymo ir priskyrimo metodika suderinama visose valstybėse narėse taikant vienodus ir skaidrius parametrus, skirtus bendram subjekto balui nustatyti, kad būtų galima įvertinti jo sisteminę svarbą. Siekiant užtikrinti, kad į imtį būtų įtraukti tiek Sąjungos, tiek veiklos leidimą trečiosiose šalyse gavę bankai ir bankų grupės, kuriais naudojamasi kaip etalonu pasaulinei finansų sistemai atspindėti, visoje Sąjungoje būtų vienodi, tokią imtį turėtų nustatyti Europos bankininkystės institucija (EBI). Priežiūriniu sprendimu grindžiamos šios imties išimtys ir papildymai turėtų būti parenkami griežtai, siekiant užtikrinti imties, kaip atskaitos pagrindo, funkciją ir neturėtų būti grindžiami kitais pagrindais;

| (4) | G-SII nustatymo procesas turėtų būti grindžiamas palyginamais duomenimis, taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad įstaigoms turėtų būti aišku, ar ir kokia rezervo reikalavimo suma joms bus taikoma, todėl į metodiką turėtų būti įtraukti šio proceso terminai ir tvarka. Tačiau G-SII nustatymas turėtų būti grindžiamas naujausiais duomenimis apie atrinktas dideles pasaulines bankų grupes, iš kurių kai kurioms išduotas veiklos leidimas trečiosiose šalyse, todėl reikalingus duomenis bus galima gauti ne anksčiau kaip antrąjį kiekvienų metų pusmetį. Kad įstaigos galėtų laikytis su savo, kaip G-SII, statusu susijusių reikalavimų, rezervo reikalavimas turėtų būti pradėtas taikyti praėjus maždaug metams nuo įstaigos pripažinimo G-SII; |
| --- | --- |

(4)

G-SII nustatymo procesas turėtų būti grindžiamas palyginamais duomenimis, taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad įstaigoms turėtų būti aišku, ar ir kokia rezervo reikalavimo suma joms bus taikoma, todėl į metodiką turėtų būti įtraukti šio proceso terminai ir tvarka. Tačiau G-SII nustatymas turėtų būti grindžiamas naujausiais duomenimis apie atrinktas dideles pasaulines bankų grupes, iš kurių kai kurioms išduotas veiklos leidimas trečiosiose šalyse, todėl reikalingus duomenis bus galima gauti ne anksčiau kaip antrąjį kiekvienų metų pusmetį. Kad įstaigos galėtų laikytis su savo, kaip G-SII, statusu susijusių reikalavimų, rezervo reikalavimas turėtų būti pradėtas taikyti praėjus maždaug metams nuo įstaigos pripažinimo G-SII;

| (5) | Direktyvoje 2013/36/ES nustatomos penkios iš kiekybinių rodiklių sudarytos kategorijos, kuriomis įvertinama sisteminė svarba. Siekiant sumažinti įstaigoms ir valdžios institucijoms tenkančią administracinę naštą, šios kategorijos atitinka Bazelio bankų priežiūros komiteto taikomas kategorijas. Toliau apibrėžiant kiekybinius rodiklius šiame reglamente turėtų būti vadovaujamasi tuo pačiu požiūriu. Rodikliai turėtų būti parenkami taip, kad atspindėtų įvairius galimo neigiamo subjekto įsipareigojimų ir jo esminių funkcijų nevykdymo išorės poveikio finansų sistemos stabilumui aspektus. Sisteminės svarbos vertinimo atskaitos sistema turėtų būti pasaulinės finansų rinkos ir pasaulio ekonomika; |
| --- | --- |

(5)

Direktyvoje 2013/36/ES nustatomos penkios iš kiekybinių rodiklių sudarytos kategorijos, kuriomis įvertinama sisteminė svarba. Siekiant sumažinti įstaigoms ir valdžios institucijoms tenkančią administracinę naštą, šios kategorijos atitinka Bazelio bankų priežiūros komiteto taikomas kategorijas. Toliau apibrėžiant kiekybinius rodiklius šiame reglamente turėtų būti vadovaujamasi tuo pačiu požiūriu. Rodikliai turėtų būti parenkami taip, kad atspindėtų įvairius galimo neigiamo subjekto įsipareigojimų ir jo esminių funkcijų nevykdymo išorės poveikio finansų sistemos stabilumui aspektus. Sisteminės svarbos vertinimo atskaitos sistema turėtų būti pasaulinės finansų rinkos ir pasaulio ekonomika;

| (6) | siekiant nustatyti tikslią G-SII nustatymo ir jų priskyrimo prie pakategorių metodiką pagal Direktyvoje 2013/36/ES nustatytas pagrindines taisykles, svarbu aiškiai apibrėžti sąvokas „atitinkamas subjektas“, „rodiklio vertė“, „daliklis“ ir „ribinis balas“, jas apibrėžiant šio reglamento tikslais; |
| --- | --- |

(6)

siekiant nustatyti tikslią G-SII nustatymo ir jų priskyrimo prie pakategorių metodiką pagal Direktyvoje 2013/36/ES nustatytas pagrindines taisykles, svarbu aiškiai apibrėžti sąvokas „atitinkamas subjektas“, „rodiklio vertė“, „daliklis“ ir „ribinis balas“, jas apibrėžiant šio reglamento tikslais;

| (7) | kiekvienos bankų grupės sisteminė svarba, įvertinta konsoliduotai taikant rodiklius, turėtų būti išreiškiama atskiru bendru tam tikrų metų balu, kuriuo nustatoma jos pozicija kitų imties subjektų atžvilgiu. Remiantis šiuo bendru balu, bankai turėtų būti nustatyti kaip G-SII ir priskirti prie pakategorių, kurioms bus taikomi skirtingi kapitalo rezervo reikalavimai. Skaičiuojant balą, kuris bus kategorijos balų vidurkis, kiekvienai iš penkių kategorijų turėtų būti taikomas 20 % svertinis rodiklis. Skaičiuojant bendrą balą pakeičiamumo kategorijai turėtų būti taikoma viršutinė riba, nes, remiantis duomenų iki 2013 m. (įskaitant 2013 m.) analize, paaiškėjo, kad ši kategorija daro neproporcingai didelį poveikį bankų, teikiančių daugiausia mokėjimo, finansinių priemonių emisijos platinimo ir turto saugojimo paslaugų, balams; |
| --- | --- |

(7)

kiekvienos bankų grupės sisteminė svarba, įvertinta konsoliduotai taikant rodiklius, turėtų būti išreiškiama atskiru bendru tam tikrų metų balu, kuriuo nustatoma jos pozicija kitų imties subjektų atžvilgiu. Remiantis šiuo bendru balu, bankai turėtų būti nustatyti kaip G-SII ir priskirti prie pakategorių, kurioms bus taikomi skirtingi kapitalo rezervo reikalavimai. Skaičiuojant balą, kuris bus kategorijos balų vidurkis, kiekvienai iš penkių kategorijų turėtų būti taikomas 20 % svertinis rodiklis. Skaičiuojant bendrą balą pakeičiamumo kategorijai turėtų būti taikoma viršutinė riba, nes, remiantis duomenų iki 2013 m. (įskaitant 2013 m.) analize, paaiškėjo, kad ši kategorija daro neproporcingai didelį poveikį bankų, teikiančių daugiausia mokėjimo, finansinių priemonių emisijos platinimo ir turto saugojimo paslaugų, balams;

| (8) | atitinkamos valdžios institucijos turėtų turėti galimybę priimti patikimą priežiūrinį sprendimą ir juo perkelti G-SII iš žemesnės pakategorės į aukštesnę pakategorę arba nustatyti, kad subjektas, kurio bendras balas yra žemesnis už žemiausios pakategorės ribinį balą, yra G-SII. Kadangi tokiu nustatymu, kai priimamas priežiūrinis sprendimas, ir nuolatinio vertinimo balais procesu siekiama to paties tikslo, šio sprendimo pagrindimo kriterijus taip pat turėtų būti pagal Bazelio bankų priežiūros komiteto taikomą metodiką nustatyta banko sisteminė svarba pasaulinei finansų rinkai ir pasaulio ekonomikai. Banko įsipareigojimų nevykdymo rizika neturėtų būti laikoma kriterijumi, nes į ją jau atsižvelgta nustatant kitas rizikos ribojimo reikalavimus, inter alia, bendrą pagal riziką įvertintų pozicijų sumą ir, jeigu taikytina, kitus nuosavų lėšų reikalavimus, pavyzdžiui, sisteminės rizikos rezervą; |
| --- | --- |

(8)

atitinkamos valdžios institucijos turėtų turėti galimybę priimti patikimą priežiūrinį sprendimą ir juo perkelti G-SII iš žemesnės pakategorės į aukštesnę pakategorę arba nustatyti, kad subjektas, kurio bendras balas yra žemesnis už žemiausios pakategorės ribinį balą, yra G-SII. Kadangi tokiu nustatymu, kai priimamas priežiūrinis sprendimas, ir nuolatinio vertinimo balais procesu siekiama to paties tikslo, šio sprendimo pagrindimo kriterijus taip pat turėtų būti pagal Bazelio bankų priežiūros komiteto taikomą metodiką nustatyta banko sisteminė svarba pasaulinei finansų rinkai ir pasaulio ekonomikai. Banko įsipareigojimų nevykdymo rizika neturėtų būti laikoma kriterijumi, nes į ją jau atsižvelgta nustatant kitas rizikos ribojimo reikalavimus, inter alia, bendrą pagal riziką įvertintų pozicijų sumą ir, jeigu taikytina, kitus nuosavų lėšų reikalavimus, pavyzdžiui, sisteminės rizikos rezervą;

| (9) | šis reglamentas grindžiamas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos EBI pateikė Komisijai; |
| --- | --- |

(9)

šis reglamentas grindžiamas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos EBI pateikė Komisijai;

| (10) | EIB dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (2), 37 straipsnį, pateikti nuomonę; |
| --- | --- |

(10)

EIB dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (2), 37 straipsnį, pateikti nuomonę;

| (11) | šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d., nes 2016 m. sausio 1 d. bus pradėtas taikyti ir laipsniškai įvedamas Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnio 4 dalyje nustatytas reikalavimas palaikyti G-SII rezervą. Todėl ir siekiant laiku informuoti institucijas apie joms taikomą G-SII rezervo reikalavimą bei suteikti pakankamai laiko padidinti reikiamą kapitalą, G-SII reikėtų nustatyti vėliausiai 2015 m. pradžioje; |
| --- | --- |

(11)

šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d., nes 2016 m. sausio 1 d. bus pradėtas taikyti ir laipsniškai įvedamas Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnio 4 dalyje nustatytas reikalavimas palaikyti G-SII rezervą. Todėl ir siekiant laiku informuoti institucijas apie joms taikomą G-SII rezervo reikalavimą bei suteikti pakankamai laiko padidinti reikiamą kapitalą, G-SII reikėtų nustatyti vėliausiai 2015 m. pradžioje;

| (12) | pagal Direktyvos 2013/36/ES 162 straipsnio 5 dalies nuostatas G-SII rezervo reikalavimas turėtų būti laipsniškai nustatomas per trejus metus: pirmoji šio reikalavimo dalis, nurodyta Direktyvos 2013/36/ES 162 straipsnio 5 dalies a punkte, nuo 2016 m. sausio 1 d. turėtų būti taikoma toms G-SII, kurias atitinkamos valdžios institucijos, remdamosi iki 2014 m. liepos mėn. pasibaigusių finansinių metų duomenimis, nustatė 2015 m. pradžioje. Antroji G-SII rezervo reikalavimo dalis, nurodyta Direktyvos 2013/36/ES 162 straipsnio 5 dalies b punkte, nuo 2017 m. sausio 1 d. turėtų būti taikoma toms G-SII, kurias atitinkamos valdžios institucijos, remdamosi iki 2015 m. liepos mėn. pasibaigusių finansinių metų duomenimis, nustatė 2015 m. pabaigoje arba vėliausiai 2016 m. pradžioje, |
| --- | --- |

(12)

pagal Direktyvos 2013/36/ES 162 straipsnio 5 dalies nuostatas G-SII rezervo reikalavimas turėtų būti laipsniškai nustatomas per trejus metus: pirmoji šio reikalavimo dalis, nurodyta Direktyvos 2013/36/ES 162 straipsnio 5 dalies a punkte, nuo 2016 m. sausio 1 d. turėtų būti taikoma toms G-SII, kurias atitinkamos valdžios institucijos, remdamosi iki 2014 m. liepos mėn. pasibaigusių finansinių metų duomenimis, nustatė 2015 m. pradžioje. Antroji G-SII rezervo reikalavimo dalis, nurodyta Direktyvos 2013/36/ES 162 straipsnio 5 dalies b punkte, nuo 2017 m. sausio 1 d. turėtų būti taikoma toms G-SII, kurias atitinkamos valdžios institucijos, remdamosi iki 2015 m. liepos mėn. pasibaigusių finansinių metų duomenimis, nustatė 2015 m. pabaigoje arba vėliausiai 2016 m. pradžioje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Šiuo reglamentu nustatoma metodika, pagal kurią Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnio 1 dalyje nurodyta valstybės narės valdžios institucija (toliau – atitinkama valdžios institucija) konsoliduotai nustato, kad atitinkamas subjektas yra pasaulinės sisteminės svarbos įstaiga (G-SII), ir G-SII pakategorių apibrėžimo bei G-SII priskyrimo prie šių pakategorių remiantis jų sistemine svarba metodika, taip pat, kaip metodikos dalis, apibrėžiami nustatymui taikomi terminai ir naudojami duomenys.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamos šios apibrėžtys:

(1)   atitinkamas subjektas– ES patronuojančioji įstaiga, ES patronuojančioji finansų kontroliuojančioji bendrovė arba ES patronuojančioji mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė ar įstaiga, kuri nėra ES patronuojančiosios įstaigos, ES patronuojančiosios finansų kontroliuojančiosios bendrovės arba ES patronuojančiosios mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės patronuojamoji įmonė;

(2)   rodiklio vertė– kiekvieno 6 straipsnyje nustatyto rodiklio ir kiekvieno atitinkamo imties subjekto atskira rodiklio vertė ir kiekvieno banko, gavusio veiklos leidimą trečiojoje šalyje, palyginama atskira vertė, viešai paskelbta pagal tarptautiniu mastu sutartus standartus;

(3)   daliklis– kiekvieno rodiklio bendra atitinkamų imties subjektų ir bankų, gavusių veiklos leidimą trečiosiose šalyse, rodiklio verčių suma;

(4)   ribinis balas– balo vertė, kuria remiantis nustatoma žemiausia riba ir ribos tarp penkių pakategorių, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnio 9 dalyje.

3 straipsnis

Bendri metodikos parametrai

1.   EBI, atsižvelgdama į tarptautiniu mastu sutartus standartus, visų pirma į Bazelio bankų priežiūros komiteto naudojamą imtį pasaulinės sisteminės svarbos bankams nustatyti, nustato įstaigų ar grupių, kurių rodiklių vertės apskaičiuojant balus turi būti naudojamos kaip pasaulio bankų sektorių atspindinčios orientacinės vertės, imtį ir iki kiekvienų metų liepos 31 d. praneša atitinkamoms valdžios institucijoms apie į imtį įtrauktus atitinkamus subjektus.

Šią imtį sudaro atitinkami subjektai ir bankai, gavę veiklos leidimą trečiosiose šalyse; į ją, remiantis bendra pozicijos suma, kaip apibrėžta 6 straipsnio 1 dalyje, įtraukiami 75 didžiausi subjektai, taip pat atitinkami subjektai, kurie buvo nustatyti kaip G-SII, ir trečiosiose šalyse veikiantys bankai, kurie praėjusiais metais buvo nustatyti kaip pasaulinės sisteminės svarbos bankai.

EBI, atsižvelgdama į tarptautiniu mastu sutartus standartus, įskaitant Bazelio bankų priežiūros komiteto naudojamą imtį, pašalina iš imties arba į ją įtraukia atitinkamus subjektus arba bankus, gavusius veiklos leidimą trečiosiose šalyse, jeigu ir tiek, kiek būtina siekiant užtikrinti tinkamą sisteminės svarbos įvertinimo atskaitos sistemą, atspindinčią pasaulines finansų rinkas ir pasaulio ekonomiką.

2.   Atitinkama valdžios institucija ne vėliau kaip iki kiekvienų metų liepos 31 d. praneša EBI kiekvieno atitinkamo subjekto, kurio pozicijos įvertinimas didesnis kaip 200 mlrd. EUR ir kuris jos jurisdikcijoje yra gavęs veiklos leidimą, rodiklių vertes. Atitinkama valdžios institucija užtikrina, kad rodiklių vertės būtų tokios pat, kokios pateiktos Bazelio bankų priežiūros komitetui ir to atitinkamo subjekto paskelbtos pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1030/2014 (3). Atitinkama valdžios institucija naudojasi tame dokumente nustatytais šablonais.

3.   EBI, remdamasi rodiklių vertėmis, kurias atitinkama valdžios institucija pranešė pagal šio straipsnio 2 dalį, ir atsižvelgdama į tarptautiniu mastu sutartus standartus, visų pirma į Bazelio bankų priežiūros komiteto paskelbtus tų metų daliklius, apskaičiuoja daliklius ir juos praneša atitinkamoms valdžios institucijoms. Rodiklio daliklis yra bendra visų atitinkamų imties subjektų ir bankų, gavusių veiklos leidimą trečiosiose šalyse, rodiklių verčių, apie kurias, kalbant apie atitinkamus subjektus, pranešta pagal 2 dalį ir kurias veiklos leidimą trečiosiose šalyse gavę bankai paskelbė atitinkamų metų liepos 31 d., suma.

4 straipsnis

Nustatymo procedūra

1.   Atitinkama valdžios institucija ne vėliau kaip iki kiekvienų metų gruodžio 15 d. apskaičiuoja atitinkamų jos jurisdikcijoje veiklos leidimą gavusių subjektų, įtrauktų į EBI praneštą imtį, balus. Jei atitinkama valdžios institucija, vadovaudamasi patikimu priežiūriniu sprendimu, pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnio 10 dalies b punktą nustato, kad atitinkamas subjektas yra G-SII, ji ne vėliau kaip iki kiekvienų metų gruodžio 15 d. pateikia EBI išsamų rašytinį pareiškimą, kuriame paaiškina savo įvertinimo priežastis.

2.   Nustatymas, kad atitinkamas subjektas yra G-SII, ir jo priskyrimas prie pakategorės įsigalioja antrųjų metų, einančių po kalendorinių metų, kuriais pagal 3 straipsnį buvo nustatyti dalikliai, sausio 1 d.

5 straipsnis

G-SII nustatymas, balų nustatymas ir priskyrimas prie pakategorių

1.   Rodiklių vertės konsoliduotai grindžiamos atitinkamo subjekto praėjusių finansinių metų pabaigos praneštais duomenimis, o kalbant apie trečiosiose šalyse veiklos leidimus gavusius bankus – pagal tarptautiniu mastu sutartus standartus paskelbtais duomenimis. Atitinkamos valdžios institucijos gali naudotis atitinkamų subjektų, kurių finansiniai metai baigiasi birželio 30 d., rodiklių vertėmis, remdamosi jų pozicija gruodžio 31 d.

2.   Atitinkama valdžios institucija nustato kiekvieno atitinkamo imties subjekto balą, kuris skaičiuojamas kaip paprastas kategorijos balų vidurkis, atsižvelgiant į didžiausią 500 bazinių punktų kategorijos balą, skiriamą kategorijai, kuria įvertinamas pakeičiamumas. Kiekvienas kategorijos balas apskaičiuojamas kaip paprastas verčių, gautų padalijus kiekvieną tos kategorijos rodiklio vertę iš EBI paskelbto rodiklio daliklio, vidurkis. Balai išreiškiami baziniais punktais ir suapvalinami iki artimiausio sveikojo bazinio punkto.

3.   Žemiausias ribinis balas yra 130 bazinių punktų. Nustatomos tokios pakategorės:

| a) | 1 pakategorė, kurią sudaro balai nuo 130 iki 229 bazinių punktų; |
| --- | --- |

a)

1 pakategorė, kurią sudaro balai nuo 130 iki 229 bazinių punktų;

| b) | 2 pakategorė, kurią sudaro balai nuo 230 iki 329 bazinių punktų; |
| --- | --- |

b)

2 pakategorė, kurią sudaro balai nuo 230 iki 329 bazinių punktų;

| c) | 3 pakategorė, kurią sudaro balai nuo 330 iki 429 bazinių punktų; |
| --- | --- |

c)

3 pakategorė, kurią sudaro balai nuo 330 iki 429 bazinių punktų;

| d) | 4 pakategorė, kurią sudaro balai nuo 430 iki 529 bazinių punktų; |
| --- | --- |

d)

4 pakategorė, kurią sudaro balai nuo 430 iki 529 bazinių punktų;

| e) | 5 pakategorė, kurią sudaro balai nuo 530 iki 629 bazinių punktų. |
| --- | --- |

e)

5 pakategorė, kurią sudaro balai nuo 530 iki 629 bazinių punktų.

4.   Atitinkama valdžios institucija nustato, kad atitinkamas subjektas yra G-SII, jeigu to subjekto balas yra lygus mažiausiam ribiniam balui arba už jį didesnis. Sprendimas nustatyti, kad atitinkamas subjektas yra G-SII, vadovaujantis patikimu priežiūriniu sprendimu pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnio 10 dalies b punktą grindžiamas vertinimu, ar jo įsipareigojimų nevykdymas padarytų didelį neigiamą poveikį pasaulinei finansų rinkai ir pasaulio ekonomikai.

5.   Atitinkama valdžios institucija priskiria G-SII prie pakategorės pagal jos balą. Sprendimas perkelti G-SII iš žemesnės pakategorės į aukštesnę pakategorę vadovaujantis patikimu priežiūriniu sprendimu pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnio 10 dalies b punktą grindžiamas vertinimu, ar jos įsipareigojimų nevykdymas padarytų didelį neigiamą poveikį pasaulinei finansų rinkai ir pasaulio ekonomikai.

6.   4 ir 5 dalyse nurodyti sprendimai gali būti pagrindžiami papildomais rodikliais, bet tai nėra rodikliai, rodantys atitinkamo subjekto įsipareigojimų nevykdymo tikimybę. Tokie sprendimai grindžiami tinkamai dokumentais pagrįsta ir patikrinama kiekybine ir kokybine informacija.

6 straipsnis

Rodikliai

1.   Kategoriją, kuria įvertinamas grupės dydis, sudaro vienas rodiklis – bendra grupės pozicijos suma, kaip išsamiau nurodyta priede.

2.   Kategoriją, kuria įvertinamas grupės ir finansų sistemos tarpusavio susietumas, sudaro visi toliau išvardyti rodikliai, kaip išsamiau nurodyta priede:

| a) | finansų sistemos vidaus turtas; |
| --- | --- |

a)

finansų sistemos vidaus turtas;

| b) | finansų sistemos vidaus įsipareigojimai; |
| --- | --- |

b)

finansų sistemos vidaus įsipareigojimai;

| c) | išleisti vertybiniai popieriai. |
| --- | --- |

c)

išleisti vertybiniai popieriai.

3.   Kategoriją, kuria įvertinamas grupės teikiamų paslaugų arba finansų infrastruktūros pakeičiamumas, sudaro visi toliau išvardyti rodikliai, kaip išsamiau nurodyta priede:

| a) | saugojamas turtas; |
| --- | --- |

a)

saugojamas turtas;

| b) | mokėjimo veikla; |
| --- | --- |

b)

mokėjimo veikla;

| c) | garantuoti sandoriai skolos ir nuosavybės vertybinių popierių rinkose. |
| --- | --- |

c)

garantuoti sandoriai skolos ir nuosavybės vertybinių popierių rinkose.

4.   Kategoriją, kuria įvertinamas grupės veikos sudėtingumas, sudaro visi toliau išvardyti rodikliai, kaip išsamiau nurodyta priede:

| a) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių nominalioji suma; |
| --- | --- |

a)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių nominalioji suma;

| b) | į tikrosios vertės, nustatytos pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1255/2012 (4), 3 lygį įtrauktas turtas; |
| --- | --- |

b)

į tikrosios vertės, nustatytos pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1255/2012 (4), 3 lygį įtrauktas turtas;

| c) | prekybos ir parduoti laikomi vertybiniai popieriai. |
| --- | --- |

c)

prekybos ir parduoti laikomi vertybiniai popieriai.

5.   Kategoriją, kuria įvertinama grupės vykdoma tarpvalstybinė veikla, sudaro toliau išvardyti rodikliai, kaip išsamiau nurodyta priede:

| a) | kelioms jurisdikcijoms teikiami reikalavimai; |
| --- | --- |

a)

kelioms jurisdikcijoms teikiami reikalavimai;

| b) | kelioms jurisdikcijoms priklausantys įsipareigojimai. |
| --- | --- |

b)

kelioms jurisdikcijoms priklausantys įsipareigojimai.

6.   Jei duomenys pateikiami kitomis valiutomis nei euro, atitinkama valdžios institucija, atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko paskelbtą gruodžio 31 d. taikomą valiutos keitimo kursą ir į tarptautinius standartus, taiko atitinkamą keitimo kursą. Dėl 3 dalies b punkte nurodyto mokėjimo veiklos rodiklio atitinkama valdžios institucija taiko vidutinį atitinkamų metų keitimo kursą.

7 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Nukrypdama nuo 3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos nuostatų, EBI iki 2015 m. sausio 14 d. apibrėžia imtį, skirtą nustatyti, kurie atitinkami subjektai 2014 m. buvo G-SII. Atitinkamos valdžios institucijos, remdamosi iki 2014 m. liepos mėn. pasibaigusių finansinių metų duomenimis, iki 2015 m. sausio 21 d. praneša EBI atitinkamų į tą imtį įtrauktų subjektų rodiklių vertes. Remdamasi šiomis rodiklių vertėmis, EBI iki 2015 m. sausio 30 d. apskaičiuoja 2014 m. daliklius. Remdamosi šiais dalikliais, atitinkamos valdžios institucijos nustato 2014 m. atitinkamų subjektų balus. Jos taip pat nustato G-SII ir jas priskiria prie pakategorių. Tuo pat metu atitinkama valdžios institucija praneša Komisijai, ESRV ir EBI apie nustatytas G-SII ir iki 2015 m. vasario 28 d. paskelbia 2014 m. G-SII pavadinimus ir jų balus.

Nukrypstant nuo 4 straipsnio 2 dalies nuostatų, nustatymas, kad atitinkamas subjektas yra G-SII, ir jo priskyrimas prie pakategorės remiantis 2014 m. balais įsigalioja 2016 m. sausio 1 d.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 176, 2013 6 27, p. 338.

1

(2)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

2

(3)  2014 m. rugsėjo 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1030/2014, kuriuo nustatomi techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su vienoda verčių, kurios naudojamos pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms nustatyti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013, atskleidimo forma ir data (OL L 284, 2014 9 30, p. 14).

3

(4)  2012 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1255/2012, kuriuo dėl 12-ojo tarptautinio apskaitos standarto, 1-ojo ir 13-ojo tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų ir Tarptautinio finansinės atskaitomybės aiškinimo komiteto 20-ojo aiškinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (OL L 360, 2012 12 29, p. 78).

4

---

PRIEDAS

Taikant 6 straipsnį rodikliai nustatomi taip:

1.   Bendra pozicijos suma

Bendra pozicijos suma yra bendra konsoliduota visų balansinių straipsnių, visų išvestinių finansinių priemonių ir nebalansinių straipsnių suma, įskaitant apskaitos, o ne rizika grindžiamo reguliavimo tikslais konsoliduotus subjektus, atėmus reguliuojamąjį koregavimą.

Bendra pozicijos suma atitinka pozicijos apskaitos vertinimą (tačiau taikant didesnio masto konsolidavimą) pagal šiuos principus:

| — | balansinės neišvestinių finansinių priemonių pozicijos įtraukiamos į pozicijos vertinimą po specifinių atidėjinių ir vertinimo koregavimo (pavyzdžiui, kredito vertinimo koregavimo), |
| --- | --- |

—

balansinės neišvestinių finansinių priemonių pozicijos įtraukiamos į pozicijos vertinimą po specifinių atidėjinių ir vertinimo koregavimo (pavyzdžiui, kredito vertinimo koregavimo),

| — | paskolų ir indėlių užskaita neleidžiama, |
| --- | --- |

—

paskolų ir indėlių užskaita neleidžiama,

| — | dėl įsigytų fizinių ar finansinių užtikrinimo priemonių, garantijų arba kredito rizikos mažinimo priemonių balansinė pozicija nemažinama. |
| --- | --- |

—

dėl įsigytų fizinių ar finansinių užtikrinimo priemonių, garantijų arba kredito rizikos mažinimo priemonių balansinė pozicija nemažinama.

Balansiniai straipsniai – tai toliau išvardytų dalių bendra suma:

| a) | išvestinių finansinių priemonių sandorių šalių pozicija; |
| --- | --- |

a)

išvestinių finansinių priemonių sandorių šalių pozicija;

| b) | vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių (VPĮFS) bendroji vertė; |
| --- | --- |

b)

vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių (VPĮFS) bendroji vertė;

| c) | VPĮFS šalių pozicija; |
| --- | --- |

c)

VPĮFS šalių pozicija;

| d) | i) kito turto, atėmus pagal VPĮFS gautus vertybinius popierius, kurie buvo pripažinti kaip turtas, ir ii) nulio maksimumas. |
| --- | --- |

d)

i) kito turto, atėmus pagal VPĮFS gautus vertybinius popierius, kurie buvo pripažinti kaip turtas, ir ii) nulio maksimumas.

Nebalansiniai straipsniai – tai toliau išvardytų dalių bendra suma:

| a) | galima būsima išvestinių finansinių priemonių sandorių pozicija; |
| --- | --- |

a)

galima būsima išvestinių finansinių priemonių sandorių pozicija;

| b) | nebalansinių straipsnių, kuriems pritaikytas 0 % kredito perskaičiavimo koeficientas, atėmus 100 % besąlygiškai anuliuojamų kredito kortelių įsipareigojimų ir 100 % kitų besąlygiškai anuliuojamų įsipareigojimų, nominalioji suma; |
| --- | --- |

b)

nebalansinių straipsnių, kuriems pritaikytas 0 % kredito perskaičiavimo koeficientas, atėmus 100 % besąlygiškai anuliuojamų kredito kortelių įsipareigojimų ir 100 % kitų besąlygiškai anuliuojamų įsipareigojimų, nominalioji suma;

| c) | 10 % besąlygiškai anuliuojamų kredito kortelių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

c)

10 % besąlygiškai anuliuojamų kredito kortelių įsipareigojimų;

| d) | 10 % kitų besąlygiškai anuliuojamų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

d)

10 % kitų besąlygiškai anuliuojamų įsipareigojimų;

| e) | nebalansinių straipsnių, kuriems pritaikytas 20 % kredito perskaičiavimo koeficientas, nominalioji suma; |
| --- | --- |

e)

nebalansinių straipsnių, kuriems pritaikytas 20 % kredito perskaičiavimo koeficientas, nominalioji suma;

| f) | nebalansinių straipsnių, kuriems pritaikytas 50 % kredito perskaičiavimo koeficientas, nominalioji suma; |
| --- | --- |

f)

nebalansinių straipsnių, kuriems pritaikytas 50 % kredito perskaičiavimo koeficientas, nominalioji suma;

| g) | nebalansinių straipsnių, kuriems pritaikytas 100 % kredito perskaičiavimo koeficientas, nominalioji suma. |
| --- | --- |

g)

nebalansinių straipsnių, kuriems pritaikytas 100 % kredito perskaičiavimo koeficientas, nominalioji suma.

Apskaitos, o ne rizika grindžiamo reguliavimo tikslais konsoliduotiems subjektams rodiklio vertė padidinama toliau išvardytų dalių bendra suma:

| a) | balansinis turtas; |
| --- | --- |

a)

balansinis turtas;

| b) | galima būsima išvestinių finansinių priemonių sandorių pozicija; |
| --- | --- |

b)

galima būsima išvestinių finansinių priemonių sandorių pozicija;

| c) | 10 % besąlygiškai anuliuojamų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

c)

10 % besąlygiškai anuliuojamų įsipareigojimų;

| d) | kitos nebalansinės pozicijos; |
| --- | --- |

d)

kitos nebalansinės pozicijos;

| e) | mažesnė investicijų į konsoliduotus subjektus vertė. |
| --- | --- |

e)

mažesnė investicijų į konsoliduotus subjektus vertė.

2.   Tarpusavio susietumas

Nustatant tarpusavio susietumo rodiklius finansų įstaigos apibrėžiamos kaip apimančios bankus ir kitas indėlius priimančias įstaigas, bankų kontroliuojančiąsias bendroves, vertybinių popierių maklerio įmones, draudimo bendroves, savitarpio fondus, rizikos draudimo fondus, pensijų fondus, investicijų bankus ir pagrindines sandorių šalis (PSŠ). Centriniai bankai ir kitos viešojo sektoriaus institucijos (pavyzdžiui, daugiašaliai plėtros bankai) neįtraukiami, tačiau įtraukiami valstybės valdomi komerciniai bankai.

2.1.   Finansų sistemos vidaus turtas

Finansų sistemos vidaus turtas – tai kitoms finansų įstaigoms deponuotų arba paskolintų lėšų ir nepanaudotų įsipareigotų kredito linijų, perkeltų kitoms finansų įstaigoms, turimų kitų finansų įstaigų išleistų vertybinių popierių, grynosios teigiamos dabartinės vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių pozicijos ir su kitomis finansų įstaigomis turimų ne biržos išvestinių finansinių priemonių, turinčių grynąją teigiamą tikrąją vertę, bendra suma.

a)   Kitoms finansų įstaigoms deponuotos arba paskolintos lėšos ir nepanaudotos įsipareigotos kredito linijos

Kitoms finansų įstaigoms deponuotos arba paskolintos lėšos ir nepanaudos įsipareigotos kredito linijos – tai toliau išvardytų dalių bendra suma:

| 1) | kitoms įstaigoms deponuotos arba paskolintos lėšos, įskaitant indėlių sertifikatus; |
| --- | --- |

1)

kitoms įstaigoms deponuotos arba paskolintos lėšos, įskaitant indėlių sertifikatus;

| 2) | nepanaudotos įsipareigotos kredito linijos, perkeltos kitoms finansų įstaigoms. |
| --- | --- |

2)

nepanaudotos įsipareigotos kredito linijos, perkeltos kitoms finansų įstaigoms.

b)   Turimi kitų finansų įstaigų išleisti vertybiniai popieriai

Į šį punktą įtraukiami visi turimi kitų finansų įstaigų išleisti vertybiniai popieriai. Visi turimi vertybiniai popieriai apskaičiuojami pagal vertybinių popierių, priskirtų prie prekybai laikomų ir parduoti laikomų vertybinių popierių kategorijos, tikrąją vertę; iki termino pabaigos laikomi vertybiniai popieriai apskaičiuojami pagal jų amortizuotą savikainą.

Turimi kitų finansų įstaigų išleisti vertybiniai popieriai – tai toliau išvardytų dalių bendra suma:

| 1) | užtikrinti skolos vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

1)

užtikrinti skolos vertybiniai popieriai;

| 2) | didesnio prioriteto neužtikrinti skolos vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

2)

didesnio prioriteto neužtikrinti skolos vertybiniai popieriai;

| 3) | subordinuotosios skolos vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

3)

subordinuotosios skolos vertybiniai popieriai;

| 4) | komerciniai vekseliai; |
| --- | --- |

4)

komerciniai vekseliai;

| 5) | akcijos, įskaitant paprastųjų ir privilegijuotųjų akcijų nominaliąją vertę ir perviršį, atėmus trumpųjų pozicijų, susijusių su konkrečiomis turimomis akcijomis, kompensavimą, ir nulio maksimumas. |
| --- | --- |

5)

akcijos, įskaitant paprastųjų ir privilegijuotųjų akcijų nominaliąją vertę ir perviršį, atėmus trumpųjų pozicijų, susijusių su konkrečiomis turimomis akcijomis, kompensavimą, ir nulio maksimumas.

c)   Vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriai

Vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriai – tai grynosios teigiamos dabartinės vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių, sudarytų su kitomis finansų įstaigomis, pozicijos bendra suma.

Nurodytosios vertės paskirtis nėra atspindėti į balansą įtrauktas sumas. Ji atspindi kiekvienos užskaitos grupės bendrą teisiškai privalomą sumokėti sumą. Užskaita daroma tik tada, kai sandoriai vykdomi pagal teisinėmis priemonėmis užtikrintą užskaitos susitarimą. Jei šie kriterijai netenkinami, skaičiuojama bendroji balanso suma. Pinigų skolinimo sandoriai neįtraukiami.

d)   Su kitomis finansų įstaigomis turimos ne biržos išvestinės finansinės priemonės, turinčios grynąją teigiamą tikrąją vertę

Su kitomis finansų įstaigomis turimos ne biržos išvestinės finansinės priemonės, turinčios grynąją teigiamą tikrąją vertę – tai toliau išvardytų dalių bendra suma:

| 1) | grynoji teigiama tikroji vertė, įskaitant turimas užtikrinimo priemones, jeigu jos įtrauktos į pagrindinį užskaitos sandorį; |
| --- | --- |

1)

grynoji teigiama tikroji vertė, įskaitant turimas užtikrinimo priemones, jeigu jos įtrauktos į pagrindinį užskaitos sandorį;

| 2) | galima būsima pozicija. |
| --- | --- |

2)

galima būsima pozicija.

2.2.   Finansų sistemos vidaus įsipareigojimai

Visi finansų sistemos vidaus įsipareigojimai – tai finansų įstaigų indėlių, vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir su kitomis finansų įstaigomis turimų ne biržos išvestinių finansinių priemonių, turinčių grynąją neigiamą tikrąją vertę, bendra suma.

a)   Finansų įstaigų indėliai

Finansų įstaigų indėliai – tai toliau išvardytų dalių bendra suma:

| 1) | depozitoriumo įstaigoms išmokėtini indėliai; |
| --- | --- |

1)

depozitoriumo įstaigoms išmokėtini indėliai;

| 2) | ne depozitoriumo finansų įstaigoms išmokėtini indėliai; |
| --- | --- |

2)

ne depozitoriumo finansų įstaigoms išmokėtini indėliai;

| 3) | iš kitų finansų įstaigų gautos nepanaudotos įsipareigotos kredito linijos. |
| --- | --- |

3)

iš kitų finansų įstaigų gautos nepanaudotos įsipareigotos kredito linijos.

b)   Vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriai

Vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriai – tai grynosios neigiamos dabartinės vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių, sudarytų su kitomis finansų įstaigomis, pozicijos bendra suma.

c)   Su kitomis finansų įstaigomis turimos ne biržos išvestinės finansinės priemonės, turinčios grynąją neigiamą tikrąją vertę

Su kitomis finansų įstaigomis turimos ne biržos išvestinės finansinės priemonės, turinčios grynąją neigiamą tikrąją vertę – tai toliau išvardytų dalių bendra suma:

| 1) | grynoji neigiama tikroji vertė, įskaitant užtikrinimo priemones, jeigu jos įtrauktos į pagrindinį užskaitos sandorį; |
| --- | --- |

1)

grynoji neigiama tikroji vertė, įskaitant užtikrinimo priemones, jeigu jos įtrauktos į pagrindinį užskaitos sandorį;

| 2) | galima būsima pozicija. |
| --- | --- |

2)

galima būsima pozicija.

2.3.   Išleisti vertybiniai popieriai

Šis rodiklis atspindi atitinkamo subjekto į apyvartą išleistų vertybinių popierių balansinę vertę. Vidaus finansų ir kita veikla neišskiriama.

Visi išleisti vertybiniai popieriai – tai toliau išvardytų dalių bendra suma:

| a) | užtikrinti skolos vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti skolos vertybiniai popieriai;

| b) | didesnio prioriteto neužtikrinti skolos vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

b)

didesnio prioriteto neužtikrinti skolos vertybiniai popieriai;

| c) | subordinuotosios skolos vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

c)

subordinuotosios skolos vertybiniai popieriai;

| d) | komerciniai vekseliai; |
| --- | --- |

d)

komerciniai vekseliai;

| e) | indėlių sertifikatai; |
| --- | --- |

e)

indėlių sertifikatai;

| f) | bendras nuosavas kapitalas; |
| --- | --- |

f)

bendras nuosavas kapitalas;

| g) | privilegijuotosios akcijos ir bet kokios kitokios subordinuotojo finansavimo, nenurodyto c punkte, formos. |
| --- | --- |

g)

privilegijuotosios akcijos ir bet kokios kitokios subordinuotojo finansavimo, nenurodyto c punkte, formos.

3.   Grupės teikiamų paslaugų arba finansų infrastruktūros pakeičiamumas

3.1.   Mokėjimo veikla

Visa mokėjimo veikla – tai per ataskaitinius metus atlikti mokėjimai, išskyrus grupės vidaus mokėjimus.

Atitinkama mokėjimo vertė – tai visa bendroji visų mokėjimų grynaisiais, kuriuos atskaitingoji grupė atliko per didelės vertės lėšų pervedimo sistemas, vertė kartu su visų mokėjimų grynaisiais, atliktų per banką korespondentą (pavyzdžiui, naudojantis korespondentine arba nostro sąskaita), bendrąja verte. Įtraukiami atitinkamo subjekto, taip pat klientų, įskaitant finansų įstaigas ir kitus verslo klientus, vardu atlikti mokėjimai grynaisiais. Per mažmenines mokėjimo sistemas atlikti mokėjimai neįskaitomi. Įtraukiami tik pateikti mokėjimai. Vertė skaičiuojama eurais.

3.2.   Saugomas turtas

Saugomo turto vertė – tai viso turto, įskaitant tarpvalstybinį turtą, kurį atskaitingoji grupė saugo klientų, įskaitant atskaitingajai grupei nepriklausančias finansų įstaigas, vardu, vertė. Prie saugomo turto kategorijos nepriskirtas valdomas turtas arba administruojamas turtas neįtraukiamas.

3.3.   Garantuoti sandoriai skolos ir nuosavybės vertybinių popierių rinkose

Visi garantuoti sandoriai skolos ir akcijų rinkose – tai akcijų garantijų veiklos ir skolos garantijų veiklos bendra suma.

Įtraukiamos visos garantijos išplatinti vertybinius popierius, kuriomis bankas įpareigojamas pirkti neparduotus vertybinius popierius. Kai garantijos išplatinti vertybinius popierius grindžiamos visomis įmanomomis pastangomis (o tai reiškia, kad bankas nėra įpareigotas pirkti likusių atsargų), įtraukiami tik faktiškai parduoti vertybiniai popieriai.

4.   Grupės sudėtingumas

4.1.   Ne biržos išvestinių finansinių priemonių nominalioji suma

Šiuo rodikliu įvertinama atskaitingosios grupės dalyvavimo sudarant ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorius mastas; jis apima visas rizikos kategorijų ir priemonių rūšis. Pranešant išvestinių finansinių priemonių nominaliąsias vertes užtikrinimo priemonės neišskaičiuojamos.

Visa ne biržos išvestinių finansinių priemonių nominalioji suma – tai ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitą atliko pagrindinė sandorio šalis, ir ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaita atlikta dvišaliu pagrindu, bendra suma.

4.2.   3 lygio turtas

3 lygio turto vertė – tai viso turto, kuris nuolat įvertinamas taikant 3 lygio vertinimo reikšmes, vertė.

4.3.   Prekybos ir parduoti laikomi vertybiniai popieriai

Prekybos ir parduoti laikomi vertybiniai popieriai – tai visa prie prekybai laikomų ir parduoti laikomų vertybinių popierių apskaitos kategorijų priskirtų vertybinių popierių suma, atėmus turimus šių kategorijų vertybinius popierius, kuriuos galima priskirti prie aukštos kokybės likvidžiojo turto kategorijos.

5.   Grupės tarpvalstybinė veikla

5.1.   Kelioms jurisdikcijoms teikiami reikalavimai

Kelioms jurisdikcijoms teikiamų reikalavimų vertė – tai visų visuose sektoriuose pateiktų reikalavimų, kurie galutinės rizikos požiūriu laikomi tarpvalstybiniais reikalavimais, su užsieniu susijusių įmonių vietos reikalavimų užsienio valiuta arba su užsieniu susijusių įmonių vietos reikalavimų vietos valiuta vertė, išskyrus su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusios veiklos vertę. Tarpvalstybinius reikalavimus vienos šalies įstaiga teikia kitos šalies skolininkui. Su užsieniu susijusių įmonių vietos reikalavimus užsienio ir vietos valiuta banko vietos įstaiga teikia tos vietovės skolininkams.

5.2.   Kelioms jurisdikcijoms priklausantys įsipareigojimai

Visi kelioms jurisdikcijoms priklausantys įsipareigojimai – tai toliau išvardytų dalių bendra suma, atėmus visus b punkte nurodytus užsienio įsipareigojimus susijusioms institucijoms:

| a) | vietos įsipareigojimai vietos valiuta; |
| --- | --- |

a)

vietos įsipareigojimai vietos valiuta;

| b) | užsienio įsipareigojimai (išskyrus vietos įsipareigojimus vietos valiuta). |
| --- | --- |

b)

užsienio įsipareigojimai (išskyrus vietos įsipareigojimus vietos valiuta).

---

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/37

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1223/2014

2014 m. lapkričio 14 d.

kuriuo dėl laikino įvežimo perdirbti procedūros supaprastinto užbaigimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (1), ypač į jo 247 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (2) 544 straipsnyje numatytas supaprastintas laikino įvežimo perdirbti procedūros užbaigimas. Pagal tą supaprastinimo nuostatą tam tikros importo prekės laikomos reeksportuotomis arba eksportuotomis, nors iš tikrųjų jos buvo pateiktos Sąjungos rinkai be vėlesnės muitinės deklaracijos ir nesumokėjus importo muitų; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (2) 544 straipsnyje numatytas supaprastintas laikino įvežimo perdirbti procedūros užbaigimas. Pagal tą supaprastinimo nuostatą tam tikros importo prekės laikomos reeksportuotomis arba eksportuotomis, nors iš tikrųjų jos buvo pateiktos Sąjungos rinkai be vėlesnės muitinės deklaracijos ir nesumokėjus importo muitų;

| (2) | Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 544 straipsnio c punktas taikomas civilinio orlaivio pristatymui. Civiliniams orlaiviams taikant supaprastintą laikino įvežimo perdirbti procedūros užbaigimą didėja aviacijos pramonės konkurencingumas tarptautiniu mastu ir prisidedama prie pridėtinės vertės Sąjungoje kūrimo; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 544 straipsnio c punktas taikomas civilinio orlaivio pristatymui. Civiliniams orlaiviams taikant supaprastintą laikino įvežimo perdirbti procedūros užbaigimą didėja aviacijos pramonės konkurencingumas tarptautiniu mastu ir prisidedama prie pridėtinės vertės Sąjungoje kūrimo;

| (3) | Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 544 straipsnio c punkto taikymo sritis turėtų būti praplėsta, į ją įtraukiant ir karinius orlaivius, kad jiems būtų taikomas toks pat laikino įvežimo perdirbti procedūros supaprastintas užbaigimas, koks taikomas civiliniams orlaiviams; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 544 straipsnio c punkto taikymo sritis turėtų būti praplėsta, į ją įtraukiant ir karinius orlaivius, kad jiems būtų taikomas toks pat laikino įvežimo perdirbti procedūros supaprastintas užbaigimas, koks taikomas civiliniams orlaiviams;

| (4) | todėl Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 544 straipsnio c punktas pakeičiamas taip:

| „c) | orlaivio pristatymas; tačiau prižiūrinti muitinė leidžia užbaigti procedūras, kai importo prekės pirmą kartą buvo panaudotos gamybai, taisymui, pakeitimui arba orlaivio ar jo dalių perdarymui, jei turėtojo apskaita leidžia patikrinti, ar procedūros taikomos ir funkcionuoja teisingai;“ |
| --- | --- |

„c)

orlaivio pristatymas; tačiau prižiūrinti muitinė leidžia užbaigti procedūras, kai importo prekės pirmą kartą buvo panaudotos gamybai, taisymui, pakeitimui arba orlaivio ar jo dalių perdarymui, jei turėtojo apskaita leidžia patikrinti, ar procedūros taikomos ir funkcionuoja teisingai;“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

1

(2)  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).

2

---

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/38

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1224/2014

2014 m. lapkričio 14 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 85,5 |
| MA | 80,0 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 77,5 |
| 0707 00 05 | AL | 62,5 |
| JO | 194,1 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 127,7 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 130,6 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 50 10 | TR | 88,8 |
| ZZ | 88,8 |
| 0806 10 10 | BR | 287,2 |
| LB | 369,0 |
| PE | 266,8 |
| TR | 150,2 |
| US | 278,5 |
| ZZ | 270,3 |
| 0808 10 80 | BR | 53,4 |
| CA | 135,3 |
| CL | 85,2 |
| NZ | 148,5 |
| US | 102,4 |
| ZA | 109,9 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

85,5

MA

80,0

MK

67,1

ZZ

77,5

0707 00 05

AL

62,5

JO

194,1

TR

126,4

ZZ

127,7

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,6

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

130,6

TR

74,4

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

74,2

ZZ

74,2

0805 50 10

TR

88,8

ZZ

88,8

0806 10 10

BR

287,2

LB

369,0

PE

266,8

TR

150,2

US

278,5

ZZ

270,3

0808 10 80

BR

53,4

CA

135,3

CL

85,2

NZ

148,5

US

102,4

ZA

109,9

ZZ

105,8

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/40

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. lapkričio 7 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete, įsteigtame Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolu dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais, dėl 15 arbitrų sąrašo sudarymo

(2014/794/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 167 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2010 m. spalio 6 d. pasirašytas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimas (1) (toliau – Susitarimas). Į Susitarimą įtrauktas Protokolas dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas), kuriuo, kaip teigiama jo 1 straipsnyje, nustatoma Šalių bendradarbiavimo sistema, pagal kurią Šalys sudaro palankesnes sąlygas kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų mainams, be kita ko, inter alia, audiovizualiniame sektoriuje; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. spalio 6 d. pasirašytas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimas (1) (toliau – Susitarimas). Į Susitarimą įtrauktas Protokolas dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas), kuriuo, kaip teigiama jo 1 straipsnyje, nustatoma Šalių bendradarbiavimo sistema, pagal kurią Šalys sudaro palankesnes sąlygas kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų mainams, be kita ko, inter alia, audiovizualiniame sektoriuje;

| (2) | pagal Susitarimo 15.10 straipsnio 5 dalį jis buvo laikinai taikomas Tarybos sprendimu 2011/265/ES (2) (toliau – Sprendimas) nuo 2011 m. liepos 1 d., kol bus užbaigtos jo sudarymui būtinos procedūros; |
| --- | --- |

(2)

pagal Susitarimo 15.10 straipsnio 5 dalį jis buvo laikinai taikomas Tarybos sprendimu 2011/265/ES (2) (toliau – Sprendimas) nuo 2011 m. liepos 1 d., kol bus užbaigtos jo sudarymui būtinos procedūros;

| (3) | pagal Sprendimo 6 straipsnį poziciją, kurios Sąjunga turi laikytis Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete (toliau – Komitetas) dėl teisinį poveikį turinčių sprendimų, nustato Taryba, laikydamasi Sutarties; |
| --- | --- |

(3)

pagal Sprendimo 6 straipsnį poziciją, kurios Sąjunga turi laikytis Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete (toliau – Komitetas) dėl teisinį poveikį turinčių sprendimų, nustato Taryba, laikydamasi Sutarties;

| (4) | Protokolo 3A straipsnyje nurodyta, kad įsteigus Komitetą jis nedelsdamas sudaro 15 arbitrais dirbsiančių asmenų sąrašą; |
| --- | --- |

(4)

Protokolo 3A straipsnyje nurodyta, kad įsteigus Komitetą jis nedelsdamas sudaro 15 arbitrais dirbsiančių asmenų sąrašą;

| (5) | Sąjunga turėtų nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Komitete dėl arbitrų sąrašo sudarymo; |
| --- | --- |

(5)

Sąjunga turėtų nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Komitete dėl arbitrų sąrašo sudarymo;

| (6) | todėl Sąjungos pozicija Komitete turėtų būti grindžiama pridėtu sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(6)

todėl Sąjungos pozicija Komitete turėtų būti grindžiama pridėtu sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete, įsteigtame Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolu dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais, dėl 15 arbitrais dirbsiančių asmenų sąrašo sudarymo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Bendradarbiavimo kultūros klausimais komiteto sprendimo projektu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. C. PADOAN

---

(1)  OL L 127, 2011 5 14, p. 6.

1

(2)  2010 m. rugsėjo 16 d. Tarybos sprendimas 2011/265/ES dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 127, 2011 5 14, p. 1).

2

---

PROJEKTAS

ES IR KORĖJOS BENDRADARBIAVIMO KULTŪROS KLAUSIMAIS KOMITETO SPRENDIMAS Nr. ...

... m. ... ... d.

dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais 3A straipsnyje nurodyto arbitrų sąrašo sudarymo

BENDRADARBIAVIMO KULTŪROS KLAUSIMAIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo, pasirašyto 2010 m. spalio 6 d. Briuselyje, Protokolą dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais, ypač į jo 3A straipsnį,

kadangi:

| (1) | Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas) 3A straipsnyje numatytas ginčų sprendimas, reglamentuotas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo keturioliktame skyriuje; pagal šią tvarką ginčai yra sprendžiami kreipiantis į arbitrų kolegiją; |
| --- | --- |

(1)

Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas) 3A straipsnyje numatytas ginčų sprendimas, reglamentuotas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo keturioliktame skyriuje; pagal šią tvarką ginčai yra sprendžiami kreipiantis į arbitrų kolegiją;

| (2) | kilus ginčui, šalys gali konsultuotis, siekdamos susitarti dėl arbitražo kolegijos sudėties; |
| --- | --- |

(2)

kilus ginčui, šalys gali konsultuotis, siekdamos susitarti dėl arbitražo kolegijos sudėties;

| (3) | jei Šalys negali susitarti dėl arbitražo kolegijos sudėties, šios kolegijos sudėtis nustatoma atrenkant arbitrus burtų keliu iš sąrašo, sudaryto pagal Protokolo 3A straipsnio c punktą; |
| --- | --- |

(3)

jei Šalys negali susitarti dėl arbitražo kolegijos sudėties, šios kolegijos sudėtis nustatoma atrenkant arbitrus burtų keliu iš sąrašo, sudaryto pagal Protokolo 3A straipsnio c punktą;

| (4) | Šalys sutarė dėl 15 arbitrų sąrašo, |
| --- | --- |

(4)

Šalys sutarė dėl 15 arbitrų sąrašo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šiuo sprendimu pagal Protokolo 3A straipsnio c punktą sudaromas 15 arbitrų sąrašas. Sąrašas yra išdėstytas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta ... ... m. ... ... d.

Bendradarbiavimo kultūros klausimais komiteto vardu

Pirmasis viceministras

Korėjos Respublikos kultūros, sporto ir turizmo ministerija

Generalinis direktorius Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas

Europos Komisijos

---

PRIEDAS

ARBITRŲ SĄRAŠAS

ES pasiūlyti arbitrai

James BRIDGEMAN

Ursula KRIEBAUM

Alessandra LANCIOTTI

Hélène RUIZ FABRI

Jan WOUTERS

Korėjos pasiūlyti arbitrai

Byung-Chol YOON

Eun Young PARK

Young Jae CHO

Seung-Soo CHOI

Chang Hwan SHIN

Pirmininkai

Florentino P. FELICIANO (Filipinai)

Juan Antonio DORANTES (Meksika)

Christian HÄBERLI (Šveicarija)

Leng Sun CHAN (Malaizija)

Teresa CHENG (Kinija)

---

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/44

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. lapkričio 7 d.

kuriuo pratęsiamas Įgyvendinimo sprendimo 2011/335/ES, kuriuo leidžiama Lietuvos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio, taikymo laikotarpis

(2014/795/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1) (toliau – PVM direktyva), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | laišku, kuris Komisijos Generaliniame sekretoriate užregistruotas 2014 m. gegužės 16 d., Lietuva paprašė leisti taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo PVM direktyvos 287 straipsnio 11 punkto, siekdama ir toliau nuo PVM atleisti tam tikrus apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 45 000 EUR sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta pagal jos įstojimo į Sąjungą dieną galiojusį valiutos kursą (toliau – priemonė). Šia priemone tie apmokestinamieji asmenys būtų atleidžiami nuo tam tikrų ar visų su pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) susijusių prievolių, nurodytų PVM direktyvos XI antraštinės dalies 2–6 skyriuose; |
| --- | --- |

(1)

laišku, kuris Komisijos Generaliniame sekretoriate užregistruotas 2014 m. gegužės 16 d., Lietuva paprašė leisti taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo PVM direktyvos 287 straipsnio 11 punkto, siekdama ir toliau nuo PVM atleisti tam tikrus apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 45 000 EUR sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta pagal jos įstojimo į Sąjungą dieną galiojusį valiutos kursą (toliau – priemonė). Šia priemone tie apmokestinamieji asmenys būtų atleidžiami nuo tam tikrų ar visų su pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) susijusių prievolių, nurodytų PVM direktyvos XI antraštinės dalies 2–6 skyriuose;

| (2) | 2014 m. birželio 6 d. laišku Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Lietuvos prašymą. 2014 m. birželio 12 d. laišku Komisija pranešė Lietuvai, kad turi visą prašymui įvertinti būtiną informaciją; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. birželio 6 d. laišku Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Lietuvos prašymą. 2014 m. birželio 12 d. laišku Komisija pranešė Lietuvai, kad turi visą prašymui įvertinti būtiną informaciją;

| (3) | valstybėms narėms jau suteikta galimybė taikyti specialiąją mažosioms įmonėms skirtą schemą pagal PVM direktyvos XII antraštinę dalį. Priemone, kurios galiojimas pratęsiamas, nukrypstama nuo PVM direktyvos XII antraštinės dalies tik tada, kai taikant specialiąją schemą apmokestinamųjų asmenų metinės apyvartos riba yra didesnė už PVM direktyvos 287 straipsnio 11 punktu Lietuvai nustatytą ribą, t. y. 29 000 EUR; |
| --- | --- |

(3)

valstybėms narėms jau suteikta galimybė taikyti specialiąją mažosioms įmonėms skirtą schemą pagal PVM direktyvos XII antraštinę dalį. Priemone, kurios galiojimas pratęsiamas, nukrypstama nuo PVM direktyvos XII antraštinės dalies tik tada, kai taikant specialiąją schemą apmokestinamųjų asmenų metinės apyvartos riba yra didesnė už PVM direktyvos 287 straipsnio 11 punktu Lietuvai nustatytą ribą, t. y. 29 000 EUR;

| (4) | Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2011/335/ES (2) Lietuvai iki 2014 m. gruodžio 31 d. buvo leista taikyti nukrypti leidžiančią priemonę ir nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 45 000 EUR. Atsižvelgiant į tai, kad dėl šios ribos sumažėjo mažesniųjų įmonių PVM prievolės, Lietuvai turėtų būti leista toliau taikyti šią priemonę tolesnį ribotą laikotarpį. Apmokestinamieji asmenys gali ir toliau rinktis įprastines PVM procedūras; |
| --- | --- |

(4)

Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2011/335/ES (2) Lietuvai iki 2014 m. gruodžio 31 d. buvo leista taikyti nukrypti leidžiančią priemonę ir nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 45 000 EUR. Atsižvelgiant į tai, kad dėl šios ribos sumažėjo mažesniųjų įmonių PVM prievolės, Lietuvai turėtų būti leista toliau taikyti šią priemonę tolesnį ribotą laikotarpį. Apmokestinamieji asmenys gali ir toliau rinktis įprastines PVM procedūras;

| (5) | remiantis Lietuvos pateikta informacija, leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo laikotarpio pratęsimas turės tik nedidelį poveikį bendrai galutinio vartojimo etape surenkamų mokesčių pajamų sumai; |
| --- | --- |

(5)

remiantis Lietuvos pateikta informacija, leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo laikotarpio pratęsimas turės tik nedidelį poveikį bendrai galutinio vartojimo etape surenkamų mokesčių pajamų sumai;

| (6) | leidžianti nukrypti priemonė neturi poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM, |
| --- | --- |

(6)

leidžianti nukrypti priemonė neturi poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2011/335/ES 2 straipsnio antroje pastraipoje data „2014 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2017 m. gruodžio 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lietuvos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. C. PADOAN

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  2011 m. gegužės 30 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/335/ES, kuriuo leidžiama Lietuvos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio (OL L 150, 2011 6 9, p. 6).

2

---

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/46

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. lapkričio 7 d.

kuriuo Latvijos Respublikai leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio

(2014/796/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1) (toliau – PVM direktyva), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | laišku, kuris Komisijos Generaliniame sekretoriate buvo užregistruotas 2014 m. liepos 1 d., Latvija paprašė leidimo taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo PVM direktyvos 287 straipsnio 10 punkto, siekdama nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 50 000 EUR. Pagal šią priemonę tie apmokestinamieji asmenys būtų atleidžiami nuo tam tikrų ar visų su pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) susijusių prievolių, nurodytų PVM direktyvos XI antraštinės dalies 2–6 skyriuose. Tokią priemonę Latvijai jau buvo leista taikyti Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2010/584/ES (2), kurio taikymo laikotarpis baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

laišku, kuris Komisijos Generaliniame sekretoriate buvo užregistruotas 2014 m. liepos 1 d., Latvija paprašė leidimo taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo PVM direktyvos 287 straipsnio 10 punkto, siekdama nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 50 000 EUR. Pagal šią priemonę tie apmokestinamieji asmenys būtų atleidžiami nuo tam tikrų ar visų su pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) susijusių prievolių, nurodytų PVM direktyvos XI antraštinės dalies 2–6 skyriuose. Tokią priemonę Latvijai jau buvo leista taikyti Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2010/584/ES (2), kurio taikymo laikotarpis baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | 2014 m. rugpjūčio 7 d. laišku Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Latvijos prašymą. 2014 m. rugpjūčio 11 d. laišku Komisija pranešė Latvijai, kad turi visą prašymui įvertinti būtiną informaciją; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. rugpjūčio 7 d. laišku Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Latvijos prašymą. 2014 m. rugpjūčio 11 d. laišku Komisija pranešė Latvijai, kad turi visą prašymui įvertinti būtiną informaciją;

| (3) | valstybėms narėms jau suteikta galimybė taikyti specialiąją mažosioms įmonėms skirtą schemą pagal PVM direktyvos XII antraštinę dalį. Priemone nukrypstama nuo PVM direktyvos XII antraštinės dalies tik tada, kai taikant specialiąją schemą apmokestinamųjų asmenų metinės apyvartos riba yra didesnė už PVM direktyvos 287 straipsnio 10 punktu Latvijai nustatytą ribą, t. y. 17 200 EUR; |
| --- | --- |

(3)

valstybėms narėms jau suteikta galimybė taikyti specialiąją mažosioms įmonėms skirtą schemą pagal PVM direktyvos XII antraštinę dalį. Priemone nukrypstama nuo PVM direktyvos XII antraštinės dalies tik tada, kai taikant specialiąją schemą apmokestinamųjų asmenų metinės apyvartos riba yra didesnė už PVM direktyvos 287 straipsnio 10 punktu Latvijai nustatytą ribą, t. y. 17 200 EUR;

| (4) | didesnės ribos taikymas specialiajai schemai yra supaprastinimo priemonė, dėl kurios gali smarkiai sumažėti mažiausių įmonių PVM prievolės, tačiau apmokestinamiesiems asmenims minėta specialioji schema yra neprivaloma ir įmonės gali pasirinkti taikyti įprastines PVM procedūras; |
| --- | --- |

(4)

didesnės ribos taikymas specialiajai schemai yra supaprastinimo priemonė, dėl kurios gali smarkiai sumažėti mažiausių įmonių PVM prievolės, tačiau apmokestinamiesiems asmenims minėta specialioji schema yra neprivaloma ir įmonės gali pasirinkti taikyti įprastines PVM procedūras;

| (5) | remiantis Latvijos pateikta informacija, leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas turės tik nedidelį poveikį bendrai galutinio vartojimo etape surenkamų mokesčių pajamų sumai; |
| --- | --- |

(5)

remiantis Latvijos pateikta informacija, leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas turės tik nedidelį poveikį bendrai galutinio vartojimo etape surenkamų mokesčių pajamų sumai;

| (6) | leidžianti nukrypti priemonė neturi poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM, |
| --- | --- |

(6)

leidžianti nukrypti priemonė neturi poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 287 straipsnio 10 punkto, Latvijos Respublikai leidžiama nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 50 000 EUR.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

Jis taikomas iki 2017 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Latvijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. C. PADOAN

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  2010 m. rugsėjo 27 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2010/584/ES, kuriuo Latvijos Respublikai leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio (OL L 256, 2010 9 30, p. 29).

2

---

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/48

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. lapkričio 7 d.

kuriuo Estijos Respublikai leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių

(2014/797/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | raštu, kurį Komisija užregistravo 2014 m. gegužės 26 d., Estija paprašė leidimo nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB, kuria reglamentuojama teisė atskaityti su lengvaisiais automobiliais susijusį pirkimo PVM, nuostatų; |
| --- | --- |

(1)

raštu, kurį Komisija užregistravo 2014 m. gegužės 26 d., Estija paprašė leidimo nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB, kuria reglamentuojama teisė atskaityti su lengvaisiais automobiliais susijusį pirkimo PVM, nuostatų;

| (2) | 2014 m. birželio 11 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Estijos prašymą. 2014 m. birželio 12 d. raštu Komisija pranešė Estijai turinti visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra būtina prašymui išnagrinėti; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. birželio 11 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Estijos prašymą. 2014 m. birželio 12 d. raštu Komisija pranešė Estijai turinti visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra būtina prašymui išnagrinėti;

| (3) | Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsniuose nustatoma apmokestinamojo asmens teisė atskaityti pridėtinės vertės mokestį (PVM), mokėtiną už to asmens įsigytas prekes ir paslaugas, jeigu jos naudojamos to asmens apmokestinamiesiems sandoriams. Tos direktyvos 26 straipsnio 1 dalies a punktu nustatomas reikalavimas apmokestinamiems asmenims apskaityti PVM, kai įmonės turtas naudojamas ne verslo reikmėms; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsniuose nustatoma apmokestinamojo asmens teisė atskaityti pridėtinės vertės mokestį (PVM), mokėtiną už to asmens įsigytas prekes ir paslaugas, jeigu jos naudojamos to asmens apmokestinamiesiems sandoriams. Tos direktyvos 26 straipsnio 1 dalies a punktu nustatomas reikalavimas apmokestinamiems asmenims apskaityti PVM, kai įmonės turtas naudojamas ne verslo reikmėms;

| (4) | tiksliai nustatyti, kada turtas naudojamas ne verslo reikmėms, dažnai yra labai sunku, ir net tais atvejais, kai tai padaryti galima, tuo tikslu naudojamas mechanizmas dažnai yra didelė našta jo naudotojams. Pagal prašomą leidimą lengvųjų automobilių, kurie naudojami ne vien tik verslo tikslais, leidžiama atskaityti išlaidų PVM suma turėtų būti nustatyta (išskyrus tam tikras išimtis) kaip vienodo dydžio procentinė norma. Remdamosi šiuo metu turima informacija Estijos institucijos mano, kad būtų pagrįsta taikyti 50 % normą. Tuo pačiu, siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo, reikalavimas apskaityti PVM, mokėtiną už lengvųjų automobilių naudojimą ne verslo reikmėms, turėtų būti laikinai netaikomas, jeigu tiems automobiliams taikomas šia direktyva leidžiamas apribojimas. Taikant tą supaprastinimo priemonę, nebereikia tvarkyti tarnybinių automobilių naudojimo ne verslo reikmėms apskaitos ir užkertamas kelias mokesčiams slėpti neteisingai tvarkant apskaitą; |
| --- | --- |

(4)

tiksliai nustatyti, kada turtas naudojamas ne verslo reikmėms, dažnai yra labai sunku, ir net tais atvejais, kai tai padaryti galima, tuo tikslu naudojamas mechanizmas dažnai yra didelė našta jo naudotojams. Pagal prašomą leidimą lengvųjų automobilių, kurie naudojami ne vien tik verslo tikslais, leidžiama atskaityti išlaidų PVM suma turėtų būti nustatyta (išskyrus tam tikras išimtis) kaip vienodo dydžio procentinė norma. Remdamosi šiuo metu turima informacija Estijos institucijos mano, kad būtų pagrįsta taikyti 50 % normą. Tuo pačiu, siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo, reikalavimas apskaityti PVM, mokėtiną už lengvųjų automobilių naudojimą ne verslo reikmėms, turėtų būti laikinai netaikomas, jeigu tiems automobiliams taikomas šia direktyva leidžiamas apribojimas. Taikant tą supaprastinimo priemonę, nebereikia tvarkyti tarnybinių automobilių naudojimo ne verslo reikmėms apskaitos ir užkertamas kelias mokesčiams slėpti neteisingai tvarkant apskaitą;

| (5) | teisės į atskaitą apribojimas pagal prašomą leidimą turėtų būti taikomas PVM, kuriuo apmokestinamas nurodytų lengvųjų automobilių pirkimas, išperkamoji nuoma, įsigijimas Bendrijoje ir importas, taip pat su tuo susijusios išlaidos, įskaitant degalų pirkimą; |
| --- | --- |

(5)

teisės į atskaitą apribojimas pagal prašomą leidimą turėtų būti taikomas PVM, kuriuo apmokestinamas nurodytų lengvųjų automobilių pirkimas, išperkamoji nuoma, įsigijimas Bendrijoje ir importas, taip pat su tuo susijusios išlaidos, įskaitant degalų pirkimą;

| (6) | prašomas leidimas turėtų būti taikomas tik lengviesiems automobiliams, kurių didžiausias leistinas svoris neviršija 3 500 kilogramų ir kuriuose, be vairuotojo vietos, yra ne daugiau kaip aštuonios sėdimosios vietos. Bet koks lengvųjų automobilių, sveriančių daugiau kaip 3 500 kilogramų arba kuriuose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios sėdimosios vietos, naudojimas ne verslo reikmėms yra nereikšmingas dėl tokių automobilių savybių arba dėl veiklos, kuriai jie naudojami, rūšies. Taip pat reikėtų pateikti išsamų lengvųjų automobilių kategorijų, kurioms netaikomas tas leidimas, sąrašą, grindžiamą konkrečiu tokių automobilių naudojimu; |
| --- | --- |

(6)

prašomas leidimas turėtų būti taikomas tik lengviesiems automobiliams, kurių didžiausias leistinas svoris neviršija 3 500 kilogramų ir kuriuose, be vairuotojo vietos, yra ne daugiau kaip aštuonios sėdimosios vietos. Bet koks lengvųjų automobilių, sveriančių daugiau kaip 3 500 kilogramų arba kuriuose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios sėdimosios vietos, naudojimas ne verslo reikmėms yra nereikšmingas dėl tokių automobilių savybių arba dėl veiklos, kuriai jie naudojami, rūšies. Taip pat reikėtų pateikti išsamų lengvųjų automobilių kategorijų, kurioms netaikomas tas leidimas, sąrašą, grindžiamą konkrečiu tokių automobilių naudojimu;

| (7) | leidimui reikėtų nustatyti galiojimo terminą iki 2017 m. gruodžio 31 d., kadangi reikės peržiūrėti jo būtinumą ir veiksmingumą, taip pat naudojimo verslo ir ne verslo tikslais procentinę normą, kuria tas leidimas grindžiamas; |
| --- | --- |

(7)

leidimui reikėtų nustatyti galiojimo terminą iki 2017 m. gruodžio 31 d., kadangi reikės peržiūrėti jo būtinumą ir veiksmingumą, taip pat naudojimo verslo ir ne verslo tikslais procentinę normą, kuria tas leidimas grindžiamas;

| (8) | jeigu Estija mano, kad leidimą būtina toliau taikyti po 2017 m., ne vėliau kaip 2017 m. kovo 31 d. ji turėtų pateikti Komisijai ataskaitą, kurioje būtų pateikta taikomos procentinės normos peržiūra, kartu su prašymu pratęsti leidimą; |
| --- | --- |

(8)

jeigu Estija mano, kad leidimą būtina toliau taikyti po 2017 m., ne vėliau kaip 2017 m. kovo 31 d. ji turėtų pateikti Komisijai ataskaitą, kurioje būtų pateikta taikomos procentinės normos peržiūra, kartu su prašymu pratęsti leidimą;

| (9) | nukrypti leidžianti nuostata turės tik nedidelį poveikį bendrai mokesčių pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, sumai ir neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM, |
| --- | --- |

(9)

nukrypti leidžianti nuostata turės tik nedidelį poveikį bendrai mokesčių pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, sumai ir neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 ir 168a straipsnių, Estijai leidžiama iki 50 % apriboti teisę atskaityti pridėtinės vertės mokestį (PVM) už išlaidas, susijusias su lengvaisiais automobiliais, naudojamais ne vien verslo tikslais.

2 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 26 straipsnio 1 dalies a punkto, lengvojo automobilio, įtraukto į apmokestinamojo asmens veiklai skirtą turtą, naudojimo ne verslo tikslais Estija nelaiko paslaugų teikimu už atlygį, kai tam automobiliui taikomas apribojimas, leidžiamas pagal šio sprendimo 1 straipsnį.

3 straipsnis

1 straipsnyje nurodytos išlaidos apima lengvųjų automobilių, naudojamų ne vien verslo tikslais, pirkimą, išperkamąją nuomą, įsigijimą Bendrijoje ir importą, taip pat su tuo susijusias išlaidas, įskaitant degalų pirkimą.

4 straipsnis

Šis sprendimas taikomas tik lengviesiems automobiliams, kurių didžiausias leistinas svoris neviršija 3 500 kilogramų ir kuriuose, be vairuotojo vietos, yra ne daugiau kaip aštuonios sėdimosios vietos.

5 straipsnis

1 ir 2 straipsniai netaikomi šių kategorijų lengviesiems automobiliams:

| a) | perpardavimui, nuomai ar išperkamajai nuomai įsigytiems automobiliams; |
| --- | --- |

a)

perpardavimui, nuomai ar išperkamajai nuomai įsigytiems automobiliams;

| b) | keleiviams vežti už atlygį, įskaitant taksi paslaugas, naudojamiems automobiliams; |
| --- | --- |

b)

keleiviams vežti už atlygį, įskaitant taksi paslaugas, naudojamiems automobiliams;

| c) | vairavimo pamokoms naudojamiems automobiliams. |
| --- | --- |

c)

vairavimo pamokoms naudojamiems automobiliams.

6 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

Jis taikomas iki 2017 m. gruodžio 31 d.

2.   Visi prašymai pratęsti šiame sprendime numatyto leidimo galiojimą kartu su ataskaita, kurioje pateikiama peržiūrėta 1 straipsnyje nustatyta procentinė norma, Komisijai pateikiami iki 2017 m. kovo 31 d.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Estijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. C. PADOAN

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

---

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/50

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. lapkričio 13 d.

kuriuo dėl Sąjungos vidaus prekybos galvijais ir kiaulėmis sveikatos sertifikatų pavyzdžių formato ir papildomų sveikatos reikalavimų, susijusių su Trichinella ir taikomų Sąjungos vidaus prekybai naminėmis kiaulėmis, iš dalies keičiamas Tarybos direktyvos 64/432/EEB F priedas

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 8336)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/798/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (1), ypač į jos 16 straipsnio antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Direktyva 64/432/EEB nustatomos gyvūnų sveikatos sąlygos, kuriomis reglamentuojama Sąjungos vidaus prekyba galvijais ir kiaulėmis. Ja, be kitų dalykų, nustatoma, kad galvijai ir kiaulės į paskirties vietą turi būti vežami su sveikatos sertifikatu, atitinkančiu tos direktyvos F priedo 1 arba 2 pavyzdį; |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 64/432/EEB nustatomos gyvūnų sveikatos sąlygos, kuriomis reglamentuojama Sąjungos vidaus prekyba galvijais ir kiaulėmis. Ja, be kitų dalykų, nustatoma, kad galvijai ir kiaulės į paskirties vietą turi būti vežami su sveikatos sertifikatu, atitinkančiu tos direktyvos F priedo 1 arba 2 pavyzdį;

| (2) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 599/2004 (2) 1 straipsnyje nustatoma, kad įvairūs sveikatos sertifikatai, kurių reikalaujama prekiaujant Sąjungoje, turi būti pateikiami pagal suderintą prie to reglamento pridėtą pavyzdį; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 599/2004 (2) 1 straipsnyje nustatoma, kad įvairūs sveikatos sertifikatai, kurių reikalaujama prekiaujant Sąjungoje, turi būti pateikiami pagal suderintą prie to reglamento pridėtą pavyzdį;

| (3) | kadangi Direktyvos 64/432/EEB F priede pateikiamų 1 ir 2 sertifikatų pavyzdžių turinį reikia pakeisti, taip pat reikia pakeisti šių sveikatos sertifikatų pavyzdžių formatą; |
| --- | --- |

(3)

kadangi Direktyvos 64/432/EEB F priede pateikiamų 1 ir 2 sertifikatų pavyzdžių turinį reikia pakeisti, taip pat reikia pakeisti šių sveikatos sertifikatų pavyzdžių formatą;

| (4) | Direktyvos 64/432/EEB 6 straipsnio 2 dalies e punkto ir 3 dalies nuostatos nustojo galioti 2000 m. gruodžio 31 d., todėl jos nebeturėtų būti taikomos sertifikavimo reikmėms tos direktyvos F priedo 1 sveikatos sertifikato pavyzdyje; |
| --- | --- |

(4)

Direktyvos 64/432/EEB 6 straipsnio 2 dalies e punkto ir 3 dalies nuostatos nustojo galioti 2000 m. gruodžio 31 d., todėl jos nebeturėtų būti taikomos sertifikavimo reikmėms tos direktyvos F priedo 1 sveikatos sertifikato pavyzdyje;

| (5) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 2075/2005 (3) pateikiamos ūkių, kuriuose laikomos naminės kiaulės, statuso nustatymo taisyklės; |
| --- | --- |

(5)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 2075/2005 (3) pateikiamos ūkių, kuriuose laikomos naminės kiaulės, statuso nustatymo taisyklės;

| (6) | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 216/2014 (4), kuriuo Reglamentas (EB) Nr. 2075/2005 iš dalies pakeistas, nustatyti reikalavimai, kuriuos maisto verslo subjektai turi tenkinti, kad ūkiai, kurie taiko kontroliuojamąsias laikymo sąlygas, būtų oficialiai pripažinti tokiais ūkiais ir jiems būtų taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos dėl skerdenų tyrimų; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 216/2014 (4), kuriuo Reglamentas (EB) Nr. 2075/2005 iš dalies pakeistas, nustatyti reikalavimai, kuriuos maisto verslo subjektai turi tenkinti, kad ūkiai, kurie taiko kontroliuojamąsias laikymo sąlygas, būtų oficialiai pripažinti tokiais ūkiais ir jiems būtų taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos dėl skerdenų tyrimų;

| (7) | Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1114/2014 (5), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2075/2005, paaiškinama, kokios sąlygos taikomos tais atvejais, kai veisimui ir produkcijai skirtos naminės kiaulės pervežamos iš vieno ūkio į kitą per surinkimo centrus; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1114/2014 (5), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2075/2005, paaiškinama, kokios sąlygos taikomos tais atvejais, kai veisimui ir produkcijai skirtos naminės kiaulės pervežamos iš vieno ūkio į kitą per surinkimo centrus;

| (8) | siekiant sudaryti valstybėms narėms sąlygas taikyti tinkamą tyrimų dėl Trichinella tvarką ir nekelti pavojaus veisimui ir produkcijai skirtų naminių kiaulių paskirties ūkio statusui, informacija apie gyvūnų, kuriais prekiaujama, kilmės ūkio oficialų pripažinimą taikančiu kontroliuojamąsias laikymo sąlygas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2075/2005 8 straipsnyje, įtraukiama į Sąjungos vidaus prekybos kiaulėmis sveikatos sertifikato pavyzdį, surašytą kaip Direktyvos 64/432/EEB F priede pateiktas 2 pavyzdys; |
| --- | --- |

(8)

siekiant sudaryti valstybėms narėms sąlygas taikyti tinkamą tyrimų dėl Trichinella tvarką ir nekelti pavojaus veisimui ir produkcijai skirtų naminių kiaulių paskirties ūkio statusui, informacija apie gyvūnų, kuriais prekiaujama, kilmės ūkio oficialų pripažinimą taikančiu kontroliuojamąsias laikymo sąlygas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2075/2005 8 straipsnyje, įtraukiama į Sąjungos vidaus prekybos kiaulėmis sveikatos sertifikato pavyzdį, surašytą kaip Direktyvos 64/432/EEB F priede pateiktas 2 pavyzdys;

| (9) | todėl Direktyvos 64/432/EEB F priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Direktyvos 64/432/EEB F priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (10) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 64/432/EEB F priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 13 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  OL 121, 1964 7 29, p. 1977/64.

1

(2)  2004 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 599/2004 dėl Bendrijos vidaus prekybos gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais suderinto sertifikato pavyzdžio ir patikrinimo ataskaitos patvirtinimo (OL L 94, 2004 3 31, p. 44).

2

(3)  2005 m. gruodžio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2075/2005, nustatantis specialiąsias oficialios Trichinella kontrolės mėsoje taisykles (OL L 338, 2005 12 22, p. 60).

3

Trichinella

(4)  2014 m. kovo 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 216/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2075/2005, nustatantis specialiąsias oficialios Trichinella kontrolės mėsoje taisykles (OL L 69, 2014 3 8, p. 85).

4

Trichinella

(5)  2014 m. spalio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1114/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2075/2005, nustatantis specialiąsias oficialios Trichinella kontrolės mėsoje taisykles (OL L 302, 2014 10 22, p. 46).

5

Trichinella

---

PRIEDAS

„F PRIEDAS

1 pavyzdys

Veisimui/produkcijai/skerdimui skirtų galvijų sveikatos sertifikatas

Image

Image

Image

Image

Image

2 pavyzdys

Veisimui/produkcijai/skerdimui skirtų kiaulių sveikatos sertifikatas

Image

Image

Image

Image

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 15.11.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/61 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/61

---

AKR IR ES AMBASADORIŲ KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 4/2014

2014 m. spalio 23 d.

dėl Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) vykdomajai tarybai suteiktinų įgaliojimų

(2014/799/ES)

AKR IR ES AMBASADORIŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (1) (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas), ypač į jo III priedo 2 straipsnį,

kadangi:

| (1) | AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedo 2 straipsnio 6 dalies d punkte nustatyta, kad AKR ir ES ambasadorių komitetas stebi bendrąją ĮPC strategiją ir prižiūri ĮPC vykdomosios tarybos darbą; |
| --- | --- |

(1)

AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedo 2 straipsnio 6 dalies d punkte nustatyta, kad AKR ir ES ambasadorių komitetas stebi bendrąją ĮPC strategiją ir prižiūri ĮPC vykdomosios tarybos darbą;

| (2) | ĮPC vykdomoji taryba prižiūri ĮPC darbą (2 straipsnio 7 dalies b punktas), priima ĮPC programą ir biudžetą (2 straipsnio 7 dalies c punktas) ir teikia reguliarias ataskaitas ir vertinimus AKR ir ES ambasadorių komitetui (2 straipsnio 7 dalies d punktas); |
| --- | --- |

(2)

ĮPC vykdomoji taryba prižiūri ĮPC darbą (2 straipsnio 7 dalies b punktas), priima ĮPC programą ir biudžetą (2 straipsnio 7 dalies c punktas) ir teikia reguliarias ataskaitas ir vertinimus AKR ir ES ambasadorių komitetui (2 straipsnio 7 dalies d punktas);

| (3) | ĮPC statute ir darbo tvarkos taisyklėse, priimtuose AKR ir EB ambasadorių komiteto Sprendimu Nr. 8/2005 (toliau – ĮPC statutas), taip pat ĮPC finansiniame reglamente, priimtame AKR ir EB ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 5/2004 (toliau – ĮPC finansinis reglamentas) numatytos apsaugos priemonės – AKR ir ES ambasadorių komiteto informavimas ir jo atliekama priežiūra; |
| --- | --- |

(3)

ĮPC statute ir darbo tvarkos taisyklėse, priimtuose AKR ir EB ambasadorių komiteto Sprendimu Nr. 8/2005 (toliau – ĮPC statutas), taip pat ĮPC finansiniame reglamente, priimtame AKR ir EB ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 5/2004 (toliau – ĮPC finansinis reglamentas) numatytos apsaugos priemonės – AKR ir ES ambasadorių komiteto informavimas ir jo atliekama priežiūra;

| (4) | 2014 m. birželio 19 d. ir 20 d. Nairobyje vykusiame 39-ame posėdyje AKR ir ES ministrų taryba bendroje deklaracijoje susitarė vykdyti organizuotą ĮPC uždarymą bei dėl AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedo pakeitimo ir tuo tikslu nusprendė deleguoti įgaliojimus AKR ir ES ambasadorių komitetui atlikti su šiuo klausimu susijusį darbą siekiant priimti reikiamus sprendimus; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. birželio 19 d. ir 20 d. Nairobyje vykusiame 39-ame posėdyje AKR ir ES ministrų taryba bendroje deklaracijoje susitarė vykdyti organizuotą ĮPC uždarymą bei dėl AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedo pakeitimo ir tuo tikslu nusprendė deleguoti įgaliojimus AKR ir ES ambasadorių komitetui atlikti su šiuo klausimu susijusį darbą siekiant priimti reikiamus sprendimus;

| (5) | pirmiau minėta AKR ir ES ministrų tarybos bendra deklaracija sukurta ES ir AKR jungtinė darbo grupė siekiant užtikrinti, kad ĮPC būtų uždarytas kuo geresnėmis sąlygomis, |
| --- | --- |

(5)

pirmiau minėta AKR ir ES ministrų tarybos bendra deklaracija sukurta ES ir AKR jungtinė darbo grupė siekiant užtikrinti, kad ĮPC būtų uždarytas kuo geresnėmis sąlygomis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Vadovaujantis šio sprendimo 2, 3 ir 4 straipsniuose nustatytomis sąlygomis, AKR ir ES ambasadorių komitetas įgalioja ĮPC vykdomąją tarybą nedelsiant imtis visų reikiamų priemonių tam, kad būtų pasiruošta ĮPC uždarymui.

2.   Uždarant ĮPC atsižvelgiama į AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatytas ĮPC priežiūros institucijų kompetencijas ir 2014 m. birželio 20 d. AKR ir ES ministrų tarybos bendroje deklaracijoje nustatytas sąlygas.

2 straipsnis

1.   ĮPC vykdomoji taryba kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 23 d. sudaro sutartį su kuratoriumi, kad jis parengtų ir įgyvendintų uždarymo planą, taip pat administruotų ĮPC proceso rengiantis jo uždarymui metu.

2.   Uždarymo plane turi būti sudarytos sąlygos organizuotai uždaryti ĮPC, atsižvelgiant į visų susijusių trečiųjų šalių teises ir užtikrinant, kad vykdomus privačiojo sektoriaus paramos projektus užbaigtų arba pats ĮPC, arba subjektas, kuriam galima paskirti juos administruoti.

3.   Uždarymo plane turi būti numatyta, kad ĮPC likvidavimas užbaigiamas ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. Uždarymo planas apima laikotarpį, būtiną galutiniams mokėjimams atlikti, galutinėms ataskaitoms parengti, finansiniams ir teisės aktuose numatytiems auditams atlikti ryšium su ĮPC likvidavimu iki 2016 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

1.   Laikantis AKR ir ES partnerystės susitarime, ĮPC statute ir ĮPC finansiniame reglamente nustatytų procedūrų, AKR ir ES ambasadorių komitetui pateikiamas ĮPC vykdomosios tarybos priimtas uždarymo planas.

2.   ĮPC vykdomoji taryba teikia AKR ir ES ambasadorių komitetui ketvirčio ataskaitas dėl uždarymo proceso pažangos.

4 straipsnis

ĮPC vykdomoji taryba konsultuosis su jungtine darbo grupe dėl kuratoriui, nurodytam 2 straipsnio 1 dalyje, suteikiamų įgaliojimų projekto, taip pat dėl uždarymo plano projekto ir pasiūlymo dėl sprendimo dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo projekto.

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 23 d.

AKR ir ES ambasadorių komiteto vardu

Pirmininkas

S. SANNINO

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3. Susitarimas, iš dalies pakeistas 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

1

---