# Euroopa Liidu L 144/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 144 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide4. juuni 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 144

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide4. juuni 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 490/2008, 3. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 491/2008, 3. juuni 2008, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljasektori tootmistoetustega | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 492/2008, 3. juuni 2008, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 493/2008, 2. juuni 2008, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük I ja II püügipiirkonna Norra vetes | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 494/2008, 2. juuni 2008, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük püügipiirkonnas VI, püügipiirkonna Vb EÜ vetes, püügipiirkonna XII ja XIV EÜ ja rahvusvahelistes vetes | 33 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 495/2008, 2. juuni 2008, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaputassuu püük I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes | 35 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 490/2008, 3. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 491/2008, 3. juuni 2008, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljasektori tootmistoetustega

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 492/2008, 3. juuni 2008, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes

14

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 493/2008, 2. juuni 2008, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük I ja II püügipiirkonna Norra vetes

31

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 494/2008, 2. juuni 2008, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük püügipiirkonnas VI, püügipiirkonna Vb EÜ vetes, püügipiirkonna XII ja XIV EÜ ja rahvusvahelistes vetes

33

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 495/2008, 2. juuni 2008, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaputassuu püük I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes

35

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/408/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. november 2007, riigiabi C 36/A/06 (ex NN 38/06) kohta, mida Itaalia andis äriühingutele ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5400 all)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2008/409/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 17. aprill 2008, oluliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotamise kohta ühenduses 2008. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1403 all)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/410/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. aprill 2008, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks kontrollitavate ainete impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1639 all) | 69 |
| | | 2008/411/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. mai 2008, sagedusala 3400–3800 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1873 all)

   (
  1
  ) | 77 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/408/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. november 2007, riigiabi C 36/A/06 (ex NN 38/06) kohta, mida Itaalia andis äriühingutele ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5400 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5400 all)

1

37

2008/409/EÜ

*

Komisjoni otsus, 17. aprill 2008, oluliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotamise kohta ühenduses 2008. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1403 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1403 all)

1

55

2008/410/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. aprill 2008, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks kontrollitavate ainete impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1639 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1639 all)

69

2008/411/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. mai 2008, sagedusala 3400–3800 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1873 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1873 all)

1

77

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2008/412/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus CHAD/3/2008, 28. mai 2008, millega muudetakse poliitika- ja julgeolekukomitee otsust CHAD/1/2008, millega kiidetakse heaks kolmandate riikide panus Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis, ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsust CHAD/2/2008 panustajate komitee asutamise kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni jaoks | 82 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

2008/412/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus CHAD/3/2008, 28. mai 2008, millega muudetakse poliitika- ja julgeolekukomitee otsust CHAD/1/2008, millega kiidetakse heaks kolmandate riikide panus Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis, ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsust CHAD/2/2008 panustajate komitee asutamise kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni jaoks

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 490/2008,

3. juuni 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 3. juuni 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 82,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 146,8 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 143,6 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 130,6 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 104,6 |
| BR | 84,5 |
| CA | 61,8 |
| CL | 91,9 |
| CN | 82,3 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 113,4 |
| TR | 85,9 |
| US | 113,4 |
| UY | 89,8 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0809 10 00 | TR | 250,6 |
| ZZ | 250,6 |
| 0809 20 95 | TR | 532,1 |
| US | 508,1 |
| ZZ | 520,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

93,6

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

30,3

TR

134,3

ZZ

82,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

146,8

IL

134,6

TR

144,8

US

143,6

UY

61,8

ZA

130,6

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

104,6

BR

84,5

CA

61,8

CL

91,9

CN

82,3

MK

50,7

NZ

113,4

TR

85,9

US

113,4

UY

89,8

ZA

85,2

ZZ

87,6

0809 10 00

TR

250,6

ZZ

250,6

0809 20 95

TR

532,1

US

508,1

ZZ

520,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 491/2008,

3. juuni 2008,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljasektori tootmistoetustega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 98 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (2) tunnistatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 201 lõike 1 punkti c alusel alates 1. juulist 2008 kehtetuks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (2) tunnistatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 201 lõike 1 punkti c alusel alates 1. juulist 2008 kehtetuks.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 1722/93, milles sätestatakse teraviljasektori tootmistoetusi käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) on korduvalt oluliselt muudetud. Pärast määruse (EÜ) nr 1234/2007 vastuvõtmist ühise turukorralduse ühtse määrusena on asjakohane kohandada vastavalt määrust (EMÜ) nr 1722/93. Selguse huvides tuleks see määrus kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 1722/93, milles sätestatakse teraviljasektori tootmistoetusi käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) on korduvalt oluliselt muudetud. Pärast määruse (EÜ) nr 1234/2007 vastuvõtmist ühise turukorralduse ühtse määrusena on asjakohane kohandada vastavalt määrust (EMÜ) nr 1722/93. Selguse huvides tuleks see määrus kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.

| (3) | Pidades silmas eriolukorda tärkliseturul ja eriti vajadust hoida hindu konkurentsivõimelistena kolmandates riikides toodetud tärklise suhtes, mida imporditakse kaubana, mille puhul impordikord ei näe ette ühenduse tootjatele piisavat kaitset, sätestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 96 tootmistoetuse andmine maisist, nisust või kartulist saadud tärklise ning teatavate kaupade valmistamiseks kasutatavate derivaatide puhul, mille loetelu koostab komisjon, või tärklise tootmiseks kasutatava muu teravilja märkimisväärse kodumaise tootmise puudumisel, Soomes ja Rootsis igal turustusaastal odrast või kaerast saadud tärklise teatavate koguste puhul, kui see ei põhjusta nimetatud kahest teraviljast toodetava tärklisetoodangu suurenemist. Kõnealust tootmistoetust antakse eesmärgiga tagada asjaomastele töötlevatele tööstustele juurdepääs tärklisele ja teatavatele sellest saadud toodetele madalama hinnaga kui see, mis tuleneks kõnealuste toodete turu ühise korralduse eeskirjade kohaldamisest. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas eriolukorda tärkliseturul ja eriti vajadust hoida hindu konkurentsivõimelistena kolmandates riikides toodetud tärklise suhtes, mida imporditakse kaubana, mille puhul impordikord ei näe ette ühenduse tootjatele piisavat kaitset, sätestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 96 tootmistoetuse andmine maisist, nisust või kartulist saadud tärklise ning teatavate kaupade valmistamiseks kasutatavate derivaatide puhul, mille loetelu koostab komisjon, või tärklise tootmiseks kasutatava muu teravilja märkimisväärse kodumaise tootmise puudumisel, Soomes ja Rootsis igal turustusaastal odrast või kaerast saadud tärklise teatavate koguste puhul, kui see ei põhjusta nimetatud kahest teraviljast toodetava tärklisetoodangu suurenemist. Kõnealust tootmistoetust antakse eesmärgiga tagada asjaomastele töötlevatele tööstustele juurdepääs tärklisele ja teatavatele sellest saadud toodetele madalama hinnaga kui see, mis tuleneks kõnealuste toodete turu ühise korralduse eeskirjade kohaldamisest.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 98 kohaselt on vaja vastu võtta tootmistoetuste andmist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas kontrolli ja maksmist käsitlevad eeskirjad, et kõikides liikmesriikides kohaldataks samu eeskirju. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 98 kohaselt on vaja vastu võtta tootmistoetuste andmist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas kontrolli ja maksmist käsitlevad eeskirjad, et kõikides liikmesriikides kohaldataks samu eeskirju.

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 nähakse ette, et tuleb koostada loetelu toodetest, mille valmistamisel kasutatakse tärklist, mille puhul on õigus saada toetust. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 nähakse ette, et tuleb koostada loetelu toodetest, mille valmistamisel kasutatakse tärklist, mille puhul on õigus saada toetust.

| (6) | Kontrollimeetmete tõhususe tagamiseks tuleks näha ette toetuse saajate eelnev heakskiitmine nende liikmesriikide poolt, kelle territooriumil eespool nimetatud tooted valmistatakse. |
| --- | --- |

(6)

Kontrollimeetmete tõhususe tagamiseks tuleks näha ette toetuse saajate eelnev heakskiitmine nende liikmesriikide poolt, kelle territooriumil eespool nimetatud tooted valmistatakse.

| (7) | Tuleb määratleda tootmistoetuse arvutamise viis ja kinnitamise sagedus. Kõige rahuldavam arvutusmeetod on praegu selline, mis põhineb teravilja turuhinna ja impordimaksu arvutamisel kasutatava hinna vahelisel erinevusel. Stabiilsuse huvides tuleks tootmistoetus kinnitada üldjuhul iga kuu ja selleks, et kontrollida, kas tootmistoetuse suurus on õige, tuleks maailmaturul ja ühenduse kõige tüüpilisematel turgudel jälgida teravilja hindu. Tuleks täpsustada, milliseid ühenduse turge jälgitakse ja see jälgimine peaks piirduma maisiga. Kuna teiste teraviljahindade arvessevõtmine ei ole tegelikult mõjutanud toetuse suuruse arvutamist, ei ole ka viited teistele teraviljadele seepärast vajalikud. |
| --- | --- |

(7)

Tuleb määratleda tootmistoetuse arvutamise viis ja kinnitamise sagedus. Kõige rahuldavam arvutusmeetod on praegu selline, mis põhineb teravilja turuhinna ja impordimaksu arvutamisel kasutatava hinna vahelisel erinevusel. Stabiilsuse huvides tuleks tootmistoetus kinnitada üldjuhul iga kuu ja selleks, et kontrollida, kas tootmistoetuse suurus on õige, tuleks maailmaturul ja ühenduse kõige tüüpilisematel turgudel jälgida teravilja hindu. Tuleks täpsustada, milliseid ühenduse turge jälgitakse ja see jälgimine peaks piirduma maisiga. Kuna teiste teraviljahindade arvessevõtmine ei ole tegelikult mõjutanud toetuse suuruse arvutamist, ei ole ka viited teistele teraviljadele seepärast vajalikud.

| (8) | Tootmistoetust makstakse tärklise ja teatavate sellest saadud toodete kasutamisel teatavate kaupade valmistamiseks; on vaja üksikasjalikku teavet, et hõlbustada asjakohast kontrolli ja taotlejatele tootmistoetuse maksmist; asjaomase liikmesriigi pädeval ametiasutusel peaks olema õigus nõuda taotlejatelt, et nad esitaksid mis tahes teavet ning lubaksid neil teostada selliste kontrollide jaoks vajalikku jälgimist ja järelevalvet. |
| --- | --- |

(8)

Tootmistoetust makstakse tärklise ja teatavate sellest saadud toodete kasutamisel teatavate kaupade valmistamiseks; on vaja üksikasjalikku teavet, et hõlbustada asjakohast kontrolli ja taotlejatele tootmistoetuse maksmist; asjaomase liikmesriigi pädeval ametiasutusel peaks olema õigus nõuda taotlejatelt, et nad esitaksid mis tahes teavet ning lubaksid neil teostada selliste kontrollide jaoks vajalikku jälgimist ja järelevalvet.

| (9) | Toote tootja ei saa alati kasutada põhitärklist ja seepärast on vaja koostada loetelu teatavatest tärklisest saadud toodetest, mille kasutamine annab tootjale õiguse saada toetust. |
| --- | --- |

(9)

Toote tootja ei saa alati kasutada põhitärklist ja seepärast on vaja koostada loetelu teatavatest tärklisest saadud toodetest, mille kasutamine annab tootjale õiguse saada toetust.

| (10) | Esterdatud või eeterdatud tärklise eripära võib viia teatavate spekulatiivsete töötlemistoiminguteni, mille eesmärk on saada tootmistoetust rohkem kui üks kord. Sellise spekulatsiooni vältimiseks on vaja meetmeid, tagamaks et esterdatud ega eeterdatud tärklist ei töödeldaks ümber tooraineks, mille kasutamine annab õiguse taotleda toetust. Sellise spekulatsiooni vältimiseks tuleks kohandada tagatise taset. |
| --- | --- |

(10)

Esterdatud või eeterdatud tärklise eripära võib viia teatavate spekulatiivsete töötlemistoiminguteni, mille eesmärk on saada tootmistoetust rohkem kui üks kord. Sellise spekulatsiooni vältimiseks on vaja meetmeid, tagamaks et esterdatud ega eeterdatud tärklist ei töödeldaks ümber tooraineks, mille kasutamine annab õiguse taotleda toetust. Sellise spekulatsiooni vältimiseks tuleks kohandada tagatise taset.

| (11) | Tootmistoetust ei tuleks maksta enne, kui töötlemine on toimunud. Kui töötlemine on toimunud, tuleks makse sooritada viie kuu jooksul pärast seda, kui pädev asutus on teinud kindlaks, et tärklis on töödeldud. Tootjal peaks siiski olema võimalus saada enne kontrollide lõpuleviimist toetuse ettemaks. |
| --- | --- |

(11)

Tootmistoetust ei tuleks maksta enne, kui töötlemine on toimunud. Kui töötlemine on toimunud, tuleks makse sooritada viie kuu jooksul pärast seda, kui pädev asutus on teinud kindlaks, et tärklis on töödeldud. Tootjal peaks siiski olema võimalus saada enne kontrollide lõpuleviimist toetuse ettemaks.

| (12) | Lihtsustamise ning halduskoormuse ja modifitseeritud tärklise tooraineks ümbertöötlemise kulude vähendamise eesmärgil on asjakohane suurendada sellise tootmistoetuse suurust, mille puhul ei peeta kontrollimeetmeid vajalikuks, ilma et see suurendaks ühenduse vahendite ebaõige kulutamise riski. |
| --- | --- |

(12)

Lihtsustamise ning halduskoormuse ja modifitseeritud tärklise tooraineks ümbertöötlemise kulude vähendamise eesmärgil on asjakohane suurendada sellise tootmistoetuse suurust, mille puhul ei peeta kontrollimeetmeid vajalikuks, ilma et see suurendaks ühenduse vahendite ebaõige kulutamise riski.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud korra suhtes kohaldatakse komisjoni 22. juuli 1985. aasta määrust (EMÜ) nr 2220/85, millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (4) Seepärast tuleks määratleda tootjate kohustuste esmanõuded, mille täitmise tagamiseks esitatakse tagatis. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud korra suhtes kohaldatakse komisjoni 22. juuli 1985. aasta määrust (EMÜ) nr 2220/85, millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (4) Seepärast tuleks määratleda tootjate kohustuste esmanõuded, mille täitmise tagamiseks esitatakse tagatis.

| (14) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(14)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 96 võib tootmistoetust (edaspidi „toetus”) anda füüsilisele või juriidilisele isikule, kes kasutab nisust, maisist või kartulist saadud tärklist või teatavaid tärklisest saadud tooteid käesoleva määruse I lisas loetletud kaupade valmistamiseks.

Odra- ja kaeratärklise kasutamise puhul võib toetust anda Soomes 50 000 tonni ja Rootsis 10 000 tonni suuruse üldkoguse korral.

2.   Toetust otsustatakse anda, võttes eelkõige arvesse:

| a) | konkurentsi kolmandate riikidega ning sellise konkurentsi suhtes ühise põllumajanduspoliitika mehhanismide ja ühise tollitariifistiku abil saavutatud kaitstuse taset; |
| --- | --- |

a)

konkurentsi kolmandate riikidega ning sellise konkurentsi suhtes ühise põllumajanduspoliitika mehhanismide ja ühise tollitariifistiku abil saavutatud kaitstuse taset;

| b) | tärklise tootmis- ja kasutamistehnoloogia arengut; |
| --- | --- |

b)

tärklise tootmis- ja kasutamistehnoloogia arengut;

| c) | tärklise kogust lõpptootes ja/või tärklise suhtelist väärtust lõpptootes ja/või toote tähtsust tärklise turustamisel, võttes arvesse konkurentsi teiste toodetega. |
| --- | --- |

c)

tärklise kogust lõpptootes ja/või tärklise suhtelist väärtust lõpptootes ja/või toote tähtsust tärklise turustamisel, võttes arvesse konkurentsi teiste toodetega.

3.   Toote puhul toetuse andmine ei tohi moonutada konkurentsi teiste toodetega, mille puhul puudub õigus saada sellist toetust.

4.   Kui tehakse kindlaks, et pärast toetuse andmist on toimunud konkurentsitingimuste moonutamine:

| a) | toetus tühistatakse või |
| --- | --- |

a)

toetus tühistatakse või

| b) | toetust kohandatakse niivõrd, kui see on vajalik konkurentsitingimuste moonutuse kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

b)

toetust kohandatakse niivõrd, kui see on vajalik konkurentsitingimuste moonutuse kõrvaldamiseks.

5.   Tootmistoetust ei või anda tärklise puhul, mis imporditakse ühendusse impordikava alusel, mille kohaselt imporditollimaksu vähendatakse.

6.   Käesolevas artiklis sätestatud otsused võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „tärklis” – II lisas loetletud põhitärklis või tärklisest saadud toode; |
| --- | --- |

a)

„tärklis” – II lisas loetletud põhitärklis või tärklisest saadud toode;

| b) | „heakskiidetud toode” – I lisas loetletud toode; |
| --- | --- |

b)

„heakskiidetud toode” – I lisas loetletud toode;

| c) | „tootja” – isik, kes kasutab tärklist heakskiidetud toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

c)

„tootja” – isik, kes kasutab tärklist heakskiidetud toodete tootmiseks.

Artikkel 3

1.   Juhul, kui toetust antakse, määratakse see kindlaks üks kord kuus. Kui maisi ja/või nisu hind ühenduse või maailma turul muutub olulisel määral, võib vastavalt lõikele 2 arvutatud toetust kuu jooksul kohandada, et võtta arvesse kõnealuseid muutusi.

2.   Maisi-, nisu-, odra- või kaeratärklisetonni kohta antav toetus arvutatakse järgmiste hindade erinevuse põhjal, mida on korrutatud koefitsiendiga 1,6:

| a) | maisi keskmine turuhind Prantsusmaal ja Ungaris, mis on kehtiv viie päeva jooksul enne kindlaksmääramise päeva, ja |
| --- | --- |

a)

maisi keskmine turuhind Prantsusmaal ja Ungaris, mis on kehtiv viie päeva jooksul enne kindlaksmääramise päeva, ja

| b) | kohaldamise algusele eelneva viie päeva jooksul maisi impordimaksu kindlaksmääramisel kasutatud tüüpiliste CIF-importhindade keskmine Rotterdamis. |
| --- | --- |

b)

kohaldamise algusele eelneva viie päeva jooksul maisi impordimaksu kindlaksmääramisel kasutatud tüüpiliste CIF-importhindade keskmine Rotterdamis.

Esimeses lõigus toodud erinevuste arvutamisel kohaldatakse järgmisi reegleid:

| a) | kui punktis a osutatud maisi turuhind on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 18 osutatud sekkumishinnast kõrgem, kuid väiksem kui 155 % sellest hinnast, tuleb aluseks võtta sekkumishind, millele on lisatud pool tegeliku ja sekkumishinna vahest; |
| --- | --- |

a)

kui punktis a osutatud maisi turuhind on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 18 osutatud sekkumishinnast kõrgem, kuid väiksem kui 155 % sellest hinnast, tuleb aluseks võtta sekkumishind, millele on lisatud pool tegeliku ja sekkumishinna vahest;

| b) | kui punktis a osutatud maisi turuhind on sekkumishinnast kõrgem kui 155 %, tuleb võtta aluseks hind, mis on võrdne sekkumishinnaga, millele on lisatud 27,5 % sekkumishinnast. |
| --- | --- |

b)

kui punktis a osutatud maisi turuhind on sekkumishinnast kõrgem kui 155 %, tuleb võtta aluseks hind, mis on võrdne sekkumishinnaga, millele on lisatud 27,5 % sekkumishinnast.

Kartulitärklisele võib kehtestada erineva toetuse, milles on arvestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1868/94 (5) artiklis 4a osutatud miinimumhinda. Sellisel juhul arvutatakse hind maisi turuhinna põhjal Prantsusmaal ja Ungaris, mida on peetud silmas esimese lõigu punktis a, mis ei tohi olla suurem kui 115 % sekkumishinnast.

Juulis, augustis ja septembris vähendatakse esimese lõigu punktis a osutatud maisi hinda vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 18 sätestatule teravilja juunikuise ja juulikuise sekkumishinna vahe võrra, välja arvatud juhul, kui esimese lõigu punktis a osutatud maisi hind vastab juba uue saagi puhul kehtivale hinnale.

3.   Makstav toetus arvutatakse vastavalt lõikele 2 ja korrutatakse II lisas sätestatud koefitsiendiga, mis vastab tunnustatud toodete valmistamisel tegelikult kasutatud tärklise CN-koodile.

4.   Käesolevas artiklis sätestatud otsused võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 4

1.   Tootjad, kes kavatsevad taotleda toetust, peaksid pöörduma selle liikmesriigi pädeva asutuse poole, kus tärklist kasutatakse, esitades järgmised andmed:

| a) | tootja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi ja aadress;

| b) | loetelu toodetest, milles kasutatakse tärklist, kaasa arvatud I lisas esitatud loetellu kantud tooted ja sinna kandmata tooted, toodete täielik kirjeldus ja CN-koodid; |
| --- | --- |

b)

loetelu toodetest, milles kasutatakse tärklist, kaasa arvatud I lisas esitatud loetellu kantud tooted ja sinna kandmata tooted, toodete täielik kirjeldus ja CN-koodid;

| c) | tärklise heakskiidetud tooteks töötlemise koha (kohtade) aadress, kui see erineb tootja aadressist. |
| --- | --- |

c)

tärklise heakskiidetud tooteks töötlemise koha (kohtade) aadress, kui see erineb tootja aadressist.

Liikmesriigid võivad küsida tootjalt lisateavet.

2.   Tootjad esitavad pädevale asutusele kirjaliku kohustuse, millega nad annavad pädevale asutusele loa teostada tärklise kasutamise jälgimiseks vajalikku kontrolli ja järelevalvet ning milles nad kohustuvad esitama kogu nõutava teabe.

3.   Pädev asutus võtab meetmed selle tagamiseks, et tootja ettevõte asuks asjaomases liikmesriigis ja oleks seal ametlikult heaks kiidetud.

4.   Lõigetes 1 ja 2 kindlaksmääratud teabe põhjal koostab pädev asutus heakskiidetud tootjate loetelu ja ajakohastab seda.

Üksnes sel viisil heakskiidetud tootjad võivad taotleda artikli 5 kohaselt toetust.

Artikkel 5

1.   Kui tootja soovib taotleda toetust, peab ta pöörduma toetussertifikaadi saamiseks kirjalikult pädeva asutuse poole. Taotlusi võib esitada igal tööpäeval enne kella 13.00 Brüsseli aja järgi.

2.   Taotlus peab sisaldama:

| a) | tootja nime ja aadressi; |
| --- | --- |

a)

tootja nime ja aadressi;

| b) | kasutatava tärklise kogust; |
| --- | --- |

b)

kasutatava tärklise kogust;

| c) | CN-koodi 3505 10 50 alla kuuluva toote valmistamise korral kasutatava tärklise kogust; |
| --- | --- |

c)

CN-koodi 3505 10 50 alla kuuluva toote valmistamise korral kasutatava tärklise kogust;

| d) | tärklise kasutamise kohta (kohti); |
| --- | --- |

d)

tärklise kasutamise kohta (kohti);

| e) | töötlemistoimingute kavandatavaid kuupäevi. |
| --- | --- |

e)

töötlemistoimingute kavandatavaid kuupäevi.

3.   Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid:

| a) | tagatis artikli 8 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

tagatis artikli 8 kohaselt;

| b) | tärklise tarnija kinnitus selle kohta, et kasutatav toode on toodetud otse maisist, nisust, odrast, kaerast või kartulitest, kasutamata kõrvalsaadusi, mis on saadud muude põllumajandustoodete või kaupade valmistamisel. |
| --- | --- |

b)

tärklise tarnija kinnitus selle kohta, et kasutatav toode on toodetud otse maisist, nisust, odrast, kaerast või kartulitest, kasutamata kõrvalsaadusi, mis on saadud muude põllumajandustoodete või kaupade valmistamisel.

4.   Liikmesriigid võivad nõuda lisateavet.

Artikkel 6

1.   Pädev asutus kontrollib artikli 5 kohaselt esitatud taotlusi kohe pärast nende laekumist ja väljastab viivitama toetussertifikaadi.

2.   Ilma et see piiraks ühenduse õiguse muude sätete kohaldamist, kasutavad liikmesriigid toetussertifikaadi puhul riiklikke taotlusvorme, mis sisaldavad vähemalt lõikes 3 kindlaks määratud teavet.

3.   Toetussertifikaat sisaldab artikli 5 lõikes 2 osutatud teavet ning toetuse määra ja sertifikaadi viimast kehtivuspäeva, milleks on selle väljaandmise kuule järgneva kolmanda kuu viimane päev.

Juuli ja augusti jooksul ning kuni 24. septembrini (kaasa arvatud) taotletud sertifikaatide kehtivusaeg on 30 päeva alates nende väljaandmise päevast, kuid mitte kauem kui 30. septembrini.

4.   Sertifikaadil märgitud kohaldatav toetuse määr on taotluse vastuvõtmise päeval kehtiv määr.

Kui sertifikaadil märgitud tärklisekoguseid töödeldakse teravilja turustusaasta jooksul, mis järgneb taotluse vastuvõtmisele, kohandatakse uue turustusaasta jooksul töödeldava tärklise kohta makstavat toetust vastavalt hüvitissertifikaadi väljaandmise kuu jooksul kohaldatava sekkumishinna ja töötlemiskuul kohaldatava sekkumishinna vahelisele erinevusele, mis on korrutatud koefitsiendiga 1,60. Toetuse suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1913/2006 artikli 2 lõikes 1 osutatud vahetuskursi rakendusjuhtu.

Artikkel 7

1.   Tootjatel, kellel on artikli 6 kohaselt väljastatud toetussertifikaat, on õigus taotleda kõikide käesoleva määruse nõuete täitmise korral sertifikaadil esitatud toetuse maksmist pärast seda, kui tärklis on kasutatud asjaomaste heakskiidetud toodete valmistamiseks.

2.   Sertifikaadi alusel saadud õigusi ei saa loovutada.

Artikkel 8

1.   Sertifikaat antakse välja tingimusel, et tootja on esitanud pädevale asutusel tagatise, mille suurus on 15 eurot põhitärklise tonni kohta ja mida on vajaduse korral korrutatud kasutatava tärklise liigile vastava koefitsiendiga, mis on sätestatud II lisas.

2.   Tagatis vabastatakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2220/85. Esmanõue kõnealuse määruse artiklis 20 määratletud tähenduses on taotluses esitatud tärklisekoguse töötlemine heakskiidetud toodeteks sertifikaadi kehtivusaja jooksul. Kui tootja on töödelnud vähemalt 90 % taotluses esitatud tärklisekogusest, loetakse kõnealune esmanõue siiski täidetuks.

Artikkel 9

1.   Toetuse võib lõplikult välja maksta alles pärast seda, kui tootja on esitanud pädevale asutusele järgmised andmed:

| a) | tärklise ostu- ja tarnekuupäev(ad); |
| --- | --- |

a)

tärklise ostu- ja tarnekuupäev(ad);

| b) | tärklise tarnijate nimed ja aadressid; |
| --- | --- |

b)

tärklise tarnijate nimed ja aadressid;

| c) | tärklise tootjate nimed ja aadressid; |
| --- | --- |

c)

tärklise tootjate nimed ja aadressid;

| d) | tärklise töötlemise kuupäev(ad); |
| --- | --- |

d)

tärklise töötlemise kuupäev(ad);

| e) | kasutatud tärklise kogus ja liik, k.a CN-koodid; |
| --- | --- |

e)

kasutatud tärklise kogus ja liik, k.a CN-koodid;

| f) | sertifikaadil esitatud ja tärklisest valmistatud heakskiidetud toote kogus. |
| --- | --- |

f)

sertifikaadil esitatud ja tärklisest valmistatud heakskiidetud toote kogus.

2.   Kui sertifikaadil esitatud toode kuulub CN-koodi 3505 10 50 alla, tuleb lisaks lõikes 1 nimetatud teabele esitada tagatis, mis on võrdne kõnealuse toote valmistamise puhul makstava tootmistoetusega. Kui tootmistoetus on väiksem kui 30 eurot ühe tonni tärklise kohta, ei ole tagatis siiski vajalik ning artikliga 10 ettenähtud järelevalve- ja kontrollimeetmeid ei kohaldata.

Esmanõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artiklis 20 määratletud tähenduses on toodete kasutamine või eksportimine vastavalt käesoleva määruse artikli 10 lõike 1 punktide a ja b vastavatele sätetele. Kasutamine või eksportimine peab toimuma 12 kuu jooksul alates sertifikaadi kehtivusaja lõppemisest. Pädevale asutusele esitatud nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib kõnealust tähtaega pikendada kõige rohkem kuue kuu võrra.

3.   Enne maksmist teeb pädev asutus kindlaks, et tärklis on kasutatud heakskiidetud toodete valmistamiseks vastavalt sertifikaadil esitatud teabele. Selleks viiakse tavaliselt läbi halduskontroll, millele lisandub vajaduse korral füüsiline kontroll.

4.   Kõik käesoleva määrusega ettenähtud kontrollid viiakse lõpule viie kuu jooksul pärast lõikes 1 nõutud teabe laekumist pädevale asutusele.

5.   Kui töödeldud tärklisekogus on sertifikaadil esitatud kogusest suurem, loetakse seda lisakogust kuni 5 % ulatuses töödelduks kõnealuse dokumendi alusel ja selle puhul on õigus saada sertifikaadil esitatud toetust.

Artikkel 10

1.   Artikli 9 lõikega 2 ettenähtud tagatis vabastatakse üksnes pärast seda, kui pädev asutus on saanud tõendi selle kohta, et CN-koodi 3505 10 50 alla kuuluv toode:

| a) | on kasutatud ühenduse tolliterritooriumil muude kui II lisas loetletud toodete valmistamiseks, või |
| --- | --- |

a)

on kasutatud ühenduse tolliterritooriumil muude kui II lisas loetletud toodete valmistamiseks, või

| b) | on otse kolmandatesse riikidesse eksportimise eesmärgil ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud. |
| --- | --- |

b)

on otse kolmandatesse riikidesse eksportimise eesmärgil ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud tõend koosneb tootja poolt pädevale asutusele esitatud avaldusest, kuhu on märgitud:

| a) | kas kõnealune toode on ette nähtud töötlemiseks; |
| --- | --- |

a)

kas kõnealune toode on ette nähtud töötlemiseks;

| b) | et kõnealust toodet kasutatakse üksnes muude kui II lisas loetletud toodete valmistamiseks; |
| --- | --- |

b)

et kõnealust toodet kasutatakse üksnes muude kui II lisas loetletud toodete valmistamiseks;

| c) | et kõnealune toode müüakse üksnes isikule, kes võtab punktis b nimetatud kohustuse kas selleks koostatud lepingu tingimuse või müügiarves nimetatud eritingimuse põhjal; tootja peab hoidma müügilepingu või -arve koopia pädeva asutuse käsutuses; |
| --- | --- |

c)

et kõnealune toode müüakse üksnes isikule, kes võtab punktis b nimetatud kohustuse kas selleks koostatud lepingu tingimuse või müügiarves nimetatud eritingimuse põhjal; tootja peab hoidma müügilepingu või -arve koopia pädeva asutuse käsutuses;

| d) | et tootja on teadlik lõike 8 sätetest; |
| --- | --- |

d)

et tootja on teadlik lõike 8 sätetest;

| e) | toote vastuvõtja nimi ja aadress ning toote üleandmise korral asjaomane kogus; |
| --- | --- |

e)

toote vastuvõtja nimi ja aadress ning toote üleandmise korral asjaomane kogus;

| f) | kontrolleksemplari T 5 number, kui ostja asub mõnes teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

f)

kontrolleksemplari T 5 number, kui ostja asub mõnes teises liikmesriigis.

3.   Iga kvartali lõpus edastab tootja pädevale asutusele 20 tööpäeva jooksul lõikes 2 nimetatud avalduse koopiad. Kõnealuse koopia laekumisel edastab asjaomane pädev asutus samad dokumendid 20 tööpäeva jooksul ostja pädevale asutusele.

4.   Nii CN-koodi 3505 10 50 alla kuuluva toote tootjad kui ka ostjad peavad pidama liikmesriigi poolt heakskiidetud laoarvestust, et oleks võimalik kontrollida lõikes 2 nimetatud tootja avalduses sisalduvatest kohustustest ja andmetest kinnipidamist. Liikmesriikide pädevad asutused viivad selle laoarvestuse põhjal läbi kontrollid viidates finantsaruannetele, kaasa arvatud arved ja pangaväljavõtted, niivõrd kui see on vajalik selleks, et nad veenduksid raamatupidamisarvestuses kajastatud kvantitatiivsetes toimingutes.

Sellest kohustusest võib vabastada ostjad, kes kasutavad igas kvartalis asjaomase CN-koodi alla kuuluvaid tooteid vähem kui 1 000 kg ulatuses.

5.   Lõikega 4 ette nähtud kontrolli viivad vastavate liikmesriikide pädevad asutused tootja ja ostja ruumides läbi pärast iga kvartali lõppu. Sellised kontrollid käsitlevad asjaomase ajavahemikuga seotud ning tootjaid ja ostjaid käsitlevate üldandmete ühtlustamist ning üksikasjalikku kontrolli, mis tehakse vähemalt 10 % suhtes kõikidest toimunud tehingutest ja kasutustest.

Kõnealuse kontrolli määravad asjaomased asutused riskianalüüsi põhjal, võttes arvesse asjaomaste koguste ja summade olulisust, eelmiste kontrollide tulemusi ja teisi pädevate kontrolliasutuste poolt otsustatavaid tegureid.

Kõik kontrollid tuleb viia lõpule hiljemalt viis kuud pärast iga kvartali lõppu.

Tootja pädev asutus peab saama kontrollide tulemused oma käsutusse hiljemalt 20 tööpäeva pärast kontrolli lõppu.

Kui sellised kontrollid toimuvad kahes või enamas liikmesriigis, edastavad asjaomased pädevad asutused üksteisele teostatud kontrollide tulemused vastavalt nõukogu määruses (EMÜ) nr 1468/81 (6) osutatud korrale.

6.   Kui vähemalt 3 % lõikes 5 nimetatud kontrollide puhul avastatakse eeskirjade eiramisi, tihendavad pädevad asutused kontrolle.

Kui kontrollide tulemused seda nõuavad, rakendab tagatise vabastanud pädev asutus asjaomase tootja suhtes lõikega 8 ette nähtud karistust.

7.   Kui kõnealust toodet kasutatakse ühendusesiseses kaubanduses või kui see eksporditakse kolmandatesse riikidesse läbi mõne teise liikmesriigi territooriumi, väljastatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (7) kohaselt kontrolleksemplar T 5.

Kontrolleksemplari lahtrisse 104 lisatakse pealkirja „Muu” alla üks käesoleva määruse III lisas loetletud kannetest.

8.   Kui lõigetes 1–7 sätestatud tingimusi ei täideta, nõuab asjaomase liikmesriigi pädev asutus, ilma et see piiraks siseriiklike karistuste rakendamist, sellise summa maksmist, mis on 150 % asjaomase toote suhtes eelmise 12 kuu jooksul kohaldatud kõrgeimast toetusest.

Artikkel 11

1.   Sertifikaadil esitatud toetust makstakse üksnes tegelikult toodetud tärklisekoguse puhul. Artikli 8 lõikes 1 nimetatud tagatis vabastatakse määruse (EMÜ) nr 2220/85 V jaotise kohaselt.

2.   Toetus makstakse välja hiljemalt viis kuud pärast artikli 9 lõikega 3 ette nähtud kontrolli lõpuleviimist. Tootja taotlusel võib pädev asutus siiski teha toetuse suuruse ettemakse 30 päeva pärast nimetatud teabe laekumist. Välja arvatud juhul, kui toode kuulub CN-koodi 3505 10 50 alla, peab tootja esitama kõnealuse ettemakse saamiseks tagatise, mille suurus on 115 % ettemakstavast summast. Tagatis vabastatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 19 lõikele 1.

Artikkel 12

Liikmesriigid teatavad komisjonile:

| a) | iga kuu esimese nädala lõpuks need tärklisekogused, mille jaoks on eelneva kuu jooksul esitatud artikli 5 lõikele 1 vastavad sertifikaaditaotlused; |
| --- | --- |

a)

iga kuu esimese nädala lõpuks need tärklisekogused, mille jaoks on eelneva kuu jooksul esitatud artikli 5 lõikele 1 vastavad sertifikaaditaotlused;

| b) | kolme kuu jooksul alates kalendriaasta iga kvartali lõpust toetust saanud tärklise (maisi-, nisu-, kartuli-, odra- või kaeratärklis) liigi, kogused ja päritolu ning nende toodete kogused, mille jaoks tärklist on kasutatud. |
| --- | --- |

b)

kolme kuu jooksul alates kalendriaasta iga kvartali lõpust toetust saanud tärklise (maisi-, nisu-, kartuli-, odra- või kaeratärklis) liigi, kogused ja päritolu ning nende toodete kogused, mille jaoks tärklist on kasutatud.

Artikkel 13

Määrus (EMÜ) nr 1722/93 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 14

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 361/2008 (ELT L 121, 7.5.2008, lk 1).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

2

(3)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 52).

4

(5)  EÜT L 197, 30.7.1994, lk 4.

5

(6)  EÜT L 144, 2.6.1981, lk 1.

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

7

---

I LISA

Tooted, mille valmistamiseks kasutatakse tärklist ja/või tärklisest saadud tooteid ning mis kuuluvad järgmiste kombineeritud nomenklatuuri koodide ja gruppide alla

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 1302 | Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: |
| | – taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: |
| ex 1302 32 90 | – – – guaaraoa seemnetest |
| ex 1302 39 00 | – – muud: |
| | – karrageen |
| ex 1404 | Mujal nimetamata taimne materjal: |
| 1404 20 00 | – puuvillalinter |
| ex 1702 | Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: |
| 1702 50 00 | – keemiliselt puhas fruktoos |
| ex 1702 90 | – muud, sealhulgas invertsuhkur: |
| 1702 90 10 | – – keemiliselt puhas maltoos |
| ex grupp 29 | Orgaanilised kemikaalid, v.a alamrubriigid 2905 43 00 ja 2905 44 |
| grupp 30 | Farmaatsiatooted |
| 3402 | Orgaanilised pindaktiivsed ained (v.a seep); pindaktiivsed ained, pesemisvahendid (k.a pesemise abiained) ja puhastusvahendid, mis sisaldavad või ei sisalda seepi, v.a rubriigi 3401 tooted |
| ex grupp 35 | Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid, v.a rubriik 3501 ning alamrubriigid 3505 10 10, 3505 10 90 ja 3505 20 |
| ex grupp 38 | Mitmesugused keemiatooted, v.a rubriigid 3809 ja 3824 60 |
| grupp 39 | Plastid ja plasttooted |
| ex grupp 48 | Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted |
| 4801 00 | Ajalehepaber, rullides või lehtedena |
| 4802 | Pinnakatteta paber või papp kirjutamiseks, trükkimiseks või muudeks graafilisteks töödeks, perfokaardid ja perfolindimaterjal, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4801 või 4803 kirjeldatud paber; käsitsi valmistatud paber ja papp |
| 4803 00 | Tualettpaber, kosmeetiliste salvrätikute paber, käterätiku-, salvrätiku- jms majapidamis- või hügieenipaber, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, krepitud, kortsutatud, surutrükiga, perforeeritud, värvitud või trükimustrilise pealispinnaga, rullides või lehtedena |
| 4804 | Pinnakatteta jõupaber ja papp rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4802 või4803 nimetatud |
| 4805 | Muu katmata paber ja papp, rullides või lehtedena, töödeldud mitte rohkem kui kombineeritud nomenklatuuri grupi 48 märkuses 2 näidatud ulatuses |
| 4806 | Taimne pärgament, rasvakindlad paberid, kalkad, pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad paberid, rullides või lehtedena |
| 4807 | Kihiline paber ja papp (valmistatud siledate paberikihtide kokkuliimimise teel), pinnakatte ja immutuseta, tugevdatud või tugevdamata, rullides või lehtedena |
| 4808 | Lainepaber ja lainepapp (sileda liimitud pinnakihiga või ilma), krepitud, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4803 kirjeldatud paber |
| 4809 | Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (sh kaetud või immutatud paber paljundusšabloonideks või ofsetivormideks), pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena |
| 4810 | Paber ja papp, kaetud ühelt või mõlemalt küljelt sideaine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaaniliste ainetega (kriitpaber), ilma muu katteta, värvitud või dekoreeritud pinnaga või ilma, pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena |
| 4811 | Paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, kaetud, immutatud, pealistatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või lehtedena, v.a rubriigi 4803, 4809 või 4810 kaubad |
| 4812 00 00 | Paberimassist filtriplokid, -tahvlid ja -plaadid |
| ex 4813 | Sigaretipaber, mõõtu lõigatud või lõikamata, raamatuks volditud või voltimata, toruks vormitud või vormimata: |
| ex 4813 90 | – muud |
| ex 4814 | Tapeet jms seinakattematerjalid; paberist aknatransparendid: |
| 4814 10 00 | – surutrüki-tapeedipaber |
| 4814 20 00 | – tapeet jms seinakatted paberist, mille pealispind on kaetud või pealistatud kohrutatud, surutrükiga, värvitud, trükimustriga kaunistatud või muul viisil dekoreeritud plastkihiga |
| 4814 90 | – muud |
| ex 4816 | Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (v.a rubriigis 4809 nimetatud), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või lahtiselt: |
| 4816 10 00 | – söepaber jms kopeerpaber |
| 4816 90 00 | – muud |
| grupp 52 | Puuvill |
| ex 5801 | Karusriie ja šenillriie, v.a rubriigi 5806 riie: |
| | – puuvillane: |
| 5801 21 00 | – – läbilõikamata kudekarustusega |
| ex 5802 | Froteerätikuriie jms kootud froteeriie, v.a rubriigi 5806 telgedel kootud paelad; taftingriie, v.a rubriigi 5703 tooted: |
| | – puuvillane froteerätikuriie jm puuvillane kootud froteeriie: |
| 5802 11 00 | – – pleegitamata |
| 5802 19 00 | – – muud |
| ex 5803 | Ažuurne riie, v.a rubriigi 5806 telgedel kootud paelad: |
| 5803 10 00 | – puuvillane |

CN-kood

Kirjeldus

ex 1302

Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata:

– taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata:

ex 1302 32 90

– – – guaaraoa seemnetest

ex 1302 39 00

– – muud:

– karrageen

ex 1404

Mujal nimetamata taimne materjal:

1404 20 00

– puuvillalinter

ex 1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell:

1702 50 00

– keemiliselt puhas fruktoos

ex 1702 90

– muud, sealhulgas invertsuhkur:

1702 90 10

– – keemiliselt puhas maltoos

ex grupp 29

Orgaanilised kemikaalid, v.a alamrubriigid 2905 43 00 ja 2905 44

grupp 30

Farmaatsiatooted

3402

Orgaanilised pindaktiivsed ained (v.a seep); pindaktiivsed ained, pesemisvahendid (k.a pesemise abiained) ja puhastusvahendid, mis sisaldavad või ei sisalda seepi, v.a rubriigi 3401 tooted

ex grupp 35

Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid, v.a rubriik 3501 ning alamrubriigid 3505 10 10, 3505 10 90 ja 3505 20

ex grupp 38

Mitmesugused keemiatooted, v.a rubriigid 3809 ja 3824 60

grupp 39

Plastid ja plasttooted

ex grupp 48

Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted

4801 00

Ajalehepaber, rullides või lehtedena

4802

Pinnakatteta paber või papp kirjutamiseks, trükkimiseks või muudeks graafilisteks töödeks, perfokaardid ja perfolindimaterjal, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4801 või 4803 kirjeldatud paber; käsitsi valmistatud paber ja papp

4803 00

Tualettpaber, kosmeetiliste salvrätikute paber, käterätiku-, salvrätiku- jms majapidamis- või hügieenipaber, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, krepitud, kortsutatud, surutrükiga, perforeeritud, värvitud või trükimustrilise pealispinnaga, rullides või lehtedena

4804

Pinnakatteta jõupaber ja papp rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4802 või4803 nimetatud

4805

Muu katmata paber ja papp, rullides või lehtedena, töödeldud mitte rohkem kui kombineeritud nomenklatuuri grupi 48 märkuses 2 näidatud ulatuses

4806

Taimne pärgament, rasvakindlad paberid, kalkad, pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad paberid, rullides või lehtedena

4807

Kihiline paber ja papp (valmistatud siledate paberikihtide kokkuliimimise teel), pinnakatte ja immutuseta, tugevdatud või tugevdamata, rullides või lehtedena

4808

Lainepaber ja lainepapp (sileda liimitud pinnakihiga või ilma), krepitud, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4803 kirjeldatud paber

4809

Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (sh kaetud või immutatud paber paljundusšabloonideks või ofsetivormideks), pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena

4810

Paber ja papp, kaetud ühelt või mõlemalt küljelt sideaine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaaniliste ainetega (kriitpaber), ilma muu katteta, värvitud või dekoreeritud pinnaga või ilma, pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena

4811

Paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, kaetud, immutatud, pealistatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või lehtedena, v.a rubriigi 4803, 4809 või 4810 kaubad

4812 00 00

Paberimassist filtriplokid, -tahvlid ja -plaadid

ex 4813

Sigaretipaber, mõõtu lõigatud või lõikamata, raamatuks volditud või voltimata, toruks vormitud või vormimata:

ex 4813 90

– muud

ex 4814

Tapeet jms seinakattematerjalid; paberist aknatransparendid:

4814 10 00

– surutrüki-tapeedipaber

4814 20 00

– tapeet jms seinakatted paberist, mille pealispind on kaetud või pealistatud kohrutatud, surutrükiga, värvitud, trükimustriga kaunistatud või muul viisil dekoreeritud plastkihiga

4814 90

– muud

ex 4816

Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (v.a rubriigis 4809 nimetatud), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või lahtiselt:

4816 10 00

– söepaber jms kopeerpaber

4816 90 00

– muud

grupp 52

Puuvill

ex 5801

Karusriie ja šenillriie, v.a rubriigi 5806 riie:

– puuvillane:

5801 21 00

– – läbilõikamata kudekarustusega

ex 5802

Froteerätikuriie jms kootud froteeriie, v.a rubriigi 5806 telgedel kootud paelad; taftingriie, v.a rubriigi 5703 tooted:

– puuvillane froteerätikuriie jm puuvillane kootud froteeriie:

5802 11 00

– – pleegitamata

5802 19 00

– – muud

ex 5803

Ažuurne riie, v.a rubriigi 5806 telgedel kootud paelad:

5803 10 00

– puuvillane

---

II LISA

Põhitärklised ja tärklisest saadud tooted

| CN-kood | Kirjeldus | Ühe tonni tootmiseks kuluv tärklisekogus
  (koefitsient) |
| --- | --- | --- |
| A.   PÕHITÄRKLISED (1)
   (2) |
| ex 1108 | Tärklis; inuliin: | |
| | – tärklis: | |
| 1108 11 00 | – – nisutärklis | 1,00 |
| 1108 12 00 | – – maisitärklis | 1,00 |
| 1108 13 00 | – – kartulitärklis | 1,00 |
| ex 1108 19 | – – muu tärklis | 1,00 |
| B.   JÄRGMISED TÄRKLISEST SAADUD TOOTED, KUI NEED ON VALMISTATUD EESPOOL NIMETATUD TOODETEST |
| 1702 | Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: | |
| ex 1702 30 | – glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist: | |
| | – – muud: | |
| | – – – kuivaine glükoosisisaldusega vähemalt 99 % massist: | |
| 1702 30 51 | – – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber | 1,304 |
| 1702 30 59 | – – – – muud (3) | 1,00 |
| | – – – muud | |
| 1702 30 91 | – – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber | 1,304 |
| 1702 30 99 | – – – – muud (3) | 1,00 |
| ex 1702 40 | – glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist: | |
| 1702 40 90 | – – muud (3) | 1,00 |
| ex 1702 90 | – muud, sh invertsuhkur: | |
| 1702 90 50 | – – maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup: | |
| | – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber | 1,304 |
| | – – – muud (3) | 1,00 |
| | – – karamell: | |
| | – – – muud: | |
| 1702 90 75 | – – – – pulbrina, aglomeeritud või aglomeerimat | 1,366 |
| 1702 90 79 | – – – – muud (3) | 0,95 |
| ex 2905 | Atsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- või nitrosoderivaadid: | |
| | – muud mitmehüdroksüülsed alkoholid: | |
| 2905 43 00 | – – mannitool | 1,52 |
| 2905 44 | – – D-glütsitool (sorbitool): | |
| | – – – vesilahusena: | |
| 2905 44 11 | – – – – sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist (4) | 1,068 |
| 2905 44 19 | – – – – muud (4) | 0,944 |
| | – – – muud: | |
| 2905 44 91 | – – – – sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist | 1,52 |
| 2905 44 99 | – – – – muud | 1,52 |
| 3505 | Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid: | |
| ex 3505 10 | – dekstriinid jm modifitseeritud tärklised: | |
| 3505 10 10 | – – dekstriinid (5) | 1,14 |
| | – – muud modifitseeritud tärklised: | |
| 3505 10 90 | – – – muud (5) | 1,14 |
| 3505 20 | – liimid | 1,14 |
| ex 3809 | Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid): | |
| 3809 10 | – tärklisainete baasil (5) | 1,14 |
| ex 3824 | Valuvormi- ja kärnisegutugevdid; keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tooted ja valmistised (sh need, mis kujutavad endast looduslike saaduste segusid): | |
| 3824 60 | – sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv: | |
| | – – vesilahusena | |
| 3824 60 11 | – – – mis sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist (4) | 1,068 |
| 3824 60 19 | – – – muud (4) | 0,944 |
| | – – muud: | |
| 3824 60 91 | – – – mis sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist | 1,52 |
| 3824 60 99 | – – – muud | 1,52 |

CN-kood

Kirjeldus

Ühe tonni tootmiseks kuluv tärklisekogus

(koefitsient)

PÕHITÄRKLISED (1)
   (2)

ex 1108

Tärklis; inuliin:

– tärklis:

1108 11 00

– – nisutärklis

1,00

1108 12 00

– – maisitärklis

1,00

1108 13 00

– – kartulitärklis

1,00

ex 1108 19

– – muu tärklis

1,00

JÄRGMISED TÄRKLISEST SAADUD TOOTED, KUI NEED ON VALMISTATUD EESPOOL NIMETATUD TOODETEST

1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell:

ex 1702 30

– glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist:

– – muud:

– – – kuivaine glükoosisisaldusega vähemalt 99 % massist:

1702 30 51

– – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber

1,304

1702 30 59

– – – – muud (3)

1,00

– – – muud

1702 30 91

– – – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber

1,304

1702 30 99

– – – – muud (3)

1,00

ex 1702 40

– glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist:

1702 40 90

– – muud (3)

1,00

ex 1702 90

– muud, sh invertsuhkur:

1702 90 50

– – maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup:

– – – valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber

1,304

– – – muud (3)

1,00

– – karamell:

– – – muud:

1702 90 75

– – – – pulbrina, aglomeeritud või aglomeerimat

1,366

1702 90 79

– – – – muud (3)

0,95

ex 2905

Atsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- või nitrosoderivaadid:

– muud mitmehüdroksüülsed alkoholid:

2905 43 00

– – mannitool

1,52

2905 44

– – D-glütsitool (sorbitool):

– – – vesilahusena:

2905 44 11

– – – – sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist (4)

1,068

2905 44 19

– – – – muud (4)

0,944

– – – muud:

2905 44 91

– – – – sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist

1,52

2905 44 99

– – – – muud

1,52

3505

Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid:

ex 3505 10

– dekstriinid jm modifitseeritud tärklised:

3505 10 10

– – dekstriinid (5)

1,14

– – muud modifitseeritud tärklised:

3505 10 90

– – – muud (5)

1,14

3505 20

– liimid

1,14

ex 3809

Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid):

3809 10

– tärklisainete baasil (5)

1,14

ex 3824

Valuvormi- ja kärnisegutugevdid; keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tooted ja valmistised (sh need, mis kujutavad endast looduslike saaduste segusid):

3824 60

– sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv:

– – vesilahusena

3824 60 11

– – – mis sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist (4)

1,068

3824 60 19

– – – muud (4)

0,944

– – muud:

3824 60 91

– – – mis sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist

1,52

3824 60 99

– – – muud

1,52

---

(1)  Esitatud koefitsienti kohaldatakse tärklise suhtes, mille kuivainesisaldus on maisi- ja nisutärklise puhul vähemalt 87 % ning kartulitärklise puhul vähemalt 80 %.

Kui põhitärklise kuivainesisaldus on nimetatud sisaldusest väiksem, korrigeeritakse makstavat tootmistoetust järgmiste valemite alusel.

| 1. | Maisi- või nisutärklis: (tegelik kuivainesisaldus protsentides/87) × tootmistoetus. |
| --- | --- |

1.

Maisi- või nisutärklis: (tegelik kuivainesisaldus protsentides/87) × tootmistoetus.

| 2. | Kartulitärklis: (tegelik kuivainesisaldus protsentides/80) × tootmistoetus. |
| --- | --- |

2.

Kartulitärklis: (tegelik kuivainesisaldus protsentides/80) × tootmistoetus.

Kui tootmistoetust makstakse CN-koodi 1108 alla kuuluva tärklise puhul, peab tärklise kuivaine puhtusaste olema vähemalt 97 %.

Tärklise kuivaine puhtusaste määratakse kindlaks komisjoni direktiivi 72/199/EMÜ (EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6) I lisas esitatud meetodi abil.

(2)  Toodetud otse maisist, nisust või kartulitest, kasutamata muude põllumajandustoodete- või kaupade valmistamisel saadud kõrvalsaadusi.

(3)  Tootmistoetust makstakse nende CN-koodide alla kuuluvate toodete puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 78 %. Kui kõnealuste CN-koodide alla kuuluvate toodete kuivainesisaldus on alla 78 %, kohandatakse makstavat tootmistoetust järgmise valemi alusel: (tegelik kuivainesisaldus protsentides/78) × tootmistoetus.

(4)  Tootmistoetust makstakse D-glütsitooli (sorbitool) puhul, mis on vesilahuses ja mille kuivainesisaldus on vähemalt 70 %. Kui kuivainesisaldus on alla 70 %, kohandatakse tootmistoetust järgmise valemi alusel: (tegelik kuivainesisaldus protsentides/70) × tootmistoetus.

(5)  Tootmistoetust makstakse tärklise või dekstriini tegeliku kuivainesisalduse kohta.

---

III LISA

Artikli 10 lõikes 7 osutatud kanded

| — | : | bulgaaria keeles | : | Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad. |
| — | : | tšehhi keeles | : | Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství. |
| — | : | taani keeles | : | Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde. |
| — | : | saksa keeles | : | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt. |
| — | : | eesti keeles | : | Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt. |
| — | : | kreeka keeles | : | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας. |
| — | : | inglise keeles | : | To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community. |
| — | : | prantsuse keeles | : | À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté. |
| — | : | itaalia keeles | : | Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità. |
| — | : | läti keeles | : | Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas. |
| — | : | leedu keeles | : | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos. |
| — | : | ungari keeles | : | Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra. |
| — | : | malta keeles | : | Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità. |
| — | : | hollandi keeles | : | Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap. |
| — | : | poola keeles | : | Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty. |
| — | : | portugali keeles | : | A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade. |
| — | : | rumeenia keeles | : | A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității. |
| — | : | slovaki keeles | : | Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva. |
| — | : | sloveeni keeles | : | Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti. |
| — | : | soome keeles | : | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta. |
| — | : | rootsi keeles | : | Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde. |

—

:

bulgaaria keeles

:

Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността.

—

:

hispaania keeles

:

Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad.

—

:

tšehhi keeles

:

Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství.

—

:

taani keeles

:

Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde.

—

:

saksa keeles

:

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt.

—

:

eesti keeles

:

Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt.

—

:

kreeka keeles

:

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας.

—

:

inglise keeles

:

To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community.

—

:

prantsuse keeles

:

À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté.

—

:

itaalia keeles

:

Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità.

—

:

läti keeles

:

Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas.

—

:

leedu keeles

:

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos.

—

:

ungari keeles

:

Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra.

—

:

malta keeles

:

Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità.

—

:

hollandi keeles

:

Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap.

—

:

poola keeles

:

Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty.

—

:

portugali keeles

:

A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade.

—

:

rumeenia keeles

:

A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității.

—

:

slovaki keeles

:

Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva.

—

:

sloveeni keeles

:

Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti.

—

:

soome keeles

:

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta.

—

:

rootsi keeles

:

Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde.

---

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 492/2008,

3. juuni 2008,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhindadega impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Menetluse algatamine

| (1) | 5. septembril 2007. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit naatriumglutamaadi ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

5. septembril 2007. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit naatriumglutamaadi ühendusse importimise suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 23. juulil 2007 Ajinomoto Foods Europe S.A.S, kes toodab 100 % ühenduse naatriumglutamaadi toodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid vaatlusaluse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida kandis ainus ühenduse tootja ja mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 23. juulil 2007 Ajinomoto Foods Europe S.A.S, kes toodab 100 % ühenduse naatriumglutamaadi toodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid vaatlusaluse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida kandis ainus ühenduse tootja ja mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kaebuse esitajale, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning asjaomaste riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kaebuse esitajale, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning asjaomaste riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kaebuse esitaja, eksportivad tootjad, importijad, tarnijate ühendused ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitaja, eksportivad tootjad, importijad, tarnijate ühendused ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Algatamisteates märkis komisjon, et HRV eksportivate tootjate ja ühenduse importijate ilmset suurt hulka silmas pidades võib kõnealuse asja arutamisel olla asjakohane kasutada väljavõttelist uuringut. Kuna aga HRV eksportivate tootjate ning ühenduse importijate arv, kes andsid teada oma valmisolekust koostööks, jäi oodatust väiksemaks, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(5)

Algatamisteates märkis komisjon, et HRV eksportivate tootjate ja ühenduse importijate ilmset suurt hulka silmas pidades võib kõnealuse asja arutamisel olla asjakohane kasutada väljavõttelist uuringut. Kuna aga HRV eksportivate tootjate ning ühenduse importijate arv, kes andsid teada oma valmisolekust koostööks, jäi oodatust väiksemaks, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

| (6) | Selleks et võimaldada HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud HRV eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele taotluse vormid. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et võimaldada HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud HRV eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele taotluse vormid.

| (7) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, nimelt ainukesele ühenduse tootjale, kahekümne kahele importijale ja kahekümne seitsmele asjaomase toote kasutajale ning kahele toormaterjali tarnijale. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, nimelt ainukesele ühenduse tootjale, kahekümne kahele importijale ja kahekümne seitsmele asjaomase toote kasutajale ning kahele toormaterjali tarnijale.

| (8) | Vastused saadi kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt, neljalt kasutajalt ja kahelt tarnijalt. |
| --- | --- |

(8)

Vastused saadi kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt, neljalt kasutajalt ja kahelt tarnijalt.

| (9) | Käesoleva uurimise alla kuuluva riigiga seoses sai komisjon vastused kolmelt Hiina eksportivalt tootjalt. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva uurimise alla kuuluva riigiga seoses sai komisjon vastused kolmelt Hiina eksportivalt tootjalt.

| (10) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | ühenduses asuv tootja







  — | Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Prantsusmaa ja selle sidusettevõtja Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

ühenduses asuv tootja

—

Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Prantsusmaa ja selle sidusettevõtja Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Saksamaa;

| b) | ühenduse kasutaja

  Üks kasutaja taotles algmääruse artikli 19 alusel, et tema andmeid ei avalikustataks, kuna see avaldaks neile märkimisväärselt halba mõju. Taotlust peeti piisavalt põhjendatuks ning see rahuldati.






  — | Nestlé, Vevey, Šveits; |
| --- | --- | --- |

b)

ühenduse kasutaja

Üks kasutaja taotles algmääruse artikli 19 alusel, et tema andmeid ei avalikustataks, kuna see avaldaks neile märkimisväärselt halba mõju. Taotlust peeti piisavalt põhjendatuks ning see rahuldati.

—

Nestlé, Vevey, Šveits;

| — | Unilever, Neuhausen, Šveits; |
| --- | --- |

—

Unilever, Neuhausen, Šveits;

| c) | ühenduse importijad







  — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

c)

ühenduse importijad

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Saksamaa;

| — | Helm AG, Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Saksamaa;

| — | Standard sp. z o. o., Lublin, Poola; |
| --- | --- |

—

Standard sp. z o. o., Lublin, Poola;

| d) | HRV eksportivad tootjad ja sidusettevõtted







  1. | Meihua kontsern






  — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

HRV eksportivad tootjad ja sidusettevõtted

1.

Meihua kontsern

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei;

| — | Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Sise-Mongoolia; |
| --- | --- |

—

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Sise-Mongoolia;

| — | Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Sise-Mongoolia; |
| --- | --- |

—

Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Sise-Mongoolia;

| — | Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei; |
| --- | --- |

—

Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei;

| 2. | LingHua kontsern






  — | Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandong. Kontrollkäigud on kavas teha veel kahte kontserni kuuluvasse ettevõttesse; |
| --- | --- | --- |

2.

LingHua kontsern

—

Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandong. Kontrollkäigud on kavas teha veel kahte kontserni kuuluvasse ettevõttesse;

| — | Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandong; |
| --- | --- |

—

Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandong;

| — | Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandong – kontrollkäigust tuli loobuda põhjendustes 15–18 esitatud põhjustel; |
| --- | --- |

—

Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandong – kontrollkäigust tuli loobuda põhjendustes 15–18 esitatud põhjustel;

| 3. | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian; |
| --- | --- |

3.

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian;

| e) | võrdlusriigi tootja







  — | Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Tai. |
| --- | --- | --- |

e)

võrdlusriigi tootja

—

Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Tai.

1.3.   Uurimisperiood

| (11) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2004. aasta aprillist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2004. aasta aprillist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Ühendusse eksporditav HRVst pärit naatriumglutamaat (edaspidi „vaatlusalune toode”) on toidulisand ja seda kasutatakse peamiselt lõhna- ja maitsetugevdajana suppides, puljongites, kala- ja liharoogades ning valmistoidus. Seda kasutatakse ka kehahooldustoodete tööstuses. Toodet deklareeritakse tavaliselt CN-koodi ex 2922 42 00 all. |
| --- | --- |

(12)

Ühendusse eksporditav HRVst pärit naatriumglutamaat (edaspidi „vaatlusalune toode”) on toidulisand ja seda kasutatakse peamiselt lõhna- ja maitsetugevdajana suppides, puljongites, kala- ja liharoogades ning valmistoidus. Seda kasutatakse ka kehahooldustoodete tööstuses. Toodet deklareeritakse tavaliselt CN-koodi ex 2922 42 00 all.

| (13) | Naatriumglutamaati toodetakse eri suurusega pakkides, alates 0,5grammistest pakkidest kuni 1 000 kilo mahutavate kottideni. Väiksemaid pakke müüakse eratarbijatele jaemüüjate kaudu ning 20 kg ja rohkem kaaluvaid pakke tööstustarbijatele. Lisaks sellele on tootel erinevad puhtusastmed. Kuid naatriumglutamaadi omadused ei sõltu pakendi suurusest ega erinevast puhtusastmest. |
| --- | --- |

(13)

Naatriumglutamaati toodetakse eri suurusega pakkides, alates 0,5grammistest pakkidest kuni 1 000 kilo mahutavate kottideni. Väiksemaid pakke müüakse eratarbijatele jaemüüjate kaudu ning 20 kg ja rohkem kaaluvaid pakke tööstustarbijatele. Lisaks sellele on tootel erinevad puhtusastmed. Kuid naatriumglutamaadi omadused ei sõltu pakendi suurusest ega erinevast puhtusastmest.

2.2.   Samasugune toode

| (14) | Uurimise käigus ei tuvastatud mingeid erinevusi vaatlusaluse toote ning ühenduse tööstuses toodetud ja ühenduse turul müüdava naatriumglutamaadi vahel. HRV majandus on üleminekujärgus ja, nagu on osutatud põhjendustes 30–34, tuli normaalväärtus määrata kolmandast turumajandusriigist saadud teabe alusel. Vastavalt kättesaadavale teabele on kolmandas turumajandusriigis toodetaval ja müüdaval naatriumglutamaadil samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused nagu HRVs toodetaval ja ühendusse eksporditaval naatriumglutamaadil. Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõiki naatriumglutamaadi tüüpe tuleb käsitada samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Uurimise käigus ei tuvastatud mingeid erinevusi vaatlusaluse toote ning ühenduse tööstuses toodetud ja ühenduse turul müüdava naatriumglutamaadi vahel. HRV majandus on üleminekujärgus ja, nagu on osutatud põhjendustes 30–34, tuli normaalväärtus määrata kolmandast turumajandusriigist saadud teabe alusel. Vastavalt kättesaadavale teabele on kolmandas turumajandusriigis toodetaval ja müüdaval naatriumglutamaadil samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused nagu HRVs toodetaval ja ühendusse eksporditaval naatriumglutamaadil. Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõiki naatriumglutamaadi tüüpe tuleb käsitada samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPING

3.1.   Algmääruse artikli 18 kohaldamine

| (15) | Ühe eksportiva tootja valdusesse tehtud kohapealse kontrollkäigu esimesel päeval avastati, et tootja oli esitanud eksportmüügi kohta võltsitud teavet, mida peeti ebaõigeks ja eksitavaks teabeks algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Ühe eksportiva tootja valdusesse tehtud kohapealse kontrollkäigu esimesel päeval avastati, et tootja oli esitanud eksportmüügi kohta võltsitud teavet, mida peeti ebaõigeks ja eksitavaks teabeks algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses.

| (16) | Selle järelduse valguses lõpetati kontrollkäik ning äriühingule teatati, et algmääruse artikli 18 kohaselt kavatsetakse järelduse (esialgse või lõpliku, jaatava või eitava) tegemisel tugineda kättesaadavatele faktidele, ning neile anti võimalus esitada oma kommentaarid. |
| --- | --- |

(16)

Selle järelduse valguses lõpetati kontrollkäik ning äriühingule teatati, et algmääruse artikli 18 kohaselt kavatsetakse järelduse (esialgse või lõpliku, jaatava või eitava) tegemisel tugineda kättesaadavatele faktidele, ning neile anti võimalus esitada oma kommentaarid.

| (17) | Äriühing ei vaidlustanud oma vastuses uurimise järeldusi dokumentide võltsimise kohta ega esitanud algmääruse artikli 18 kohaldamisega seoses ühtegi vastuväidet. |
| --- | --- |

(17)

Äriühing ei vaidlustanud oma vastuses uurimise järeldusi dokumentide võltsimise kohta ega esitanud algmääruse artikli 18 kohaldamisega seoses ühtegi vastuväidet.

| (18) | Kõnealuste asjaolude tõttu ei võetud selle eksportiva tootja esitatud teavet arvesse ning kasutati kättesaadavaid fakte. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealuste asjaolude tõttu ei võetud selle eksportiva tootja esitatud teavet arvesse ning kasutati kättesaadavaid fakte.

3.2.   Turumajanduslik kohtlemine (TMK)

| (19) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st kelle puhul on tõestatud, et samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(19)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st kelle puhul on tõestatud, et samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (edaspidi „IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (edaspidi „IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (20) | Kolm Hiina eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul. |
| --- | --- |

(20)

Kolm Hiina eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul.

| (21) | Ühe Hiina eksportiva tootja puhul tuli kohaldada algmääruse artiklit 18 (vt põhjendusi 15–18). |
| --- | --- |

(21)

Ühe Hiina eksportiva tootja puhul tuli kohaldada algmääruse artiklit 18 (vt põhjendusi 15–18).

| (22) | Kontrollimise käigus selgus, et ülejäänud kaks Hiina eksportivat tootjat ei vastanud kõigile viiele turumajandusliku kohtlemise tingimusele. |
| --- | --- |

(22)

Kontrollimise käigus selgus, et ülejäänud kaks Hiina eksportivat tootjat ei vastanud kõigile viiele turumajandusliku kohtlemise tingimusele.

| (23) | Kontrollimise käigus selgus, et üks Hiina eksportiv tootja (viiest äriühingust koosnev Meihua kontsern) ei suutnud tõendada oma vastavust eespool esitatud teisele ja kolmandale tingimustele. Esiteks ei esitanud Meihua kontsern oma turumajandusliku kohtlemise taotluses ega kontrollkäigu jooksul vastavalt standardile IAS 27 auditeeritud konsolideeritud raamatupidamisaruannet. Uurimine näitas, et kontsernisiseste tehingute suure arvu tõttu annaksid kontsernist selge ülevaate ainult auditeeritud konsolideeritud raamatupidamisaruanded, mille abil elimineeritaks täielikult kontsernisisesed saldod, tehingud, tulud ja kulud. Meihua kontsern esitas auditeeritud konsolideeritud raamatupidamisaruanded alles tükk aega pärast kontrollkäiku, mis ei võimaldanud komisjonil nendes raamatupidamisaruannetes sisalduvat teavet enam kontrollida ega saada kontserni finantsolukorrast selget ülevaadet. Lisaks sellele leiti, et üksikute äriühingute raamatupidamisaruanded ei vastanud standarditele IAS 1 ja IAS 18, kuna emaettevõte tasaarvestas tulud ja kulud ning tasaarvestus oli olulise suurusega. Pidades silmas IASi rikkumisi ja asjaolu, et neid ei olnud auditeerimisaruannetes isegi nimetatud, ollakse seisukohal, et Meihua kontsern ei tõendanud, et tema raamatupidamisdokumente auditeeritakse kooskõlas kõnealuste standarditega (teine tingimus). |
| --- | --- |

(23)

Kontrollimise käigus selgus, et üks Hiina eksportiv tootja (viiest äriühingust koosnev Meihua kontsern) ei suutnud tõendada oma vastavust eespool esitatud teisele ja kolmandale tingimustele. Esiteks ei esitanud Meihua kontsern oma turumajandusliku kohtlemise taotluses ega kontrollkäigu jooksul vastavalt standardile IAS 27 auditeeritud konsolideeritud raamatupidamisaruannet. Uurimine näitas, et kontsernisiseste tehingute suure arvu tõttu annaksid kontsernist selge ülevaate ainult auditeeritud konsolideeritud raamatupidamisaruanded, mille abil elimineeritaks täielikult kontsernisisesed saldod, tehingud, tulud ja kulud. Meihua kontsern esitas auditeeritud konsolideeritud raamatupidamisaruanded alles tükk aega pärast kontrollkäiku, mis ei võimaldanud komisjonil nendes raamatupidamisaruannetes sisalduvat teavet enam kontrollida ega saada kontserni finantsolukorrast selget ülevaadet. Lisaks sellele leiti, et üksikute äriühingute raamatupidamisaruanded ei vastanud standarditele IAS 1 ja IAS 18, kuna emaettevõte tasaarvestas tulud ja kulud ning tasaarvestus oli olulise suurusega. Pidades silmas IASi rikkumisi ja asjaolu, et neid ei olnud auditeerimisaruannetes isegi nimetatud, ollakse seisukohal, et Meihua kontsern ei tõendanud, et tema raamatupidamisdokumente auditeeritakse kooskõlas kõnealuste standarditega (teine tingimus).

| (24) | Kontrollkäigu ajal kontrollitud kontserni kuuluvate äriühingute üksikute raamatupidamisaruannete ja eespool nimetatud kontrollimata teabe põhjal tuvastati äriühingute ja kontserni finantsseisundis märkimisväärseid moonutusi. Leiti, et on saadud märkimisväärsel hulgal intressivabu laene. Selle tulemuseks oli märkimisväärne hulk negatiivset käibekapitali ja potentsiaalselt suured finantskulud, mis kontserni ega äriühingute raamatupidamisdokumentides ei kajastunud (kolmas tingimus). |
| --- | --- |

(24)

Kontrollkäigu ajal kontrollitud kontserni kuuluvate äriühingute üksikute raamatupidamisaruannete ja eespool nimetatud kontrollimata teabe põhjal tuvastati äriühingute ja kontserni finantsseisundis märkimisväärseid moonutusi. Leiti, et on saadud märkimisväärsel hulgal intressivabu laene. Selle tulemuseks oli märkimisväärne hulk negatiivset käibekapitali ja potentsiaalselt suured finantskulud, mis kontserni ega äriühingute raamatupidamisdokumentides ei kajastunud (kolmas tingimus).

| (25) | Teine äriühing, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., ei suutnud tõendada oma vastavust esimesele, teisele ja kolmandale tingimusele. Esiteks ei olnud selle otsused tehtud lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ja seda eelkõige seetõttu, et selle juhatus koosnes valdavalt riigi esindajatest ning äriühing oli teinud märkimisväärses summas teatavaid kahtlasi tehinguid riigi omandis olevate ettevõtetega (riigilt võetud laen, mille intress ületas kahekordselt turukursi, riigi omandis olevatele ettevõtetele ilma põhjenduseta tehtud ettemaksed) (esimene tingimus). Teiseks ei tõendanud äriühing, et tal on selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mis oleks koostatud ja auditeeritud IASi kohaselt, kuna raamatupidamisaruanded ei vastanud standarditele IAS 1 ja IAS 18, sest äriühing tasaarvestas i) tasumata arveid laekumata arvetega ning ii) tulusid ja kulusid. Mõlemat liiki tasaarvestused, mis olid olulise suurusega, vähendasid tehingute ning muude äriühingu majandustegevuse käigus aset leidnud sündmuste ja selle tingimuste mõistmist. Kuna kõnealuseid IASi rikkumisi ei olnud auditeerimisaruandes nimetatud, ei tõendanud äriühing, et tema raamatupidamisdokumente auditeeritakse kooskõlas nimetatud standarditega (teine tingimus). Mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutusi esines vara ja maakasutusõiguse ebaõige hindamise puhul (kolmas tingimus). |
| --- | --- |

(25)

Teine äriühing, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., ei suutnud tõendada oma vastavust esimesele, teisele ja kolmandale tingimusele. Esiteks ei olnud selle otsused tehtud lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ja seda eelkõige seetõttu, et selle juhatus koosnes valdavalt riigi esindajatest ning äriühing oli teinud märkimisväärses summas teatavaid kahtlasi tehinguid riigi omandis olevate ettevõtetega (riigilt võetud laen, mille intress ületas kahekordselt turukursi, riigi omandis olevatele ettevõtetele ilma põhjenduseta tehtud ettemaksed) (esimene tingimus). Teiseks ei tõendanud äriühing, et tal on selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mis oleks koostatud ja auditeeritud IASi kohaselt, kuna raamatupidamisaruanded ei vastanud standarditele IAS 1 ja IAS 18, sest äriühing tasaarvestas i) tasumata arveid laekumata arvetega ning ii) tulusid ja kulusid. Mõlemat liiki tasaarvestused, mis olid olulise suurusega, vähendasid tehingute ning muude äriühingu majandustegevuse käigus aset leidnud sündmuste ja selle tingimuste mõistmist. Kuna kõnealuseid IASi rikkumisi ei olnud auditeerimisaruandes nimetatud, ei tõendanud äriühing, et tema raamatupidamisdokumente auditeeritakse kooskõlas nimetatud standarditega (teine tingimus). Mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutusi esines vara ja maakasutusõiguse ebaõige hindamise puhul (kolmas tingimus).

| (26) | Sellest tulenevalt järeldati, et ükski Hiina eksportiv tootja ei tõendanud oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(26)

Sellest tulenevalt järeldati, et ükski Hiina eksportiv tootja ei tõendanud oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

3.3.   Individuaalne kohtlemine

| (27) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse vajaduse korral selle artikli reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile saab seega võimaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(27)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse vajaduse korral selle artikli reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile saab seega võimaldada individuaalset kohtlemist.

| (28) | Eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, olid taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(28)

Eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, olid taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.

| (29) | Olemasoleva teabe põhjal leiti, et kaks Hiina eksportivat tootjat vastasid kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele. |
| --- | --- |

(29)

Olemasoleva teabe põhjal leiti, et kaks Hiina eksportivat tootjat vastasid kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.

3.4.   Normaalväärtus

3.4.1.   Võrdlusriik

| (30) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal.

| (31) | Algatamisteates pakuti HRV puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks Taid. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid üles selle kohta oma arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(31)

Algatamisteates pakuti HRV puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks Taid. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid üles selle kohta oma arvamust avaldama.

| (32) | Oma seisukoha esitas ainult üks huvitatud isik, soovitades alternatiivse võrdlusriigina Brasiiliat või Indoneesiat. Komisjon võttis ühendust teadaolevate äriühingutega Brasiilias ja Indoneesias. Kõigest hoolimata ei saadud Brasiilia ega Indoneesia tootjatelt mingeid vastuseid küsimustikele ega ka tähtsust omavaid märkusi. |
| --- | --- |

(32)

Oma seisukoha esitas ainult üks huvitatud isik, soovitades alternatiivse võrdlusriigina Brasiiliat või Indoneesiat. Komisjon võttis ühendust teadaolevate äriühingutega Brasiilias ja Indoneesias. Kõigest hoolimata ei saadud Brasiilia ega Indoneesia tootjatelt mingeid vastuseid küsimustikele ega ka tähtsust omavaid märkusi.

| (33) | Lisaks sellele on Tai üks maailma suurimaid naatriumglutamaadi tootjaid, kus turg on rajatud konkurentsile, ning Tai suurim naatriumglutamaadi tootja tegi täielikku koostööd. Tai vastas sobiva võrdlusriigi tingimustele, kuna Tai turul valitseb konkurents, Tai turul müüdavad kogused on piisavad ning nii Hiina kui Tai turud on võrreldavad toodete valiku ja tootmisprotsessi poolest. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks sellele on Tai üks maailma suurimaid naatriumglutamaadi tootjaid, kus turg on rajatud konkurentsile, ning Tai suurim naatriumglutamaadi tootja tegi täielikku koostööd. Tai vastas sobiva võrdlusriigi tingimustele, kuna Tai turul valitseb konkurents, Tai turul müüdavad kogused on piisavad ning nii Hiina kui Tai turud on võrreldavad toodete valiku ja tootmisprotsessi poolest.

| (34) | Sellest lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et Tai on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(34)

Sellest lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et Tai on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik.

3.4.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks rakendatav metoodika

| (35) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati HRV puhul normaalväärtus koostööd tegevalt võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st Tai siseturul sõltumatute klientide poolt võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade alusel, kuna leiti, et müük on toimunud tavapärastes kaubandustingimustes. Tooteliikide puhul märgitakse, et uurimisperioodi ajal eksporditi HRVst peamiselt ainult ühte liiki toodet, s.t naatriumglutamaati, mille puhtus on 99 % või suurem, ning see oli võrreldav tootega, mida müüs võrdlusriigi tootja oma siseturul. Uurimise käigus ilmnesid teatavad erinevused Tai ja Hiina tootjate tootmisprotsessi vahel, kuna viimased kasutavad teistsuguseid seadmeid, mis tarbivad vähem elektrienergiat. Seetõttu vähendati Tai omamaiseid müügihindu neid erinevusi kajastava summa võrra. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati HRV puhul normaalväärtus koostööd tegevalt võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st Tai siseturul sõltumatute klientide poolt võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade alusel, kuna leiti, et müük on toimunud tavapärastes kaubandustingimustes. Tooteliikide puhul märgitakse, et uurimisperioodi ajal eksporditi HRVst peamiselt ainult ühte liiki toodet, s.t naatriumglutamaati, mille puhtus on 99 % või suurem, ning see oli võrreldav tootega, mida müüs võrdlusriigi tootja oma siseturul. Uurimise käigus ilmnesid teatavad erinevused Tai ja Hiina tootjate tootmisprotsessi vahel, kuna viimased kasutavad teistsuguseid seadmeid, mis tarbivad vähem elektrienergiat. Seetõttu vähendati Tai omamaiseid müügihindu neid erinevusi kajastava summa võrra.

3.5.   Ekspordihind

| (36) | Kõigi koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate eksportmüük ühendusse toimus kas otse sõltumatutele klientidele või HRVs ja Taiwanil asuvate sõltumatute ettevõtete kaudu. Seetõttu määrati ekspordihinnad vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(36)

Kõigi koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate eksportmüük ühendusse toimus kas otse sõltumatutele klientidele või HRVs ja Taiwanil asuvate sõltumatute ettevõtete kaudu. Seetõttu määrati ekspordihinnad vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

| (37) | Kõigi muude Hiina tootjate puhul määras komisjon esmalt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi kahe koostööd tegeva eksportiva tootja küsimustiku vastustes märgitud ekspordi kogumahtu HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kogumahuga, mis saadi Eurostati impordistatistikast. Koostöö moodustas 74 %. Selle alusel leiti, et koostöö tase on madal. Sellest tulenevalt määrati ekspordihinnad esialgu kindlaks nende kõrgeima dumpingumarginaaliga tehingute põhjal, mida oli teinud üks kahest koostööd tegevast Hiina eksportivast tootjast, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. |
| --- | --- |

(37)

Kõigi muude Hiina tootjate puhul määras komisjon esmalt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi kahe koostööd tegeva eksportiva tootja küsimustiku vastustes märgitud ekspordi kogumahtu HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kogumahuga, mis saadi Eurostati impordistatistikast. Koostöö moodustas 74 %. Selle alusel leiti, et koostöö tase on madal. Sellest tulenevalt määrati ekspordihinnad esialgu kindlaks nende kõrgeima dumpingumarginaaliga tehingute põhjal, mida oli teinud üks kahest koostööd tegevast Hiina eksportivast tootjast, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1.

3.6.   Võrdlus

| (38) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(38)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (39) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud ettevõtjate (koostööd tegevad eksportivad tootjad ja võrdlusriigi tootja) puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes. |
| --- | --- |

(39)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud ettevõtjate (koostööd tegevad eksportivad tootjad ja võrdlusriigi tootja) puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes.

3.7.   Dumpingumarginaalid

3.7.1.   Koostööd tegevad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (40) | Ettevõtete puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12. |
| --- | --- |

(40)

Ettevõtete puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.

| (41) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 % |

(41)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5 %

3.7.2.   Kõigi teiste eksportivate tootjate puhul

| (42) | Üleriigiline dumpingumarginaal arvutati põhjenduses 37 sätestatud vastava ekspordihinna ja põhjenduses 35 sätestatud vastava normaalväärtuse võrdluse põhjal. |
| --- | --- |

(42)

Üleriigiline dumpingumarginaal arvutati põhjenduses 37 sätestatud vastava ekspordihinna ja põhjenduses 35 sätestatud vastava normaalväärtuse võrdluse põhjal.

| (43) | Selle alusel kehtestati ajutiseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 39,7 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist. |
| --- | --- |

(43)

Selle alusel kehtestati ajutiseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 39,7 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.

4.   KAHJU

4.1.   Ühenduse tootmisharu mõiste

| (44) | Ainuke koostööd tegev ühenduse tootja tootis uurimisperioodi jooksul 100 % ühenduse naatriumglutamaadi toodangust. Seetõttu moodustab kõnealune tootja ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(44)

Ainuke koostööd tegev ühenduse tootja tootis uurimisperioodi jooksul 100 % ühenduse naatriumglutamaadi toodangust. Seetõttu moodustab kõnealune tootja ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (45) | Kuna ühenduse tootmisharu moodustab seega ainult üks tootja, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena. Negatiivsed arvandmed on esitatud sulgudes. |
| --- | --- |

(45)

Kuna ühenduse tootmisharu moodustab seega ainult üks tootja, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena. Negatiivsed arvandmed on esitatud sulgudes.

| (46) | Kuna ühenduse tootja kasutab majandusaastat, mis kestab 1. aprillist kuni järgmise aasta 31. märtsini, esitatakse kõik andmed majandusaasta (MA) ja mitte kalendriaasta kohta (nt 2005. majandusaasta hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005). Importi käsitlevad andmed esitatakse samadel alustel. |
| --- | --- |

(46)

Kuna ühenduse tootja kasutab majandusaastat, mis kestab 1. aprillist kuni järgmise aasta 31. märtsini, esitatakse kõik andmed majandusaasta (MA) ja mitte kalendriaasta kohta (nt 2005. majandusaasta hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005). Importi käsitlevad andmed esitatakse samadel alustel.

4.2.   Ühenduse tarbimine

| (47) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks Eurostati andmete alusel, lähtudes ühenduse tootmisharu ühenduse turul toimunud müügi mahust, millele lisati import HRVst ja muudest kolmandatest riikidest. Ühenduse naatriumglutamaadi tarbimine kasvas 2005. ja 2006. majandusaastal ning langes 2007. majandusaastal ja uurimisperioodi jooksul pidevalt. Kokkuvõttes langes see vaatlusalusel perioodil 4 %.
  Tabel 1 | 2005. MA | 2006. MA | 2007. MA | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (tonnides) | | | | |
| Indeks | 100 | 107 | 98 | 96 |

(47)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks Eurostati andmete alusel, lähtudes ühenduse tootmisharu ühenduse turul toimunud müügi mahust, millele lisati import HRVst ja muudest kolmandatest riikidest. Ühenduse naatriumglutamaadi tarbimine kasvas 2005. ja 2006. majandusaastal ning langes 2007. majandusaastal ja uurimisperioodi jooksul pidevalt. Kokkuvõttes langes see vaatlusalusel perioodil 4 %.

Tabel 1

2005. MA

2006. MA

2007. MA

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine (tonnides)

Indeks

100

107

98

96

4.3.   Import HRVst ühendusse

4.3.1.   Maht ja turuosa

| (48) | HRVst tuleva impordi maht kasvas märkimisväärselt – 4 701 tonnilt 2005. majandusaastal 34 613 tonnini uurimisperioodil, see tähendab 636 % suurust kasvu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(48)

HRVst tuleva impordi maht kasvas märkimisväärselt – 4 701 tonnilt 2005. majandusaastal 34 613 tonnini uurimisperioodil, see tähendab 636 % suurust kasvu vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (49) | Vastav turuosa jäi 2005. majandusaastal vahemikku 3–7 % ning suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul vähenenud tarbimisest hoolimata kuni 38–43 protsendini.
  Tabel 2 | 2005. MA | 2006. MA | 2007. MA | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import HRVst (tonnides) | 4 701 | 11 376 | 34 254 | 34 613 |
| Indeks | 100 | 242 | 729 | 736 |
| HRV turuosa | | | | |
| Indeks | 100 | 226 | 745 | 768 |
| Allikas: Eurostatist saadud impordikogused. |

(49)

Vastav turuosa jäi 2005. majandusaastal vahemikku 3–7 % ning suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul vähenenud tarbimisest hoolimata kuni 38–43 protsendini.

Tabel 2

2005. MA

2006. MA

2007. MA

Uurimisperiood

Import HRVst (tonnides)

4 701

11 376

34 254

34 613

Indeks

100

242

729

736

HRV turuosa

Indeks

100

226

745

768

Allikas: Eurostatist saadud impordikogused.

4.3.2.   Ühiku müügihind

| (50) | Hiina keskmine impordihind kõikus vaatlusalusel perioodil ning kokkuvõttes kasvas see 2 %.
  Tabel 3 | 2005. MA | 2006. MA | 2007. MA | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi hinnad (eurot tonni kohta) | 790 | 818 | 785 | 773 |
| Indeks | 100 | 104 | 99 | 98 |
| Allikas: Eurostatist saadud impordihinnad. |

(50)

Hiina keskmine impordihind kõikus vaatlusalusel perioodil ning kokkuvõttes kasvas see 2 %.

Tabel 3

2005. MA

2006. MA

2007. MA

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi hinnad (eurot tonni kohta)

790

818

785

773

Indeks

100

104

99

98

Allikas: Eurostatist saadud impordihinnad.

4.3.3.   Hinna allalöömine

| (51) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse turul sõltumatutele klientidele pakutavate ühenduse tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid. Enne võrdlemist arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused. |
| --- | --- |

(51)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse turul sõltumatutele klientidele pakutavate ühenduse tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid. Enne võrdlemist arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused.

| (52) | Eelkirjeldatud metoodika põhjal leitud hindadevaheline erinevus, esitatuna protsendimäärana ühenduse toomisharu kaalutud keskmisest hinnast (tehasehind), st hinna allalöömise marginaal, jäi vahemikku 21–24 %. |
| --- | --- |

(52)

Eelkirjeldatud metoodika põhjal leitud hindadevaheline erinevus, esitatuna protsendimäärana ühenduse toomisharu kaalutud keskmisest hinnast (tehasehind), st hinna allalöömise marginaal, jäi vahemikku 21–24 %.

4.4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (53) | Selleks et teha kindlaks, milline oli ühenduse tootmisharu majanduslik olukord vaatlusalusel perioodil, uuriti kõikide algmääruse artikli 3 lõikes 5 nimetatud majandustegurite suundumusi. |
| --- | --- |

(53)

Selleks et teha kindlaks, milline oli ühenduse tootmisharu majanduslik olukord vaatlusalusel perioodil, uuriti kõikide algmääruse artikli 3 lõikes 5 nimetatud majandustegurite suundumusi.

4.4.1.   Tootmisvõimsus, tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (54) | Tootmisvõimsus kasvas 2006. majandusaastal 5 %; kasv jätkus 2007. majandusaastal kolme protsendipunkti võrra ning stabiliseerus uurimisperioodil. Tootmisvõimsuse kasv oli tingitud uutest investeeringutest, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 60. |
| --- | --- |

(54)

Tootmisvõimsus kasvas 2006. majandusaastal 5 %; kasv jätkus 2007. majandusaastal kolme protsendipunkti võrra ning stabiliseerus uurimisperioodil. Tootmisvõimsuse kasv oli tingitud uutest investeeringutest, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 60.

| (55) | Ühenduse tootmisharu naatriumglutamaadi toodang vähenes jätkuvalt: vaatlusalusel perioodil kokku 6 %. 2007. majandusaasta ja uurimisperioodi tootmisandmed kajastavad asjaolu, et ühenduse tootmisharu pidi 2006. aastal tootmise üheks kuuks seiskama. |
| --- | --- |

(55)

Ühenduse tootmisharu naatriumglutamaadi toodang vähenes jätkuvalt: vaatlusalusel perioodil kokku 6 %. 2007. majandusaasta ja uurimisperioodi tootmisandmed kajastavad asjaolu, et ühenduse tootmisharu pidi 2006. aastal tootmise üheks kuuks seiskama.

| (56) | Tootmismahu vähenemise tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 14 %.
  Tabel 4 | 2005. MA | 2006. MA | 2007. MA | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus | | | | |
| (indeks) | 100 | 105 | 108 | 108 |
| Tootmine | | | | |
| (indeks) | 100 | 99 | 93 | 94 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | | | | |
| (indeks) | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Allikas: küsimustikele antud vastused. |

(56)

Tootmismahu vähenemise tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 14 %.

Tabel 4

2005. MA

2006. MA

2007. MA

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus

(indeks)

100

105

108

108

Tootmine

(indeks)

100

99

93

94

Tootmisvõimsuse rakendamine

(indeks)

100

95

86

86

Allikas: küsimustikele antud vastused.

4.4.2.   Müügimaht, turuosa ja keskmised ühikuhinnad ühenduses

| (57) | Ühenduse tootmisharu naatriumglutamaadi müük sõltumatutele klientidele ühenduse turul suurenes veidi 2006. majandusaastal; 2007. majandusaastal vähenes see aga juba oluliselt – 25 protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil vähenes müük 24 %. Sellise müügimahtude tohutu vähenemise tulemusena kahanes turuosa vaatlusalusel perioodil kokku 12,5 protsendipunkti võrra (2005. majandusaastal oli turuosa 58,6 % ning uurimisperioodil 46,1 %). |
| --- | --- |

(57)

Ühenduse tootmisharu naatriumglutamaadi müük sõltumatutele klientidele ühenduse turul suurenes veidi 2006. majandusaastal; 2007. majandusaastal vähenes see aga juba oluliselt – 25 protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil vähenes müük 24 %. Sellise müügimahtude tohutu vähenemise tulemusena kahanes turuosa vaatlusalusel perioodil kokku 12,5 protsendipunkti võrra (2005. majandusaastal oli turuosa 58,6 % ning uurimisperioodil 46,1 %).

| (58) | Ühenduse turul sõltumatutele klientidele pakutavad keskmised müügihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 19 %. 2007. majandusaastal oli tõus isegi suurem (+ 23 %), kuid uurimisperioodi kolmel viimasel kuul hinnad veidi langesid. Hindade tõus oli vajalik korvamaks toormaterjali ja muude sisendite hindade tõusu. Hoolimata asjaolust, et ühenduse tootmisharul õnnestus tegelikult oma naatriumglutamaadi tootmise võimsust suurendada, ei suutnud müügihinnad uurimisperioodi jooksul katta tootmiskulusid.
  Tabel 5 | 2005. MA | 2006. MA | 2007. MA | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht | | | | |
| (indeks) | 100 | 101 | 76 | 76 |
| Turuosa | | | | |
| (indeks) | 100 | 94 | 77 | 79 |
| Keskmised hinnad | | | | |
| (indeks) | 100 | 106 | 123 | 119 |
| Allikas: küsimustikele antud vastused. |

(58)

Ühenduse turul sõltumatutele klientidele pakutavad keskmised müügihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 19 %. 2007. majandusaastal oli tõus isegi suurem (+ 23 %), kuid uurimisperioodi kolmel viimasel kuul hinnad veidi langesid. Hindade tõus oli vajalik korvamaks toormaterjali ja muude sisendite hindade tõusu. Hoolimata asjaolust, et ühenduse tootmisharul õnnestus tegelikult oma naatriumglutamaadi tootmise võimsust suurendada, ei suutnud müügihinnad uurimisperioodi jooksul katta tootmiskulusid.

Tabel 5

2005. MA

2006. MA

2007. MA

Uurimisperiood

Müügimaht

(indeks)

100

101

76

76

Turuosa

(indeks)

100

94

77

79

Keskmised hinnad

(indeks)

100

106

123

119

Allikas: küsimustikele antud vastused.

4.4.3.   Varud

| (59) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid varud 52 %. Kõnealune varude kasv toimus vaatlusaluse perioodi teisel poolel ning langes kokku 2007. majandusaastal alanud suure müügilangusega. Uurimisperioodi lõpus olid varud endiselt suured.
  Tabel 6 | 2005. MA | 2006. MA | 2007. MA | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud | | | | |
| (indeks) | 100 | 101 | 153 | 152 |
| Allikas: küsimustikele antud vastused. |

(59)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid varud 52 %. Kõnealune varude kasv toimus vaatlusaluse perioodi teisel poolel ning langes kokku 2007. majandusaastal alanud suure müügilangusega. Uurimisperioodi lõpus olid varud endiselt suured.

Tabel 6

2005. MA

2006. MA

2007. MA

Uurimisperiood

Varud

(indeks)

100

101

153

152

Allikas: küsimustikele antud vastused.

4.4.4.   Tasuvus, investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog ja kapitali kaasamise võime

| (60) | Ühenduse tootmisharu samasuguse toote müük ühenduse turul ei olnud vaatlusalusel perioodil tulutoov. Selle perioodi alguses tuli olukorrast ülevaate saamiseks arvesse võtta Orsan S.A. omandamist Ajinomoto Foods Europe’i (AFE) poolt ning samal ajal toimuvaid ümberkorraldusi. Orsan S.A. oli tõepoolest kuni 2003. aastani olnud raskes finantsolukorras ning AFE korraldas selle kulude vähendamiseks ja tõhususe suurendamiseks 2004. ja 2005. aastal tehtud konkreetsete investeeringutega põhjalikult ümber. Nende investeeringute eesmärk oli suurendada tootmisvõimsust, võtta kasutusele uus tootmisliin ning suurendada energiatõhusust. Kontsern, kellele ühenduse toomisharu nüüd kuulub, kandis üle ka oskusteabe, sealhulgas uued ja paremini toimivad bakteritüved, mida on vaja naatriumglutamaadi tootmiseks ühenduses kääritamise teel. |
| --- | --- |

(60)

Ühenduse tootmisharu samasuguse toote müük ühenduse turul ei olnud vaatlusalusel perioodil tulutoov. Selle perioodi alguses tuli olukorrast ülevaate saamiseks arvesse võtta Orsan S.A. omandamist Ajinomoto Foods Europe’i (AFE) poolt ning samal ajal toimuvaid ümberkorraldusi. Orsan S.A. oli tõepoolest kuni 2003. aastani olnud raskes finantsolukorras ning AFE korraldas selle kulude vähendamiseks ja tõhususe suurendamiseks 2004. ja 2005. aastal tehtud konkreetsete investeeringutega põhjalikult ümber. Nende investeeringute eesmärk oli suurendada tootmisvõimsust, võtta kasutusele uus tootmisliin ning suurendada energiatõhusust. Kontsern, kellele ühenduse toomisharu nüüd kuulub, kandis üle ka oskusteabe, sealhulgas uued ja paremini toimivad bakteritüved, mida on vaja naatriumglutamaadi tootmiseks ühenduses kääritamise teel.

| (61) | Kuigi investeeringute tegemist jätkati ka 2006. ja 2007. aastal, õnnestus ühenduse tootmisharul vähendada oma kahjusid eriti uurimisperioodil nii kõrgemate müügihindade kui toormaterjali ja energia kasutamise tõhususe suurendamise tulemusel. Hindade jätkuv tõus ei olnud aga enam võimalik. Hiina eksportijate kohalolek oli järjest tuntavam ning nad tungisid kiiresti ühenduse turule. Selle tulemusena kandis ühenduse tootmisharu uurimisperioodil toimunud müügilt ühenduse turul siiski märkimisväärset kahju. |
| --- | --- |

(61)

Kuigi investeeringute tegemist jätkati ka 2006. ja 2007. aastal, õnnestus ühenduse tootmisharul vähendada oma kahjusid eriti uurimisperioodil nii kõrgemate müügihindade kui toormaterjali ja energia kasutamise tõhususe suurendamise tulemusel. Hindade jätkuv tõus ei olnud aga enam võimalik. Hiina eksportijate kohalolek oli järjest tuntavam ning nad tungisid kiiresti ühenduse turule. Selle tulemusena kandis ühenduse tootmisharu uurimisperioodil toimunud müügilt ühenduse turul siiski märkimisväärset kahju.

| (62) | Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivne, kajastades eelnimetatud tasuvuse vähenemise suundumust. |
| --- | --- |

(62)

Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivne, kajastades eelnimetatud tasuvuse vähenemise suundumust.

| (63) | Nagu teisedki finantsnäitajad, oli ELis toodetud ja müüdud naatriumglutamaadi tekitatud rahavoog kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivne. |
| --- | --- |

(63)

Nagu teisedki finantsnäitajad, oli ELis toodetud ja müüdud naatriumglutamaadi tekitatud rahavoog kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivne.

| (64) | Kui finantskahju välja arvata, puudusid märgid sellest, et ühenduse tootmisharul oleks Ajinomoto kontserni kuuludes olnud muid probleeme oma tegevuse jaoks kapitali hankimisega.
  Tabel 7 | 2005. MA | 2006. MA | 2007. MA | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tasuvus | | | | |
| (indeks) | (100) | (103) | (66) | (75) |
| Investeeringud | | | | |
| (indeks) | 100 | 211 | 65 | 51 |
| Investeeringutasuvus | | | | |
| (indeks) | (100) | (92) | (63) | (67) |
| Rahavoog | | | | |
| (indeks) | (100) | (102) | (59) | (83) |
| Allikas: küsimustikele antud vastused. |

(64)

Kui finantskahju välja arvata, puudusid märgid sellest, et ühenduse tootmisharul oleks Ajinomoto kontserni kuuludes olnud muid probleeme oma tegevuse jaoks kapitali hankimisega.

Tabel 7

2005. MA

2006. MA

2007. MA

Uurimisperiood

Tasuvus

(indeks)

(100)

(103)

(66)

(75)

Investeeringud

(indeks)

100

211

65

51

Investeeringutasuvus

(indeks)

(100)

(92)

(63)

(67)

Rahavoog

(indeks)

(100)

(102)

(59)

(83)

Allikas: küsimustikele antud vastused.

4.4.5.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| (65) | Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %. 2006. majandusaastal suurenesid töötasud eelneva majandusaastaga võrreldes esialgu 6 %. 2007. majandusaastal ja uurimisperioodi jooksul alanesid töötasud aga tagasi 2005. majandusaasta tasemeni. |
| --- | --- |

(65)

Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %. 2006. majandusaastal suurenesid töötasud eelneva majandusaastaga võrreldes esialgu 6 %. 2007. majandusaastal ja uurimisperioodi jooksul alanesid töötasud aga tagasi 2005. majandusaasta tasemeni.

| (66) | Tootlikkus kasvas 2006. majandusaastal 3 %, millele järgnes 2007. majandusaastal kerge langus. Uurimisperioodi jooksul kasvas tootlikkus uuesti 2006. majandusaasta tasemeni.
  Tabel 8 | 2005. MA | 2006. MA | 2007. MA | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | | | | |
| (indeks) | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Palgad | | | | |
| (indeks) | 100 | 106 | 100 | 100 |
| Tootlikkus | | | | |
| (indeks) | 100 | 103 | 101 | 103 |
| Allikas: küsimustikele antud vastused. |

(66)

Tootlikkus kasvas 2006. majandusaastal 3 %, millele järgnes 2007. majandusaastal kerge langus. Uurimisperioodi jooksul kasvas tootlikkus uuesti 2006. majandusaasta tasemeni.

Tabel 8

2005. MA

2006. MA

2007. MA

Uurimisperiood

Tööhõive

(indeks)

100

95

92

91

Palgad

(indeks)

100

106

100

100

Tootlikkus

(indeks)

100

103

101

103

Allikas: küsimustikele antud vastused.

4.4.6.   Kasv

| (67) | Kui tarbimine vähenes ühenduses vaatlusalusel perioodil 4 %, siis ühenduse tootmisharu müügimaht kahanes 24 %. Selle tulemusena vähenes ühenduse tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 12,5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(67)

Kui tarbimine vähenes ühenduses vaatlusalusel perioodil 4 %, siis ühenduse tootmisharu müügimaht kahanes 24 %. Selle tulemusena vähenes ühenduse tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 12,5 protsendipunkti võrra.

4.4.7.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (68) | HRV eksportijate dumpingumarginaale on täpsustatud dumpingut käsitlevas jaotises ning need ületavad märkimisväärselt miinimummarginaali. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(68)

HRV eksportijate dumpingumarginaale on täpsustatud dumpingut käsitlevas jaotises ning need ületavad märkimisväärselt miinimummarginaali. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada tähtsusetuks.

| (69) | Miski ei viita sellele, et ühenduse tootmisharu on toibumas varasema dumpingu mõjust. Tuleb märkida, et naatriumglutamaadi impordi suhtes ei ole alates 2003. aastast kehtestatud ühtegi meedet. |
| --- | --- |

(69)

Miski ei viita sellele, et ühenduse tootmisharu on toibumas varasema dumpingu mõjust. Tuleb märkida, et naatriumglutamaadi impordi suhtes ei ole alates 2003. aastast kehtestatud ühtegi meedet.

4.5.   Järeldus kahju kohta

| (70) | Enamik ühenduse tootmisharu kahjunäitajaid arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenes vastavalt 6 % ja 14 %. Kui tarbimine ühenduse turul vähenes 4 %, siis ühenduse tootmisharu müügimaht kahanes märkimisväärselt enam, s.t 24 %, mille tulemusena vähenes tema turuosa 12,5 protsendipunkti võrra. Vaatlusaluse perioodi jooksul arenesid negatiivses suunas ka teised kahjunäitajad, nagu varud ja tööhõive. |
| --- | --- |

(70)

Enamik ühenduse tootmisharu kahjunäitajaid arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenes vastavalt 6 % ja 14 %. Kui tarbimine ühenduse turul vähenes 4 %, siis ühenduse tootmisharu müügimaht kahanes märkimisväärselt enam, s.t 24 %, mille tulemusena vähenes tema turuosa 12,5 protsendipunkti võrra. Vaatlusaluse perioodi jooksul arenesid negatiivses suunas ka teised kahjunäitajad, nagu varud ja tööhõive.

| (71) | Uurimisel selgus, et madala hinnaga Hiina import lõi ühenduse tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul alla kuni 24 %. Ühenduse tootmisharu müügihinnad tõusid suurenenud kulude tõttu vaatlusalusel perioodil 19 %, kuid selle tagajärjel vähenes müügimaht ja kahanes turuosa. Seega olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega ka muud finantskahju näitajad, sealhulgas investeeringutasuvus, rahavoog ja tasuvus. |
| --- | --- |

(71)

Uurimisel selgus, et madala hinnaga Hiina import lõi ühenduse tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul alla kuni 24 %. Ühenduse tootmisharu müügihinnad tõusid suurenenud kulude tõttu vaatlusalusel perioodil 19 %, kuid selle tagajärjel vähenes müügimaht ja kahanes turuosa. Seega olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega ka muud finantskahju näitajad, sealhulgas investeeringutasuvus, rahavoog ja tasuvus.

| (72) | Eelöeldut arvestades võib järeldada, et ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(72)

Eelöeldut arvestades võib järeldada, et ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Sissejuhatus

| (73) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas HRVst pärit naatriumglutamaadi dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(73)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas HRVst pärit naatriumglutamaadi dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

5.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (74) | Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas HRVst pärit madala dumpinguhinnaga impordi maht enam kui seitse korda, mille tulemusena suurenes Hiina naatriumglutamaadi turuosa ühenduse turul vahemikust 3–7 % 2005. majandusaastal vahemikuni 38–43 % uurimisperioodil. Samal ajal olid Hiina eksportijad turul ainsad, kes oma müügihindu alandasid. Kättesaadav teave osutab sellele, et nii ühenduse tootja kui muudest kolmandatest riikidest pärit eksportijad tõstsid hindu pärast tootmiskulude kasvamist (peamiselt toormaterjali ja elektrienergia hinna tõus). |
| --- | --- |

(74)

Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas HRVst pärit madala dumpinguhinnaga impordi maht enam kui seitse korda, mille tulemusena suurenes Hiina naatriumglutamaadi turuosa ühenduse turul vahemikust 3–7 % 2005. majandusaastal vahemikuni 38–43 % uurimisperioodil. Samal ajal olid Hiina eksportijad turul ainsad, kes oma müügihindu alandasid. Kättesaadav teave osutab sellele, et nii ühenduse tootja kui muudest kolmandatest riikidest pärit eksportijad tõstsid hindu pärast tootmiskulude kasvamist (peamiselt toormaterjali ja elektrienergia hinna tõus).

| (75) | Kõnealune HRVst pärit impordi kasv langes kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega. Kui HRVst pärit impordi maht kasvas 2006. majandusaastal 142 %, siis ühenduse müügimaht kasvas 1 %. 2007. majandusaastal kasvas HRVst pärit impordi maht veel 201 % ning müügihinnad vähenesid 4 %, samal ajal kui ühenduse müügimaht kahanes 25 protsendipunkti. Selle tulemusena vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul ning tagajärjena leidis aset turuosa vähenemine uurimisperioodi jooksul 12,5 portsendipunkti võrra. Hindade allasurumine dumpinguhinnaga Hiina impordi poolt ei võimaldanud ühenduse tootmisharul tõsta oma müügihinda tasemeni, mis oleks kõrvaldanud kahjud ja parandanud selle finantsolukorda. |
| --- | --- |

(75)

Kõnealune HRVst pärit impordi kasv langes kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega. Kui HRVst pärit impordi maht kasvas 2006. majandusaastal 142 %, siis ühenduse müügimaht kasvas 1 %. 2007. majandusaastal kasvas HRVst pärit impordi maht veel 201 % ning müügihinnad vähenesid 4 %, samal ajal kui ühenduse müügimaht kahanes 25 protsendipunkti. Selle tulemusena vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul ning tagajärjena leidis aset turuosa vähenemine uurimisperioodi jooksul 12,5 portsendipunkti võrra. Hindade allasurumine dumpinguhinnaga Hiina impordi poolt ei võimaldanud ühenduse tootmisharul tõsta oma müügihinda tasemeni, mis oleks kõrvaldanud kahjud ja parandanud selle finantsolukorda.

| (76) | Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et HRVst pärit madala hinnaga import, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul oluliselt alla, kasvades samas märkimisväärselt ka mahult, mängis otsustavat rolli ühenduse tootmisharu kantud kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras ja muude kahjunäitajate halvenemises uurimisperioodi jooksul ning turuosa kaotuses. |
| --- | --- |

(76)

Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et HRVst pärit madala hinnaga import, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul oluliselt alla, kasvades samas märkimisväärselt ka mahult, mängis otsustavat rolli ühenduse tootmisharu kantud kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras ja muude kahjunäitajate halvenemises uurimisperioodi jooksul ning turuosa kaotuses.

5.3.   Muude tegurite mõju

5.3.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (77) | Import kolmandatest riikidest, mida kõnealuses uurimises ei käsitleta, vähenes vaatlusalusel perioodil 65 %, mille tulemusena nende turuosa vähenes, moodustades 2005. majandusaastal 35–40 % ning uurimisperioodil 10–15 %. Nende impordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 20 %, mis järgib ühenduse tootmisharu hindade liikumist. |
| --- | --- |

(77)

Import kolmandatest riikidest, mida kõnealuses uurimises ei käsitleta, vähenes vaatlusalusel perioodil 65 %, mille tulemusena nende turuosa vähenes, moodustades 2005. majandusaastal 35–40 % ning uurimisperioodil 10–15 %. Nende impordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 20 %, mis järgib ühenduse tootmisharu hindade liikumist.

| (78) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahud ja hinnad olid 2005. majandusaastast kuni uurimisperioodi lõpuni järgmised:
  Tabel 9









  Muud kolmandad riigid | 2005. MA | 2006. MA | 2007. MA | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koguimport
  (tonnides) | 31 910 | 30 926 | 13 080 | 11 225 |
| Indeks | 100 | 97 | 41 | 35 |
| Allikas: Eurostat. |

(78)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahud ja hinnad olid 2005. majandusaastast kuni uurimisperioodi lõpuni järgmised:

Tabel 9

Muud kolmandad riigid

2005. MA

2006. MA

2007. MA

Uurimisperiood

Koguimport

(tonnides)

31 910

30 926

13 080

11 225

Indeks

100

97

41

35

Allikas: Eurostat.

| Muud kolmandad riigid | 2005. MA | 2006. MA | 2007. MA | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu impordi keskmine hind
  (eurot/tonn) | 789 | 831 | 976 | 945 |
| Indeks | 100 | 105 | 124 | 120 |
| Allikas: Eurostat. |

Muud kolmandad riigid

2005. MA

2006. MA

2007. MA

Uurimisperiood

Kogu impordi keskmine hind

(eurot/tonn)

789

831

976

945

Indeks

100

105

124

120

Allikas: Eurostat.

| (79) | Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvalda põhjuslikku seost leitud dumpingu ja HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(79)

Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvalda põhjuslikku seost leitud dumpingu ja HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.

5.3.2.   Nõudluse areng

| (80) | Pidades silmas nõudluse arengut, kahanes naatriumglutamaadi tarbimine ühenduses ajavahemikul 2005. majandusaastast kuni uurimisperioodi lõpuni. See langus ei olnud aga märkimisväärne (4 %) ega saa selgitada ühenduse tootmisharu müügimahu vähenemist ühenduse turul, mis kahanes 24 %. Tuleb rõhutada, et vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 12,5 protsendipunkti võrra ning selle hõivas HRVst pärit dumpinguhinnaga import. Seega ei saa ühenduse tootmisharu kantud olulist kahju seletada nõudluse vähenemisega ühenduse turul. |
| --- | --- |

(80)

Pidades silmas nõudluse arengut, kahanes naatriumglutamaadi tarbimine ühenduses ajavahemikul 2005. majandusaastast kuni uurimisperioodi lõpuni. See langus ei olnud aga märkimisväärne (4 %) ega saa selgitada ühenduse tootmisharu müügimahu vähenemist ühenduse turul, mis kahanes 24 %. Tuleb rõhutada, et vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 12,5 protsendipunkti võrra ning selle hõivas HRVst pärit dumpinguhinnaga import. Seega ei saa ühenduse tootmisharu kantud olulist kahju seletada nõudluse vähenemisega ühenduse turul.

5.3.3.   Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus ja tootlikkus

| (81) | Vastupidi mõne huvitatud isiku väidetele, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahjude põhjuseks võib olla ühenduse tootmisharu vähene ekspordijõudlus, tuleb märkida, et toote eksportmüük kasvas vaatlusalusel perioodil rohkem kui 50 %. Seepärast tuleb kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(81)

Vastupidi mõne huvitatud isiku väidetele, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahjude põhjuseks võib olla ühenduse tootmisharu vähene ekspordijõudlus, tuleb märkida, et toote eksportmüük kasvas vaatlusalusel perioodil rohkem kui 50 %. Seepärast tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

| (82) | Tootlikkusteguri puhul tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil võimeline vähendama oma püsi- ja tööjõukulusid ja suurendas tootlikkust töötaja kohta. |
| --- | --- |

(82)

Tootlikkusteguri puhul tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil võimeline vähendama oma püsi- ja tööjõukulusid ja suurendas tootlikkust töötaja kohta.

| (83) | Eelöeldut silmas pidades ei mänginud ekspordijõudlus ega ühenduse tootmisharu tootlikkuse väidetav vähenemine ühenduse tootmisharu olukorra halvenemises mingit rolli. |
| --- | --- |

(83)

Eelöeldut silmas pidades ei mänginud ekspordijõudlus ega ühenduse tootmisharu tootlikkuse väidetav vähenemine ühenduse tootmisharu olukorra halvenemises mingit rolli.

5.3.4.   Valuutakursside kõikumine

| (84) | Mõned huvitatud isikud on väitnud, et USA dollari odavnemine euro suhtes on soodustanud naatriumglutamaadi importi Euroopa Ühendusse. Leiti, et enamik HRVst Euroopa Ühendusse importimise tehinguid tehakse tõepoolest USA dollarites. |
| --- | --- |

(84)

Mõned huvitatud isikud on väitnud, et USA dollari odavnemine euro suhtes on soodustanud naatriumglutamaadi importi Euroopa Ühendusse. Leiti, et enamik HRVst Euroopa Ühendusse importimise tehinguid tehakse tõepoolest USA dollarites.

| (85) | Meenutatakse, et uurimine peab kindlaks tegema, kas dumpinguhinnaga import on (hindade ja mahu poolest) tekitanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on selle olulise kahju põhjuseks mingid muud tegurid. Selles suhtes osutab algmääruse artikli 3 lõige 6 vajadusele näidata dumpinguhinnaga impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seetõttu viidatakse lihtsalt hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida hinnataset mõjutavaid tegureid. |
| --- | --- |

(85)

Meenutatakse, et uurimine peab kindlaks tegema, kas dumpinguhinnaga import on (hindade ja mahu poolest) tekitanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on selle olulise kahju põhjuseks mingid muud tegurid. Selles suhtes osutab algmääruse artikli 3 lõige 6 vajadusele näidata dumpinguhinnaga impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seetõttu viidatakse lihtsalt hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida hinnataset mõjutavaid tegureid.

| (86) | Praktikas on dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele põhimõtteliselt uuritud hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinnatõusu pidurdumise kindlaksmääramise teel. Selleks võrreldakse dumpinguhinnaga eksporditud toodete hindu ja ühenduse tootmisharu müügihindu; sageli on tarvis kahju arvutamiseks kasutatavad ekspordihinnad erinevate hindade võrdlemise eesmärgil vahetuskursi alusel ümber arvutada. Vahetuskursside kasutamine sellises olukorras ainult kinnitab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Sellest ilmneb, et vahetuskurss ei saa põhimõtteliselt olla veel üks kahju tekitav tegur. |
| --- | --- |

(86)

Praktikas on dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele põhimõtteliselt uuritud hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinnatõusu pidurdumise kindlaksmääramise teel. Selleks võrreldakse dumpinguhinnaga eksporditud toodete hindu ja ühenduse tootmisharu müügihindu; sageli on tarvis kahju arvutamiseks kasutatavad ekspordihinnad erinevate hindade võrdlemise eesmärgil vahetuskursi alusel ümber arvutada. Vahetuskursside kasutamine sellises olukorras ainult kinnitab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Sellest ilmneb, et vahetuskurss ei saa põhimõtteliselt olla veel üks kahju tekitav tegur.

| (87) | Eelöeldut kinnitab ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastus, mis viitab dumpinguhinnaga impordi kõrval teistele teadaolevatele teguritele. Selles artiklis esitatud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks dumpinguhinnaga importtoodete hinnataset. Kokkuvõtteks võib öelda, et kui tooteid on imporditud dumpinguhinnaga ning isegi kui soodsa vahetuskursi tõttu on saadud ka kasu, ei saa selline vahetuskursi muutumine olla täiendavaks kahju tekitavaks teguriks. |
| --- | --- |

(87)

Eelöeldut kinnitab ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastus, mis viitab dumpinguhinnaga impordi kõrval teistele teadaolevatele teguritele. Selles artiklis esitatud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks dumpinguhinnaga importtoodete hinnataset. Kokkuvõtteks võib öelda, et kui tooteid on imporditud dumpinguhinnaga ning isegi kui soodsa vahetuskursi tõttu on saadud ka kasu, ei saa selline vahetuskursi muutumine olla täiendavaks kahju tekitavaks teguriks.

| (88) | Seega ei saa selliste dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs, näiteks vahetuskursside kõikumise analüüs, olla õigusliku jõuga ning selline analüüs ületaks algmääruse nõudeid. |
| --- | --- |

(88)

Seega ei saa selliste dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs, näiteks vahetuskursside kõikumise analüüs, olla õigusliku jõuga ning selline analüüs ületaks algmääruse nõudeid.

| (89) | Igal juhul ja ilma et see piiraks eelsätestatut, lõi HRVst pärit import isegi 2005. majandusaasta alguses kehtinud vahetuskursi alusel ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. Seega ei saa sellist olulist hindade allalöömise marginaali selgitada euro ja USA dollari vahetuskursi muutustega vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(89)

Igal juhul ja ilma et see piiraks eelsätestatut, lõi HRVst pärit import isegi 2005. majandusaasta alguses kehtinud vahetuskursi alusel ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. Seega ei saa sellist olulist hindade allalöömise marginaali selgitada euro ja USA dollari vahetuskursi muutustega vaatlusalusel perioodil.

| (90) | Eelöeldut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et euro kallinemine USA dollari suhtes ei ole nii suur tegur, et see kõrvaldaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(90)

Eelöeldut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et euro kallinemine USA dollari suhtes ei ole nii suur tegur, et see kõrvaldaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.

5.3.5.   Ühenduse tootmisharu import

| (91) | Mõned huvitatud isikud on väitnud, et ühenduse tootmisharu importis naatriumglutamaati oma väljaspool ühendust asuvatest ja Hiinaga mitteseotud tehastest, mis on mõjutanud selle ühenduses toodetud naatriumglutamaadi müügimahtu. |
| --- | --- |

(91)

Mõned huvitatud isikud on väitnud, et ühenduse tootmisharu importis naatriumglutamaati oma väljaspool ühendust asuvatest ja Hiinaga mitteseotud tehastest, mis on mõjutanud selle ühenduses toodetud naatriumglutamaadi müügimahtu.

| (92) | Uurimine näitas, et pärast Orsani omandamist korraldas ühenduse tootmisharu oma müügistruktuuri/-kanalid ühenduses ümber. Peaaegu kogu uurimisperioodi jooksul ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud naatriumglutamaadi tootis ühenduse ainus tootja. Väljaspool ühendust asuvate riikide ja ühenduse tootmisharuga seotud eksportijatelt pärit naatriumglutamaadi müük ühenduse turul vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja oluliselt. |
| --- | --- |

(92)

Uurimine näitas, et pärast Orsani omandamist korraldas ühenduse tootmisharu oma müügistruktuuri/-kanalid ühenduses ümber. Peaaegu kogu uurimisperioodi jooksul ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud naatriumglutamaadi tootis ühenduse ainus tootja. Väljaspool ühendust asuvate riikide ja ühenduse tootmisharuga seotud eksportijatelt pärit naatriumglutamaadi müük ühenduse turul vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja oluliselt.

| (93) | Mõned huvitatud isikud väitsid veel, et ühenduse tootmisharu ise või muud Ajinomoto kontserni kuuluvad äriühingud on seotud vaatlusalust toodet ühendusse eksportivate Hiina naatriumglutamaadi tootjatega. Väideti, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on tekitanud nende sidusettevõtete eksport ühendusse. Veel väideti, et kõnealuste Hiina eksportijate hinnapoliitika eest vastutab Ajinomoto kontsern ise. |
| --- | --- |

(93)

Mõned huvitatud isikud väitsid veel, et ühenduse tootmisharu ise või muud Ajinomoto kontserni kuuluvad äriühingud on seotud vaatlusalust toodet ühendusse eksportivate Hiina naatriumglutamaadi tootjatega. Väideti, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on tekitanud nende sidusettevõtete eksport ühendusse. Veel väideti, et kõnealuste Hiina eksportijate hinnapoliitika eest vastutab Ajinomoto kontsern ise.

| (94) | Uurimine näitas, et ühe väidetavalt Ajinomoto kontserniga seotud Hiina äriühingu puhul katkes see side enne uurimisperioodi. Lisaks sellele leiti, et kõnealuse äriühingu eksport ühendusse oli uurimisperioodile eelnenud aastatel tühine. Ühenduse ainutootjaga seotud kahe teise Hiina naatriumglutamaadi tootja puhul tehti kindlaks, et nende eksport ühendusse oli uurimisperioodil tähtsusetu. Selles suhtes ei olnud asjaolu, et Ajinomoto kontsern võis vastutada nende äriühingute hinnapoliitika eest, oluline. |
| --- | --- |

(94)

Uurimine näitas, et ühe väidetavalt Ajinomoto kontserniga seotud Hiina äriühingu puhul katkes see side enne uurimisperioodi. Lisaks sellele leiti, et kõnealuse äriühingu eksport ühendusse oli uurimisperioodile eelnenud aastatel tühine. Ühenduse ainutootjaga seotud kahe teise Hiina naatriumglutamaadi tootja puhul tehti kindlaks, et nende eksport ühendusse oli uurimisperioodil tähtsusetu. Selles suhtes ei olnud asjaolu, et Ajinomoto kontsern võis vastutada nende äriühingute hinnapoliitika eest, oluline.

| (95) | Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu import väljaspool ühendust asuvatelt seotud isikutelt ei ole aidanud kaasa nende poolt kantud kahju tekkele. |
| --- | --- |

(95)

Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu import väljaspool ühendust asuvatelt seotud isikutelt ei ole aidanud kaasa nende poolt kantud kahju tekkele.

5.3.6.   Uus suhkruturu korraldus

| (96) | Teatavate huvitatud isikute väide, nagu oleks uuel ühenduste suhkruturu korraldusel (ja sellest tuleneval suhkruhindade tõusul) ühenduse tootmisharu tootmiskuludele negatiivne mõju, ei leidnud kinnitust. Uurimine on näidanud, et ühenduse tootmisharul olid pikaajalised lepingud, mis olid sõlmitud tükk aega enne uue korralduse rakendamist, mis tagas neile peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul suhkru madala ostuhinna. Uurimisperioodi teisel poolel pärast suhkruturu uue korralduse rakendamist tõusis suhkru ostuhind veidi, kuid seda tasakaalustas osaliselt tõhusama kääritustehnoloogia kasutuselevõtt. Käärituse saagis kasvas uurimisperioodil ning on Hiina tootjate saavutatuga võrreldes suur. See tähendab, et ühe tonni naatriumglutamaadi kohta vajab ühenduse tootja Hiina tootjatega võrreldes oluliselt vähem suhkrut. |
| --- | --- |

(96)

Teatavate huvitatud isikute väide, nagu oleks uuel ühenduste suhkruturu korraldusel (ja sellest tuleneval suhkruhindade tõusul) ühenduse tootmisharu tootmiskuludele negatiivne mõju, ei leidnud kinnitust. Uurimine on näidanud, et ühenduse tootmisharul olid pikaajalised lepingud, mis olid sõlmitud tükk aega enne uue korralduse rakendamist, mis tagas neile peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul suhkru madala ostuhinna. Uurimisperioodi teisel poolel pärast suhkruturu uue korralduse rakendamist tõusis suhkru ostuhind veidi, kuid seda tasakaalustas osaliselt tõhusama kääritustehnoloogia kasutuselevõtt. Käärituse saagis kasvas uurimisperioodil ning on Hiina tootjate saavutatuga võrreldes suur. See tähendab, et ühe tonni naatriumglutamaadi kohta vajab ühenduse tootja Hiina tootjatega võrreldes oluliselt vähem suhkrut.

5.3.7.   Erinevused põhitoorainetes

| (97) | Kui ühenduses toodetakse naatriumglutamaati suhkrumelassist, siis Hiinas kasutatakse selleks maisi- või riisitärklist. Mõned huvitatud isikud väitsid, et nende toormaterjalide hindade liikumine võis anda Hiina tootjatele konkurentsieelise. Sama koguse naatriumglutamaadi tootmiseks vajalike toormaterjalide hindu võrreldes ilmneb aga, et konkurentsieelise annab naatriumglutamaadi tootmine melassist. Olemasolevast teabest ilmneb, et seda konkurentsieelist suurendas uurimisperioodil veel maisihindade järsk tõus nii rahvusvahelisel kui Hiina turul. Hiina toodete dumpingu tõttu ei aidanud see konkurentsieelis aga ühenduse tootmisharul melassist toodetud naatriumglutamaadiga oma turuosa suurendada. |
| --- | --- |

(97)

Kui ühenduses toodetakse naatriumglutamaati suhkrumelassist, siis Hiinas kasutatakse selleks maisi- või riisitärklist. Mõned huvitatud isikud väitsid, et nende toormaterjalide hindade liikumine võis anda Hiina tootjatele konkurentsieelise. Sama koguse naatriumglutamaadi tootmiseks vajalike toormaterjalide hindu võrreldes ilmneb aga, et konkurentsieelise annab naatriumglutamaadi tootmine melassist. Olemasolevast teabest ilmneb, et seda konkurentsieelist suurendas uurimisperioodil veel maisihindade järsk tõus nii rahvusvahelisel kui Hiina turul. Hiina toodete dumpingu tõttu ei aidanud see konkurentsieelis aga ühenduse tootmisharul melassist toodetud naatriumglutamaadiga oma turuosa suurendada.

| (98) | Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu ja Hiina eksportivate tootjate kasutatud toormaterjalide vaheline erinevus ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkele. |
| --- | --- |

(98)

Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu ja Hiina eksportivate tootjate kasutatud toormaterjalide vaheline erinevus ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkele.

5.4.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (99) | Eespool esitatud analüüs näitas, et HRVst pärit dumpinguhindadega impordi maht ja turuosa suurenesid alates 2005. majandusaastast kuni uurimisperioodini märkimisväärselt ning uurimisperioodi jooksul löödi hindu tugevalt alla. Kõnealune Hiinast pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu turuosa olulise vähenemisega, mis koos hindade langetamise survega tekitas uurimisperioodil muu hulgas olulist kahju ühenduse tootmisharule. Teisest küljest näitas teiste võimalike ühenduse tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada märkimisväärset negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(99)

Eespool esitatud analüüs näitas, et HRVst pärit dumpinguhindadega impordi maht ja turuosa suurenesid alates 2005. majandusaastast kuni uurimisperioodini märkimisväärselt ning uurimisperioodi jooksul löödi hindu tugevalt alla. Kõnealune Hiinast pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu turuosa olulise vähenemisega, mis koos hindade langetamise survega tekitas uurimisperioodil muu hulgas olulist kahju ühenduse tootmisharule. Teisest küljest näitas teiste võimalike ühenduse tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada märkimisväärset negatiivset mõju.

| (100) | Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, järeldatakse esialgu, et asjaomasest riigist pärit import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(100)

Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, järeldatakse esialgu, et asjaomasest riigist pärit import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

6.   ÜHENDUSE HUVID

6.1.   Sissejuhatav märkus

| (101) | Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas hoolimata kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, s.t ühenduse tootmisharu, toorainetarnijate, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas hoolimata kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, s.t ühenduse tootmisharu, toorainetarnijate, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

6.2.   Ühenduse tootmisharu

6.2.1.   Ühenduse tootmisharu laad ja struktuur

| (102) | Ühenduse tootmisharu moodustab üksainus Prantsusmaal asuv tootja. Äriühing kuulub Ajinomoto kontsernile, mis tegeleb muu hulgas ka naatriumglutamaadi tootmise ja ülemaailmse müügiga. Ühenduse tootmisharu ostis oma tooraine ühenduse tarnijatelt, mõjutades seega toorainetarnijate tööhõive taset. |
| --- | --- |

(102)

Ühenduse tootmisharu moodustab üksainus Prantsusmaal asuv tootja. Äriühing kuulub Ajinomoto kontsernile, mis tegeleb muu hulgas ka naatriumglutamaadi tootmise ja ülemaailmse müügiga. Ühenduse tootmisharu ostis oma tooraine ühenduse tarnijatelt, mõjutades seega toorainetarnijate tööhõive taset.

6.2.2.   Meetmete kehtestamise või nendest loobumise mõju ühenduse tootmisharule

| (103) | Ühenduse tootmisharu on teinud alates 2005. majandusaastast suuri jõupingutusi, et investeerida kulude vähendamiseks tehtavasse põhjalikku ümberkorraldamisse, mille tulemusena saab teda pidada elujõuliseks. Dumpinguhinnaga impordi tõttu tekkis aga müügimahu olulise vähenemise ja müügihinna ebapiisava tõusu näol kahju, mille tagajärjel kandis ühenduse tootmisharu olulist finantskahju. Pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist peaks tootmisharu naatriumglutamaadi müügimaht suurenema ja selle hinnad ühenduse turul teataval määral tõusma. See võimaldaks ühenduse tootmisharul jõuda rahuldava tasuvuseni. |
| --- | --- |

(103)

Ühenduse tootmisharu on teinud alates 2005. majandusaastast suuri jõupingutusi, et investeerida kulude vähendamiseks tehtavasse põhjalikku ümberkorraldamisse, mille tulemusena saab teda pidada elujõuliseks. Dumpinguhinnaga impordi tõttu tekkis aga müügimahu olulise vähenemise ja müügihinna ebapiisava tõusu näol kahju, mille tagajärjel kandis ühenduse tootmisharu olulist finantskahju. Pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist peaks tootmisharu naatriumglutamaadi müügimaht suurenema ja selle hinnad ühenduse turul teataval määral tõusma. See võimaldaks ühenduse tootmisharul jõuda rahuldava tasuvuseni.

| (104) | Ollakse arvamusel, et meetmete kehtestamine taastab turul ausa konkurentsi. Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu kahjud on tingitud raskustest konkureerimisel HRVst pärit madala dumpinguhinnaga impordiga. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel suudab ühenduse tootmisharu tõenäoliselt tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast, millega kaasneb positiivne mõju tasuvusele. |
| --- | --- |

(104)

Ollakse arvamusel, et meetmete kehtestamine taastab turul ausa konkurentsi. Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu kahjud on tingitud raskustest konkureerimisel HRVst pärit madala dumpinguhinnaga impordiga. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel suudab ühenduse tootmisharu tõenäoliselt tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast, millega kaasneb positiivne mõju tasuvusele.

| (105) | Nagu eespool nimetatud, kandis ühenduse tootmisharu olulist kahju HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi tõttu. Kui meetmeid ei kehtestata, halveneb ühenduse tootmisharu olukord tõenäoliselt veelgi, muutes viimastel aastatel tehtud investeeringute positiivse mõju tähtsusetuks. Dumpinguhinnaga impordi hindu alla lööv mõju nurjaks jätkuvalt kõik ühenduse tootmisharu tehtavad jõupingutused, eelkõige need, mida tehakse kasumisse jõudmiseks. Meetmete võtmata jätmine seaks ohtu ühenduse tootmisharu olemasolu pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(105)

Nagu eespool nimetatud, kandis ühenduse tootmisharu olulist kahju HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi tõttu. Kui meetmeid ei kehtestata, halveneb ühenduse tootmisharu olukord tõenäoliselt veelgi, muutes viimastel aastatel tehtud investeeringute positiivse mõju tähtsusetuks. Dumpinguhinnaga impordi hindu alla lööv mõju nurjaks jätkuvalt kõik ühenduse tootmisharu tehtavad jõupingutused, eelkõige need, mida tehakse kasumisse jõudmiseks. Meetmete võtmata jätmine seaks ohtu ühenduse tootmisharu olemasolu pikas perspektiivis.

| (106) | Kokkuvõttes eeldatakse, et meetmete rakendamine annaks ühenduse tootmisharule võimaluse toibuda käesoleva uurimise raames tuvastatud kahjustavast dumpingust. |
| --- | --- |

(106)

Kokkuvõttes eeldatakse, et meetmete rakendamine annaks ühenduse tootmisharule võimaluse toibuda käesoleva uurimise raames tuvastatud kahjustavast dumpingust.

6.3.   Importijad

| (107) | Uurimise käigus tegi koostööd kolm importijat, kes kõik olid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Nende import moodustas uurimisperioodil umbes 46 % kogu HRVst pärit impordist ühendusse ning umbes 19 % ühenduse naatriumglutamaadi tarbimisest. |
| --- | --- |

(107)

Uurimise käigus tegi koostööd kolm importijat, kes kõik olid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Nende import moodustas uurimisperioodil umbes 46 % kogu HRVst pärit impordist ühendusse ning umbes 19 % ühenduse naatriumglutamaadi tarbimisest.

| (108) | Esialgsete järelduste põhjal leiti, et dumpinguvastaste meetmete kasutuselevõtmise mõju oleks kahe koostööd tegeva importija puhul tühine. Kolmanda koostööd tegeva importija puhul näitavad esialgsed andmed, et naatriumglutamaat moodustab 7–12 % tema käibest. Selles äriühingus tegeleb otseselt naatriumglutamaadiga vähem kui viis töötajat. Äriühingu naatriumglutamaadi müügist saadav tulu on väike. Seda silmas pidades ei tohiks dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju olla tühine. Meetmete kehtestamine peaks aga eeldatavasti tõstma (kõikidest allikatest pärit) naatriumglutamaadi hindu ühenduse turul. Seega peaks see importija saama kogu või peaaegu kogu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tuleneva hinnatõusu üle kanda ilma, et see mõjutaks märgatavalt tema kogukasumit. |
| --- | --- |

(108)

Esialgsete järelduste põhjal leiti, et dumpinguvastaste meetmete kasutuselevõtmise mõju oleks kahe koostööd tegeva importija puhul tühine. Kolmanda koostööd tegeva importija puhul näitavad esialgsed andmed, et naatriumglutamaat moodustab 7–12 % tema käibest. Selles äriühingus tegeleb otseselt naatriumglutamaadiga vähem kui viis töötajat. Äriühingu naatriumglutamaadi müügist saadav tulu on väike. Seda silmas pidades ei tohiks dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju olla tühine. Meetmete kehtestamine peaks aga eeldatavasti tõstma (kõikidest allikatest pärit) naatriumglutamaadi hindu ühenduse turul. Seega peaks see importija saama kogu või peaaegu kogu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tuleneva hinnatõusu üle kanda ilma, et see mõjutaks märgatavalt tema kogukasumit.

| (109) | Neid asjaolusid arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal ei avalda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tõenäoliselt, kui üldse, importijatele olulist mõju. |
| --- | --- |

(109)

Neid asjaolusid arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal ei avalda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tõenäoliselt, kui üldse, importijatele olulist mõju.

6.4.   Kasutajad

| (110) | Uurimise käigus tegi koostööd neli kasutajatest äriühingut, kes tarbisid 18 % HRVst pärineva naatriumglutamaadi impordist. Need äriühingud tegutsevad toiduaine- ja kehahooldustoodete tööstuses. |
| --- | --- |

(110)

Uurimise käigus tegi koostööd neli kasutajatest äriühingut, kes tarbisid 18 % HRVst pärineva naatriumglutamaadi impordist. Need äriühingud tegutsevad toiduaine- ja kehahooldustoodete tööstuses.

| (111) | Kaks koostööd tegevat kasutajat olid tegevad toiduainetööstuses. Uurimisperioodil tarbisid need kaks äriühingut kokku umbes 17 % HRVst pärit naatriumglutamaadi impordist. Tuleb märkida, et mõlemad äriühingud hangivad suuri koguseid ka ühenduse tootmisharust ja lisaks veel muudest allikatest. Lisaks tuleb märkida, et naatriumglutamaadiga on seotud vaid väike osa mõlema äriühingu tegevusest. Ühe äriühingu jaoks, kes tarbis uurimisperioodil vaid väga väikese koguse HRVst pärit naatriumglutamaadi impordist, on mis tahes meetmete kehtestamise mõju tühine. Teise äriühingu puhul uuritakse meetmete võimaliku kehtestamise mõju põhjalikumalt. |
| --- | --- |

(111)

Kaks koostööd tegevat kasutajat olid tegevad toiduainetööstuses. Uurimisperioodil tarbisid need kaks äriühingut kokku umbes 17 % HRVst pärit naatriumglutamaadi impordist. Tuleb märkida, et mõlemad äriühingud hangivad suuri koguseid ka ühenduse tootmisharust ja lisaks veel muudest allikatest. Lisaks tuleb märkida, et naatriumglutamaadiga on seotud vaid väike osa mõlema äriühingu tegevusest. Ühe äriühingu jaoks, kes tarbis uurimisperioodil vaid väga väikese koguse HRVst pärit naatriumglutamaadi impordist, on mis tahes meetmete kehtestamise mõju tühine. Teise äriühingu puhul uuritakse meetmete võimaliku kehtestamise mõju põhjalikumalt.

| (112) | Kahe teise koostööd tegeva kasutaja puhul leiti, et need tarbisid uurimisperioodil ainult umbes 1 % Hiinast pärit impordist. Neid asjaolusid arvesse võttes oldi seisukohal, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjutaks märkimisväärselt nende äriühingute finantsolukorda. |
| --- | --- |

(112)

Kahe teise koostööd tegeva kasutaja puhul leiti, et need tarbisid uurimisperioodil ainult umbes 1 % Hiinast pärit impordist. Neid asjaolusid arvesse võttes oldi seisukohal, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjutaks märkimisväärselt nende äriühingute finantsolukorda.

| (113) | Nimetatud asjaoludel jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal ei avalda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tõenäolisel kasutajatele mõju. |
| --- | --- |

(113)

Nimetatud asjaoludel jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal ei avalda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tõenäolisel kasutajatele mõju.

6.5.   Toorainetarnijad

| (114) | Küsimustikule vastasid kaks tarnijat, kes toetasid dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Üks neist tarnib ühenduse tootmisharule toorainet, nimelt suhkrumelassi. Suhkrumelass, mida kõnealune äriühing ühenduse tootmisharule tarnib, moodustab umbes 5 % selle äriühingu käibest. Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, seatakse, nagu eespool selgitatud, ohtu ühenduse tootmisharu olemasolu pikas perspektiivis. Kui see peaks juhtuma, mõjuks see ilmselgelt negatiivselt ühenduse tootmisharu toorainega varustajate olukorrale. |
| --- | --- |

(114)

Küsimustikule vastasid kaks tarnijat, kes toetasid dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Üks neist tarnib ühenduse tootmisharule toorainet, nimelt suhkrumelassi. Suhkrumelass, mida kõnealune äriühing ühenduse tootmisharule tarnib, moodustab umbes 5 % selle äriühingu käibest. Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, seatakse, nagu eespool selgitatud, ohtu ühenduse tootmisharu olemasolu pikas perspektiivis. Kui see peaks juhtuma, mõjuks see ilmselgelt negatiivselt ühenduse tootmisharu toorainega varustajate olukorrale.

| (115) | Teise tarnija puhul uuritakse seda lähemalt pärast ajutiste meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(115)

Teise tarnija puhul uuritakse seda lähemalt pärast ajutiste meetmete kehtestamist.

| (116) | Kui meetmeid ei kehtestata, väheneb ühenduse tootmisharu müük jätkuvalt ning selle tulemusena väheneb ka ühenduse tootmisharu nõudlus tooraine järele. See avaldab suure tõenäosusega toorainetarnijate tasuvusele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(116)

Kui meetmeid ei kehtestata, väheneb ühenduse tootmisharu müük jätkuvalt ning selle tulemusena väheneb ka ühenduse tootmisharu nõudlus tooraine järele. See avaldab suure tõenäosusega toorainetarnijate tasuvusele negatiivset mõju.

6.6.   Konkurentsi ja kauplemist moonutavad mõjud

| (117) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et Ajinomoto kontsern võiks olla valitsevas seisundis mitte ainult ühenduse, vaid ka maailmaturul. Nende huvitatud isikute sõnul on Ajinomoto kontsern tegelikult, Hiina konkurente arvesse võtmata, monopoliseerinud naatriumglutamaadi tootmise maailmas. Tuleb siiski rõhutada, et ühe seda väitnud huvitatud isiku esitatud teabe põhjal on Hiinast mittepärineva ja Ajinomotoga mitteseotud naatriumglutamaadi toodangu maht kokku siiski rohkem kui 500 000 tonni (mis ületab Ajinomoto kontserni naatriumglutamaadi kogutoodangu). |
| --- | --- |

(117)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et Ajinomoto kontsern võiks olla valitsevas seisundis mitte ainult ühenduse, vaid ka maailmaturul. Nende huvitatud isikute sõnul on Ajinomoto kontsern tegelikult, Hiina konkurente arvesse võtmata, monopoliseerinud naatriumglutamaadi tootmise maailmas. Tuleb siiski rõhutada, et ühe seda väitnud huvitatud isiku esitatud teabe põhjal on Hiinast mittepärineva ja Ajinomotoga mitteseotud naatriumglutamaadi toodangu maht kokku siiski rohkem kui 500 000 tonni (mis ületab Ajinomoto kontserni naatriumglutamaadi kogutoodangu).

| (118) | Seoses ühenduse turuga jätkavad asjaomased Hiina eksportivad tootjad, arvestades nende tugevat turupositsiooni, dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel tõenäoliselt oma toodete müümist, kuid mitte dumpinguhinnaga. Samuti on tõenäoline, et ühenduse turule jääb siiski piisavalt suuri konkurente, sealhulgas Indoneesia, Lõuna-Korea, Vietnami, Brasiilia ja Taiwani tootjad. Lisaks tuleb rõhutada, et vaatlusaluse perioodi algul moodustas nendest allikatest pärit import 31,4 % ühenduse turust ning see vähenes oluliselt HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Seega saavad kasutajad tõenäoliselt ka edaspidi valida erinevate naatriumglutamaadi tarnijate vahel. Kui meetmeid ei kehtestata, oleks aga kaalul ühenduse tootmisharu tulevik. Selle kadumine vähendaks oluliselt konkurentsi ühenduse turul. |
| --- | --- |

(118)

Seoses ühenduse turuga jätkavad asjaomased Hiina eksportivad tootjad, arvestades nende tugevat turupositsiooni, dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel tõenäoliselt oma toodete müümist, kuid mitte dumpinguhinnaga. Samuti on tõenäoline, et ühenduse turule jääb siiski piisavalt suuri konkurente, sealhulgas Indoneesia, Lõuna-Korea, Vietnami, Brasiilia ja Taiwani tootjad. Lisaks tuleb rõhutada, et vaatlusaluse perioodi algul moodustas nendest allikatest pärit import 31,4 % ühenduse turust ning see vähenes oluliselt HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Seega saavad kasutajad tõenäoliselt ka edaspidi valida erinevate naatriumglutamaadi tarnijate vahel. Kui meetmeid ei kehtestata, oleks aga kaalul ühenduse tootmisharu tulevik. Selle kadumine vähendaks oluliselt konkurentsi ühenduse turul.

6.7.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (119) | Lähtuvalt eespool esitatud põhjustest tehakse esialgne järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmist. |
| --- | --- |

(119)

Lähtuvalt eespool esitatud põhjustest tehakse esialgne järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmist.

7.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (120) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(120)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (121) | Tollimaksumäära kehtestamisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaali suurust ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(121)

Tollimaksumäära kehtestamisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaali suurust ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (122) | Kuna ühenduse tootmisharule tekitati kogu vaatlusaluse perioodi jooksul finantskahju, arvutati tulud, mida ta oleks dumpinguhindadega impordi puudumisel saanud, samasuguse toote kasumimarginaalide põhjal, milleni jõudsid vaatlusalusel perioodil naatriumglutamaadi tootjad riikides, kus puudus Hiina dumpinguhinnaga import (nimelt Taiwan ja Tai). Selle põhjal leiti, et 5 % suurust käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mis oleks olnud tõenäoline ühenduse tootmisharu puhul kahjustava dumpingu puudumisel. Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodete mittekahjustavat müügihinda. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi jooksul kantud tegeliku kahjumiga ning liideti saadud tulemusele eelnimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(122)

Kuna ühenduse tootmisharule tekitati kogu vaatlusaluse perioodi jooksul finantskahju, arvutati tulud, mida ta oleks dumpinguhindadega impordi puudumisel saanud, samasuguse toote kasumimarginaalide põhjal, milleni jõudsid vaatlusalusel perioodil naatriumglutamaadi tootjad riikides, kus puudus Hiina dumpinguhinnaga import (nimelt Taiwan ja Tai). Selle põhjal leiti, et 5 % suurust käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mis oleks olnud tõenäoline ühenduse tootmisharu puhul kahjustava dumpingu puudumisel. Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodete mittekahjustavat müügihinda. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi jooksul kantud tegeliku kahjumiga ning liideti saadud tulemusele eelnimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

7.2.   Ajutised meetmed

| (123) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada HRVst pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale. |
| --- | --- |

(123)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada HRVst pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale.

| (124) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(124)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (125) | Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:








  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., ltd | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Kõik muud äriühingud | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(125)

Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., ltd

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Kõik muud äriühingud

63,7 %

39,7 %

39,7 %

8.   AVALIKUSTAMINE

| (126) | Eeltoodud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist nende märkusi analüüsitakse ja neid võetakse arvesse, kui see on õigustatud. Lõplike järelduste tegemisel võib osutuda vajalikuks esialgsed järeldused uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(126)

Eeltoodud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist nende märkusi analüüsitakse ja neid võetakse arvesse, kui see on õigustatud. Lõplike järelduste tegemisel võib osutuda vajalikuks esialgsed järeldused uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva naatriumglutamaadi impordi suhtes, mis kuulub CN-koodi ex 2922 42 00 (TARICi kood 2922420010) alla.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool nimetatud äriühingute toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |
| Kõik muud äriühingud | 39,7 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5

A884

Kõik muud äriühingud

39,7

A999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 206, 5.9.2007, lk 20.

2

---

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 493/2008,

2. juuni 2008,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük I ja II püügipiirkonna Norra vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuni 2008

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 04/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | PORTUGAL |
| Kalavaru | COD/1N2AB. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Püügipiirkond | Norra veed püügipiirkondades I ja II |
| Kuupäev | 26.3.2008 |

Nr

04/T&Q

Liikmesriik

PORTUGAL

Kalavaru

COD/1N2AB.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Püügipiirkond

Norra veed püügipiirkondades I ja II

Kuupäev

26.3.2008

---

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 494/2008,

2. juuni 2008,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük püügipiirkonnas VI, püügipiirkonna Vb EÜ vetes, püügipiirkonna XII ja XIV EÜ ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuni 2008

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 05/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | COD/561214 |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | Püügipiirkond VI, püügipiirkonna Vb EÜ veed, püügipiirkonna XII ja XIV EÜ ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 6.5.2008 |

Nr

05/T&Q

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

COD/561214

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

Püügipiirkond VI, püügipiirkonna Vb EÜ veed, püügipiirkonna XII ja XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

6.5.2008

---

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 495/2008,

2. juuni 2008,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaputassuu püük I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuni 2008

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 06/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | WHB/1X14 |
| Liik | Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) |
| Piirkond | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 29.4.2008 |

Nr

06/T&Q

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

WHB/1X14

Liik

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

Piirkond

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

29.4.2008

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/37

---

KOMISJONI OTSUS,

20. november 2007,

riigiabi C 36/A/06 (ex NN 38/06) kohta, mida Itaalia andis äriühingutele ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5400 all)

(ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/408/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (1) ja võttes esitatud märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Juhtumi nr C 13/06 (ex N 587/05) raames (elektri soodustariif Sardiinias) sai komisjon teada elektri soodustariifi pakkuva kahe meetme kohaldamisaja pikendamisest. Kohaldamisaega pikendati decreto-legge (dekreetseadus) nr 35/2005, mis muudeti 14. mail 2005. aastal seaduseks nr 80 (edaspidi „seadus nr 80/2005”), artikli 11 lõike 11 alusel ning seda rakendati komisjoni eelnevalt teavitamata. Kõnealusest soodustariifist saavad kasu alumiiniumitootja Alcoa ja kolm Società Terni õigusjärglast äriühingut – Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche ja Cementir (edaspidi „Terni äriühingud”). |
| --- | --- |

(1)

Juhtumi nr C 13/06 (ex N 587/05) raames (elektri soodustariif Sardiinias) sai komisjon teada elektri soodustariifi pakkuva kahe meetme kohaldamisaja pikendamisest. Kohaldamisaega pikendati decreto-legge (dekreetseadus) nr 35/2005, mis muudeti 14. mail 2005. aastal seaduseks nr 80 (edaspidi „seadus nr 80/2005”), artikli 11 lõike 11 alusel ning seda rakendati komisjoni eelnevalt teavitamata. Kõnealusest soodustariifist saavad kasu alumiiniumitootja Alcoa ja kolm Società Terni õigusjärglast äriühingut – Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche ja Cementir (edaspidi „Terni äriühingud”).

| (2) | 23. detsembri 2005. aasta kirjas taotles komisjon Itaalialt teavet, millele Itaalia vastas 24. veebruari 2006. aasta kirjaga. 2. märtsi ja 27. aprilli 2006. aasta kirjades andis Itaalia lisateavet. |
| --- | --- |

(2)

23. detsembri 2005. aasta kirjas taotles komisjon Itaalialt teavet, millele Itaalia vastas 24. veebruari 2006. aasta kirjaga. 2. märtsi ja 27. aprilli 2006. aasta kirjades andis Itaalia lisateavet.

| (3) | 19. juuli 2006. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale, et oli otsustanud algatada mõlema abikava suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse (juhtum nr C 36/06). |
| --- | --- |

(3)

19. juuli 2006. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale, et oli otsustanud algatada mõlema abikava suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse (juhtum nr C 36/06).

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi.

| (5) | Itaalia esitas oma märkused 25. oktoobri 2006. aasta kirjas. Lisateavet esitati 2006. aasta 9. november 2006 ja 7. detsember 2006 kirjades. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia esitas oma märkused 25. oktoobri 2006. aasta kirjas. Lisateavet esitati 2006. aasta 9. november 2006 ja 7. detsember 2006 kirjades.

| (6) | Komisjon sai huvitatud isikutelt märkusi. Ta edastas need Itaaliale, andes talle võimaluse vastata. Itaalia märkused saadi 22. detsembri 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai huvitatud isikutelt märkusi. Ta edastas need Itaaliale, andes talle võimaluse vastata. Itaalia märkused saadi 22. detsembri 2006. aasta kirjaga.

| (7) | 20. veebruari 2007. aasta kirjas küsis komisjon lisateavet, mille Itaalia andis 16. aprilli, 10. mai ja 14. mai 2007. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(7)

20. veebruari 2007. aasta kirjas küsis komisjon lisateavet, mille Itaalia andis 16. aprilli, 10. mai ja 14. mai 2007. aasta kirjades.

| (8) | 18. septembril 2007 jagati toimik A osaks, mis käsitleb Società Terni jagamisel saadud kolme äriühingut (Terni äriühingud), ning B osaks, mis käsitleb Alcoat. Käesolev otsus käsitleb eranditult soodustariifi kohaldamisaja pikendamist Terni äriühingute kasuks. |
| --- | --- |

(8)

18. septembril 2007 jagati toimik A osaks, mis käsitleb Società Terni jagamisel saadud kolme äriühingut (Terni äriühingud), ning B osaks, mis käsitleb Alcoat. Käesolev otsus käsitleb eranditult soodustariifi kohaldamisaja pikendamist Terni äriühingute kasuks.

| (9) | Kirjavahetust kontserniga Alcoa siin ei tsiteerita. |
| --- | --- |

(9)

Kirjavahetust kontserniga Alcoa siin ei tsiteerita.

II.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (10) | Seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikes 11 on sätestatud elektri soodustariifi pakkuva kahe meetme kohaldamisaja pikendamine. Kõnealustest meetmetest kasusaajad, kes on oma olemuselt erinevad ja keda käsitletakse eraldi, on ühelt poolt alumiiniumitootja Alcoa ning teiselt poolt Società Terni jagamisel tekkinud kolm äriühingut. |
| --- | --- |

(10)

Seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikes 11 on sätestatud elektri soodustariifi pakkuva kahe meetme kohaldamisaja pikendamine. Kõnealustest meetmetest kasusaajad, kes on oma olemuselt erinevad ja keda käsitletakse eraldi, on ühelt poolt alumiiniumitootja Alcoa ning teiselt poolt Società Terni jagamisel tekkinud kolm äriühingut.

| (11) | Itaalia riigistas oma elektritööstuse 6. detsembri 1962. aasta seadusega nr 1643 (edaspidi „riigistamisseadus”). Seaduses sätestati olemasolevate Itaalia elektrijaamade üleandmine vastloodud riigiosalusega äriühingule ENEL, kellele pidi hakkama kuuluma elektri tootmise, jaotamise ja tarnimise monopol. |
| --- | --- |

(11)

Itaalia riigistas oma elektritööstuse 6. detsembri 1962. aasta seadusega nr 1643 (edaspidi „riigistamisseadus”). Seaduses sätestati olemasolevate Itaalia elektrijaamade üleandmine vastloodud riigiosalusega äriühingule ENEL, kellele pidi hakkama kuuluma elektri tootmise, jaotamise ja tarnimise monopol.

| (12) | Società Terni oli riigistamise ajal riigiosalusega äriühing, mis tegeles terase, tsemendi ja kemikaalide tootmisega. Riik rakendas äriühingu üle tõhusat kontrolli enamusosaluse kaudu selle kapitalis, mis kuulus riigi valdusettevõtjale IRI ja riigiosalusega Finsideri kontsernile. Società Terni käitas ka talle kuuluvat hüdroelektrijaama. Enamikku toodetavast elektrist kasutati äriühingu tootmisprotsesside toitmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Società Terni oli riigistamise ajal riigiosalusega äriühing, mis tegeles terase, tsemendi ja kemikaalide tootmisega. Riik rakendas äriühingu üle tõhusat kontrolli enamusosaluse kaudu selle kapitalis, mis kuulus riigi valdusettevõtjale IRI ja riigiosalusega Finsideri kontsernile. Società Terni käitas ka talle kuuluvat hüdroelektrijaama. Enamikku toodetavast elektrist kasutati äriühingu tootmisprotsesside toitmiseks.

| (13) | Riigistamisseaduses sätestati, et äriühingud, mis tootsid elektrit peamiselt enda tarbeks (isetootjad), jäeti riigistamisest üldjuhul kõrvale ning neil lubati alles hoida oma elektritootmisvarad. (3) Società Terni elektritootmisvarad riigistati hoolimata äriühingu isetootja staatusest, kuna need olid Itaalia territooriumil strateegilises asukohas. Üleandmine ENELile sätestati riigistamisseaduse artikli 4 lõike 5 neljandas taandes. |
| --- | --- |

(13)

Riigistamisseaduses sätestati, et äriühingud, mis tootsid elektrit peamiselt enda tarbeks (isetootjad), jäeti riigistamisest üldjuhul kõrvale ning neil lubati alles hoida oma elektritootmisvarad. (3) Società Terni elektritootmisvarad riigistati hoolimata äriühingu isetootja staatusest, kuna need olid Itaalia territooriumil strateegilises asukohas. Üleandmine ENELile sätestati riigistamisseaduse artikli 4 lõike 5 neljandas taandes.

| (14) | Presidendi dekreediga nr 1165/63 andis Itaalia kõnealusele äriühingule elektritootmisvarade üleandmise eest kompensatsiooni. Seda anti elektri soodustariifi kujul, mida pidi kohaldatama alates 1963. aastast kuni 1992. aastani. |
| --- | --- |

(14)

Presidendi dekreediga nr 1165/63 andis Itaalia kõnealusele äriühingule elektritootmisvarade üleandmise eest kompensatsiooni. Seda anti elektri soodustariifi kujul, mida pidi kohaldatama alates 1963. aastast kuni 1992. aastani.

| (15) | 1964. aastal jagati Società Terni kolmeks äriühinguks: terasetootja Terni Acciai Speciali, kemikaalide tootja Nuova Terni Industrie Chimiche ja tsemenditootja Cementir. Hiljem need erastati ning nende uuteks omanikeks said vastavalt ThyssenKrupp, Norsk Hydro ja Caltagirone. |
| --- | --- |

(15)

1964. aastal jagati Società Terni kolmeks äriühinguks: terasetootja Terni Acciai Speciali, kemikaalide tootja Nuova Terni Industrie Chimiche ja tsemenditootja Cementir. Hiljem need erastati ning nende uuteks omanikeks said vastavalt ThyssenKrupp, Norsk Hydro ja Caltagirone.

| (16) | Nagu osutatud käesoleva otsuse põhjenduses 1, nimetatakse käesolevas otsuses neid õigusjärglasi ühiselt Terni äriühinguteks ning algset ettevõtjat Società Terniks. Società Terni ja hiljem Terni äriühingute suhtes kohaldatud tariifi nimetatakse siin Terni tariifiks. |
| --- | --- |

(16)

Nagu osutatud käesoleva otsuse põhjenduses 1, nimetatakse käesolevas otsuses neid õigusjärglasi ühiselt Terni äriühinguteks ning algset ettevõtjat Società Terniks. Società Terni ja hiljem Terni äriühingute suhtes kohaldatud tariifi nimetatakse siin Terni tariifiks.

| (17) | Soodustariifi kohaldamist jätkati samadel tingimustel kolme Terni äriühingu suhtes. Peamine kasusaaja (subsideeritud elektri koguse poolest nii absoluutarvudes kui ka osana kogu äriühingu elektritarbimisest) on ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

(17)

Soodustariifi kohaldamist jätkati samadel tingimustel kolme Terni äriühingu suhtes. Peamine kasusaaja (subsideeritud elektri koguse poolest nii absoluutarvudes kui ka osana kogu äriühingu elektritarbimisest) on ThyssenKrupp.

| (18) | Eritariifi kohaldamisaeg langes kokku Itaalia hüdroelektrikontsessioonide üldise kehtivusajaga, mis pidi lõppema 1992. aastal. (4) Società Terni enda hüdroelektrikontsessioon oli antud erandlikult 60 aastaks (erinevalt tavalisest 30 aastast) ning pidi lõppema 1980ndate lõpus. |
| --- | --- |

(18)

Eritariifi kohaldamisaeg langes kokku Itaalia hüdroelektrikontsessioonide üldise kehtivusajaga, mis pidi lõppema 1992. aastal. (4) Società Terni enda hüdroelektrikontsessioon oli antud erandlikult 60 aastaks (erinevalt tavalisest 30 aastast) ning pidi lõppema 1980ndate lõpus.

| (19) | 9. jaanuari 1991. aasta seadusega nr 9 „Uue riikliku energeetikakava rakendussätted: institutsionaalsed aspektid, hüdroelektrijaamad ja -võrgud, süsivesinikud ja geotermaalenergia, isetootjad ja maksusätted” (edaspidi seadus nr 9/1991) pikendas Itaalia olemasolevate hüdroelektrikontsessioonide kehtivusaega kuni 2001. aastani. Seaduse nr 9/1991 artikli 20 lõikega 4 pikendas Itaalia ka Terni äriühingute soodustariifi kohaldamisaega 2001. aastani. Järgmise kuue aasta vältel (2002–2007) pidid Terni äriühingutele tarnitava subsideeritud elektrienergia kogused järk-järgult vähenema, nii et tariifne soodustus pidi 2007. aasta lõpuks kaduma. |
| --- | --- |

(19)

9. jaanuari 1991. aasta seadusega nr 9 „Uue riikliku energeetikakava rakendussätted: institutsionaalsed aspektid, hüdroelektrijaamad ja -võrgud, süsivesinikud ja geotermaalenergia, isetootjad ja maksusätted” (edaspidi seadus nr 9/1991) pikendas Itaalia olemasolevate hüdroelektrikontsessioonide kehtivusaega kuni 2001. aastani. Seaduse nr 9/1991 artikli 20 lõikega 4 pikendas Itaalia ka Terni äriühingute soodustariifi kohaldamisaega 2001. aastani. Järgmise kuue aasta vältel (2002–2007) pidid Terni äriühingutele tarnitava subsideeritud elektrienergia kogused järk-järgult vähenema, nii et tariifne soodustus pidi 2007. aasta lõpuks kaduma.

| (20) | Seadus nr 9/1991 sisaldas suurt hulka sätteid, millest mõned hõlmasid riigiabi. Seadus nr 9/1991 esitati komisjonile koos seadusega nr 10/1991 „Uue riikliku energeetikakava rakendussätted seoses energiatõhususe, energiasäästu ja taastuvate energiaallikate väljatöötamisega”. Komisjon kuulutas 1991. aastal mõlemas seaduses sisalduva riigiabi vastavalt riigiabieeskirjadele ühisturuga kokkusobivaks. (5) |
| --- | --- |

(20)

Seadus nr 9/1991 sisaldas suurt hulka sätteid, millest mõned hõlmasid riigiabi. Seadus nr 9/1991 esitati komisjonile koos seadusega nr 10/1991 „Uue riikliku energeetikakava rakendussätted seoses energiatõhususe, energiasäästu ja taastuvate energiaallikate väljatöötamisega”. Komisjon kuulutas 1991. aastal mõlemas seaduses sisalduva riigiabi vastavalt riigiabieeskirjadele ühisturuga kokkusobivaks. (5)

| (21) | Società Terni soodustariifi tingimused kehtestati presidendi dekreedi nr 1165/63 (Terni- società per l’Industria e l’Elettricità S.p.A poolt 6. detsembri 1962. aasta seaduse nr 1643 artikli 1 lõikes 1 nimetatud tegevusteks kasutatud varade üleandmine Ente Nazionale per l’Energia Elettrica’le) (edaspidi: „dekreet nr 1165/1963”) artiklites 6, 7 ja 8. Dekreedis sätestati, et ENEL tarnib Società Ternile fikseeritud koguse elektrit (1 025 000 MWh aastas), mis võrdus äriühingu 1961. aasta elektritarbimisega, pluss lisakoguse elektrit (595 000 MWh aastas), mis vastas 1962. aastaks lõpetamata, kuid tehtud investeeringutest tulenevale eeldatavale lisatarbimisele. |
| --- | --- |

(21)

Società Terni soodustariifi tingimused kehtestati presidendi dekreedi nr 1165/63 (Terni- società per l’Industria e l’Elettricità S.p.A poolt 6. detsembri 1962. aasta seaduse nr 1643 artikli 1 lõikes 1 nimetatud tegevusteks kasutatud varade üleandmine Ente Nazionale per l’Energia Elettrica’le) (edaspidi: „dekreet nr 1165/1963”) artiklites 6, 7 ja 8. Dekreedis sätestati, et ENEL tarnib Società Ternile fikseeritud koguse elektrit (1 025 000 MWh aastas), mis võrdus äriühingu 1961. aasta elektritarbimisega, pluss lisakoguse elektrit (595 000 MWh aastas), mis vastas 1962. aastaks lõpetamata, kuid tehtud investeeringutest tulenevale eeldatavale lisatarbimisele.

| (22) | Soodustariif arvutati välja kahe järgmise alternatiivse meetodi võrdluse põhjal, kasutades seda, kumb oli äriühingu jaoks soodsam:






  a) | 1. alternatiiv põhines Società Terni tootmisüksuste poolt elektriüksusele makstaval keskmisel elektrihinnal (mis vastas Terni enda hüdroelektrijaama tootmiskuludele); |
| --- | --- | --- |

(22)

Soodustariif arvutati välja kahe järgmise alternatiivse meetodi võrdluse põhjal, kasutades seda, kumb oli äriühingu jaoks soodsam:

a)

1. alternatiiv põhines Società Terni tootmisüksuste poolt elektriüksusele makstaval keskmisel elektrihinnal (mis vastas Terni enda hüdroelektrijaama tootmiskuludele);

| b) | 2. alternatiiv oli seotud Società Terniga sama profiiliga kliendile (isetootja) kehtestatud ENELi võrdlushinnaga. |
| --- | --- |

b)

2. alternatiiv oli seotud Società Terniga sama profiiliga kliendile (isetootja) kehtestatud ENELi võrdlushinnaga.

| (23) | Praktikas kasutati esimest meetodit 2000. aastani, mil Itaalia tariifistruktuuris seoses elektrituru liberaliseerimisega tehtud muudatuste tõttu tekkis vajadus võtta kasutusele teine meetod. |
| --- | --- |

(23)

Praktikas kasutati esimest meetodit 2000. aastani, mil Itaalia tariifistruktuuris seoses elektrituru liberaliseerimisega tehtud muudatuste tõttu tekkis vajadus võtta kasutusele teine meetod.

| (24) | Tariifi struktuuri reform algas 1997. aastal, kui kehtestati kaheosalise struktuuriga tariif: A osa sisaldas püsi- ja üldkulusid ning B osa sisaldas muutuvkulusid. Alates 1. jaanuarist 2000 hakati Terni tariifi pakkuma hüvituskomponendi (componente compensativa) kujul, mida arvutati kõigi tariifikomponentide summana, mille maksmist Ternilt kui (virtuaalselt) isetootjalt ei nõutud (kogu B osa ning osa A osast). See meetod vastab dekreedis nr 1165/63 kirjeldatud teisele alternatiivsele meetodile. |
| --- | --- |

(24)

Tariifi struktuuri reform algas 1997. aastal, kui kehtestati kaheosalise struktuuriga tariif: A osa sisaldas püsi- ja üldkulusid ning B osa sisaldas muutuvkulusid. Alates 1. jaanuarist 2000 hakati Terni tariifi pakkuma hüvituskomponendi (componente compensativa) kujul, mida arvutati kõigi tariifikomponentide summana, mille maksmist Ternilt kui (virtuaalselt) isetootjalt ei nõutud (kogu B osa ning osa A osast). See meetod vastab dekreedis nr 1165/63 kirjeldatud teisele alternatiivsele meetodile.

| (25) | Alljärgnevas tabelis on esitatud Terni äriühingutele soodustariifi järkjärgulise kaotamise perioodil (2002–2007) soodushinnaga tarnitud elektrikoguste vähenemine:







  Aasta | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

(25)

Alljärgnevas tabelis on esitatud Terni äriühingutele soodustariifi järkjärgulise kaotamise perioodil (2002–2007) soodushinnaga tarnitud elektrikoguste vähenemine:

Aasta

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| (26) | Seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 11 otsustas Itaalia tariifi kohaldamise järkjärgulise kaotamise katkestada ning pikendada Terni tariifse sooduskorra rakendamisaega aastani 2010. Seaduse artikli 11 lõikega 13 tehti see meede kohaldatavaks alates 1. jaanuarist 2005. Veidi hiljem pikendati tavaliste hüdroelektrikontsessioonide kehtivusaega 2020. aastani. (6) |
| --- | --- |

(26)

Seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 11 otsustas Itaalia tariifi kohaldamise järkjärgulise kaotamise katkestada ning pikendada Terni tariifse sooduskorra rakendamisaega aastani 2010. Seaduse artikli 11 lõikega 13 tehti see meede kohaldatavaks alates 1. jaanuarist 2005. Veidi hiljem pikendati tavaliste hüdroelektrikontsessioonide kehtivusaega 2020. aastani. (6)

| (27) | Tariifi kohaldamisaja teistkordne pikendamine on meede, mille suhtes komisjon on algatanud asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse ja mis on käesoleva otsuse teema. |
| --- | --- |

(27)

Tariifi kohaldamisaja teistkordne pikendamine on meede, mille suhtes komisjon on algatanud asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse ja mis on käesoleva otsuse teema.

| (28) | Seadusega nr 80/2005 sätestati, et Terni äriühingutele tehakse soodustusi kuni 2010. aastani samadel tingimustel, mis kehtisid nende suhtes 31. detsembril 2004 nii tarnitud koguste (926 GWh kolmele Terni äriühingule) kui ka hindade (1,32 eurosenti/kWh) puhul. Tarnitava elektri kogus jaguneb praegu järgmiselt: Thyssen-Krupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % ja Cementir 4 %. |
| --- | --- |

(28)

Seadusega nr 80/2005 sätestati, et Terni äriühingutele tehakse soodustusi kuni 2010. aastani samadel tingimustel, mis kehtisid nende suhtes 31. detsembril 2004 nii tarnitud koguste (926 GWh kolmele Terni äriühingule) kui ka hindade (1,32 eurosenti/kWh) puhul. Tarnitava elektri kogus jaguneb praegu järgmiselt: Thyssen-Krupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % ja Cementir 4 %.

| (29) | Seadusega nr 80/2005, nagu AEEG seda tõlgendab ja rakendab, kehtestati ka indekseerimismehhanism, mille alusel suureneks soodustariif alates 1. jaanuarist 2006 igal aastal kooskõlas Amsterdami ja Frankfurdi Euroopa elektribörsidel registreeritud hinnatõusudega, arvestades 4 % ülempiiri. |
| --- | --- |

(29)

Seadusega nr 80/2005, nagu AEEG seda tõlgendab ja rakendab, kehtestati ka indekseerimismehhanism, mille alusel suureneks soodustariif alates 1. jaanuarist 2006 igal aastal kooskõlas Amsterdami ja Frankfurdi Euroopa elektribörsidel registreeritud hinnatõusudega, arvestades 4 % ülempiiri.

| (30) | Algselt haldas Terni soodustariifi ja maksis selle eest riigiosalusega äriühing ENEL, kellele kuulus Itaalias elektri tootmise, edastamise, impordi, jaotuse ja tarnimise monopol. |
| --- | --- |

(30)

Algselt haldas Terni soodustariifi ja maksis selle eest riigiosalusega äriühing ENEL, kellele kuulus Itaalias elektri tootmise, edastamise, impordi, jaotuse ja tarnimise monopol.

| (31) | Kui elektriturgu järk-järgult liberaliseeriti ja ENEL ei olnud enam monopoolses seisundis, kanti 2002. aastal ENELi soodustariifisüsteemidest tulenev rahaline koormus üle kõigile elektritarbijatele. (7) Terni äriühingutele ette nähtud hüvituskomponentide eest maksid elektrijaotusettevõtjad, kellele selle omakorda hüvitas riigiosalusega asutus Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (elektrienergia sektori tasakaalustusfond, edaspidi „Cassa Conguaglio”), rakendades maksutaolist lõivu, mida koguti elektritariifi komponendi A4 kaudu, mis on elektriarve üks kuluelementidest. |
| --- | --- |

(31)

Kui elektriturgu järk-järgult liberaliseeriti ja ENEL ei olnud enam monopoolses seisundis, kanti 2002. aastal ENELi soodustariifisüsteemidest tulenev rahaline koormus üle kõigile elektritarbijatele. (7) Terni äriühingutele ette nähtud hüvituskomponentide eest maksid elektrijaotusettevõtjad, kellele selle omakorda hüvitas riigiosalusega asutus Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (elektrienergia sektori tasakaalustusfond, edaspidi „Cassa Conguaglio”), rakendades maksutaolist lõivu, mida koguti elektritariifi komponendi A4 kaudu, mis on elektriarve üks kuluelementidest.

| (32) | 2004. aastal otsustas AEEG anda eritariifikavade haldamise täielikult üle Cassa Conguagliole. (8) Alates septembrist 2004 maksavad Terni äriühingud (liberaliseeritud turult) ostetava elektri eest turuhinda ning saavad Cassa Conguagliolt hüvitist, mis vastab makstud hinna ja nende jaoks ette nähtud soodustariifi vahele (hüvitiskomponent), miinus transpordi-, arvestus- ja müügikulud. Kulud kannavad Itaalia elektritarbijad põhjenduses 31 nimetatud maksutaolise lõivuga. |
| --- | --- |

(32)

2004. aastal otsustas AEEG anda eritariifikavade haldamise täielikult üle Cassa Conguagliole. (8) Alates septembrist 2004 maksavad Terni äriühingud (liberaliseeritud turult) ostetava elektri eest turuhinda ning saavad Cassa Conguagliolt hüvitist, mis vastab makstud hinna ja nende jaoks ette nähtud soodustariifi vahele (hüvitiskomponent), miinus transpordi-, arvestus- ja müügikulud. Kulud kannavad Itaalia elektritarbijad põhjenduses 31 nimetatud maksutaolise lõivuga.

| (33) | Pärast seda kui komisjon oli algatanud ametliku uurimismenetluse, seadis AEEG otsusega nr 190/06 seaduse nr 80/2005 kohaste maksete tingimuseks garantii, mille Terni äriühingud annavad abi tagasinõudmise riski katmiseks. |
| --- | --- |

(33)

Pärast seda kui komisjon oli algatanud ametliku uurimismenetluse, seadis AEEG otsusega nr 190/06 seaduse nr 80/2005 kohaste maksete tingimuseks garantii, mille Terni äriühingud annavad abi tagasinõudmise riski katmiseks.

| (34) | Samas otsuses nägi AEEG alternatiivina ette võimaluse maksta 2006. aastal ettemaksena välja abisummad, mida oleks seaduse nr 9/1991 alusel tulnud maksta kuni eelmise korra lõpuni (2007). Nende summade eest AEEG garantiid ei nõudnud. Selle võimaluse valisid Terni äriühingud ning AEEG rakendas seda. |
| --- | --- |

(34)

Samas otsuses nägi AEEG alternatiivina ette võimaluse maksta 2006. aastal ettemaksena välja abisummad, mida oleks seaduse nr 9/1991 alusel tulnud maksta kuni eelmise korra lõpuni (2007). Nende summade eest AEEG garantiid ei nõudnud. Selle võimaluse valisid Terni äriühingud ning AEEG rakendas seda.

| (35) | Kõik muud seaduse nr 80/2005 alusel Cassa Conguaglio poolt äriühingutele tehtud maksed peale põhjenduses 34 nimetatud ettemaksete on kaetud garantiiga. |
| --- | --- |

(35)

Kõik muud seaduse nr 80/2005 alusel Cassa Conguaglio poolt äriühingutele tehtud maksed peale põhjenduses 34 nimetatud ettemaksete on kaetud garantiiga.

III.   OTSUS EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKE 2 KOHASE MENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

| (36) | Komisjoni otsus algatada ametlik uurimismenetlus tugines põhjendustes 37–41 esitatud põhjendustele. |
| --- | --- |

(36)

Komisjoni otsus algatada ametlik uurimismenetlus tugines põhjendustes 37–41 esitatud põhjendustele.

| (37) | Komisjon kahtles, kas tariifi saab pidada kompenseerivaks meetmeks, kuna Società Terni oli riigistamise ajal riigiosalusega äriühing. Kuna riik ei saa midagi iseendalt sundvõõrandada, kahtles komisjon selles, kas Società Terni varade üleandmist ENELile saab pidada sundvõõrandamiseks, mis annab Società Ternile õiguse saada hüvitist ning püstitas hüpoteesi, et sellise üleandmise puhul on tegemist riigi enda varade ümberkorraldamisega. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon kahtles, kas tariifi saab pidada kompenseerivaks meetmeks, kuna Società Terni oli riigistamise ajal riigiosalusega äriühing. Kuna riik ei saa midagi iseendalt sundvõõrandada, kahtles komisjon selles, kas Società Terni varade üleandmist ENELile saab pidada sundvõõrandamiseks, mis annab Società Ternile õiguse saada hüvitist ning püstitas hüpoteesi, et sellise üleandmise puhul on tegemist riigi enda varade ümberkorraldamisega.

| (38) | Komisjon asus seisukohale, et isegi kui ollakse nõus meetme kompenseeriva olemusega, püsiksid kahtlused seoses hüvitise proportsionaalsusega, arvestades Società Ternile tekitatud rahalist kahju. Eelkõige kahtles komisjon selles, kas hüvitamine pärast 44 aastat on ikka veel põhjendatud. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon asus seisukohale, et isegi kui ollakse nõus meetme kompenseeriva olemusega, püsiksid kahtlused seoses hüvitise proportsionaalsusega, arvestades Società Ternile tekitatud rahalist kahju. Eelkõige kahtles komisjon selles, kas hüvitamine pärast 44 aastat on ikka veel põhjendatud.

| (39) | Komisjon märkis, et tariifi olemus näis olevat muutunud, kui ENEL lõpetas kava haldamise ja sellest tulenevate kulude kandmise. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon märkis, et tariifi olemus näis olevat muutunud, kui ENEL lõpetas kava haldamise ja sellest tulenevate kulude kandmise.

| (40) | Komisjoni menetluse algatamise otsus tugines ka ESTÜ otsusele nr 83/396: komisjoni 29. juuni 1983. aasta otsus abi kohta, mida Itaalia valitsus kavatseb anda teatavatele terasetootjatele, (9) millega välistati sellise abi andmine Società Ternile, ning Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas C 99/92, (10) milles kohus toetas eelmainitud ESTÜ otsust kui tõendit selle kohta, et Terni tariifi puhul on kord juba leitud, et tegemist on riigiabiga. |
| --- | --- |

(40)

Komisjoni menetluse algatamise otsus tugines ka ESTÜ otsusele nr 83/396: komisjoni 29. juuni 1983. aasta otsus abi kohta, mida Itaalia valitsus kavatseb anda teatavatele terasetootjatele, (9) millega välistati sellise abi andmine Società Ternile, ning Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas C 99/92, (10) milles kohus toetas eelmainitud ESTÜ otsust kui tõendit selle kohta, et Terni tariifi puhul on kord juba leitud, et tegemist on riigiabiga.

| (41) | Lisaks rõhutati menetluse algatamise otsuses seda, et ThyssenKrupp ei ole veel maksnud tagasi Itaalia antud ja ühisturuga kokkusobimatuks kuulutatud riigiabi (11) ega saa Deggendorfi (12) kohtupraktika kohaselt rohkem riigiabi saada. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks rõhutati menetluse algatamise otsuses seda, et ThyssenKrupp ei ole veel maksnud tagasi Itaalia antud ja ühisturuga kokkusobimatuks kuulutatud riigiabi (11) ega saa Deggendorfi (12) kohtupraktika kohaselt rohkem riigiabi saada.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (42) | Enamik märkusi, mille on esitanud Terni äriühingud Società Terni toimimise kohta kui ente pubblico economico, äriühingu varade üleandmiseni viinud tehingu, tariifi kompenseeriva olemuse, ESTÜ otsuse ja Euroopa Kohtu otsuse tõlgendamise ning Cassa Conguaglio rolli kohta kattuvad üldjuhul põhjendustes 52–69 kokkuvõtlikult esitatud Itaalia märkustega. Seetõttu kirjeldatakse põhjendustes 43–51 ainult Terni äriühingute märkuste põhisisu ja esitatakse lisakommentaarid. |
| --- | --- |

(42)

Enamik märkusi, mille on esitanud Terni äriühingud Società Terni toimimise kohta kui ente pubblico economico, äriühingu varade üleandmiseni viinud tehingu, tariifi kompenseeriva olemuse, ESTÜ otsuse ja Euroopa Kohtu otsuse tõlgendamise ning Cassa Conguaglio rolli kohta kattuvad üldjuhul põhjendustes 52–69 kokkuvõtlikult esitatud Itaalia märkustega. Seetõttu kirjeldatakse põhjendustes 43–51 ainult Terni äriühingute märkuste põhisisu ja esitatakse lisakommentaarid.

| (43) | Terni äriühingute väitel on tariif õiguspärane hüvitis, mida Società Ternil oli tulenevalt tema varade sundvõõrandamisest õigus saada ja mida ei saa seetõttu käsitleda riigiabina. |
| --- | --- |

(43)

Terni äriühingute väitel on tariif õiguspärane hüvitis, mida Società Ternil oli tulenevalt tema varade sundvõõrandamisest õigus saada ja mida ei saa seetõttu käsitleda riigiabina.

| (44) | Hüvitise piisavusega seoses tuletavad Terni äriühingud meelde tariifi arenemise protsessi, märkides, et kõik Terni tariifi pikendamised pärast 1991. aastat olid seotud teiste tootjate hüdroelektrikontsessioonide uuendamisega ning olid seega kooskõlas põhimõttega, et Ternit ei tohiks diskrimineerida võrreldes teiste isetootjatega, kelle varasid ei sundvõõrandatud ja kes said seeläbi jätkata elektri tootmist ja tarbimist väga madala hinnaga. |
| --- | --- |

(44)

Hüvitise piisavusega seoses tuletavad Terni äriühingud meelde tariifi arenemise protsessi, märkides, et kõik Terni tariifi pikendamised pärast 1991. aastat olid seotud teiste tootjate hüdroelektrikontsessioonide uuendamisega ning olid seega kooskõlas põhimõttega, et Ternit ei tohiks diskrimineerida võrreldes teiste isetootjatega, kelle varasid ei sundvõõrandatud ja kes said seeläbi jätkata elektri tootmist ja tarbimist väga madala hinnaga.

| (45) | Lisaks märgivad Terni äriühingud, et madalamate elektritariifide kujul saadud rahasummad ei olnud kunagi suuremad kui vahe elektri ostu- ja isetootmiskulude vahel. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks märgivad Terni äriühingud, et madalamate elektritariifide kujul saadud rahasummad ei olnud kunagi suuremad kui vahe elektri ostu- ja isetootmiskulude vahel.

| (46) | Terni äriühingud väidavad, et allpool kokkuvõtlikult esitatud põhjustel ei mõjutanud meede liikmesriikidevahelist kaubandust.






  a) | Cementir: oma Spoleto tehases (tariifist kasu saav tehas) toodab ja turustab Cementir peamiselt tsementi, mida kasutatakse ehitussektoris. Tsementi on keeruline teiste toodetega asendada. Kuna selle transport ei ole majanduslikult otstarbekas, on tsemendi geograafiline turg kas vaid ühte või mitut piirkonda hõlmav. Tsemendi import on Itaalias ebaoluline, kuna moodustab Itaalia kogunõudlusest 5 % ning Cementir turustab kogu oma Spoleto tehase toodangu Kesk-Itaalias. |
| --- | --- | --- |

(46)

Terni äriühingud väidavad, et allpool kokkuvõtlikult esitatud põhjustel ei mõjutanud meede liikmesriikidevahelist kaubandust.

a)

Cementir: oma Spoleto tehases (tariifist kasu saav tehas) toodab ja turustab Cementir peamiselt tsementi, mida kasutatakse ehitussektoris. Tsementi on keeruline teiste toodetega asendada. Kuna selle transport ei ole majanduslikult otstarbekas, on tsemendi geograafiline turg kas vaid ühte või mitut piirkonda hõlmav. Tsemendi import on Itaalias ebaoluline, kuna moodustab Itaalia kogunõudlusest 5 % ning Cementir turustab kogu oma Spoleto tehase toodangu Kesk-Itaalias.

| b) | Nuova Terni Industrie Chimiche: tariifist kasu saav tehas toodab ammoniaaki ja lämmastikhapet. Ammoniaaki saab majanduslikult transportida ainult meritsi ning tingimusel, et sadamad on selle ladustamiseks sobivalt varustatud. Selliseid ladustamistingimusi Kesk-Itaalias ei ole. Sama kehtib ka lämmastikhappe kohta. Seetõttu väidavad Terni äriühingud, et geograafiline turg on parimal juhul riigisisene. Sisetootmine täidab täielikult riigi nõudluse ning kaubavood puuduvad. |
| --- | --- |

b)

Nuova Terni Industrie Chimiche: tariifist kasu saav tehas toodab ammoniaaki ja lämmastikhapet. Ammoniaaki saab majanduslikult transportida ainult meritsi ning tingimusel, et sadamad on selle ladustamiseks sobivalt varustatud. Selliseid ladustamistingimusi Kesk-Itaalias ei ole. Sama kehtib ka lämmastikhappe kohta. Seetõttu väidavad Terni äriühingud, et geograafiline turg on parimal juhul riigisisene. Sisetootmine täidab täielikult riigi nõudluse ning kaubavood puuduvad.

| c) | ThyssenKrupp: Terni äriühingud väidavad, et terasetoodete vahendamise(mitte tootmise ega müügi) turg on riigisisene. Täpsemalt turustab ThyssenKruppi Terni tehas ainult 6 % oma toodangust Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

c)

ThyssenKrupp: Terni äriühingud väidavad, et terasetoodete vahendamise(mitte tootmise ega müügi) turg on riigisisene. Täpsemalt turustab ThyssenKruppi Terni tehas ainult 6 % oma toodangust Euroopa Liidus.

| (47) | Terni äriühingud viitavad õiguspärasele ootusele kahel põhjusel:






  a) | esiteks, Itaalia ametiasutused olid AEEG-le saadetud kirjas sõnaselgelt kinnitanud, et tariif oli oma olemuselt kompenseeriv ning et olemasoleva tariifsete soodustuste kava pikendamisest ei pea komisjonile vastavalt riigiabi eeskirjade eelnevalt teatama; (13) |
| --- | --- | --- |

(47)

Terni äriühingud viitavad õiguspärasele ootusele kahel põhjusel:

a)

esiteks, Itaalia ametiasutused olid AEEG-le saadetud kirjas sõnaselgelt kinnitanud, et tariif oli oma olemuselt kompenseeriv ning et olemasoleva tariifsete soodustuste kava pikendamisest ei pea komisjonile vastavalt riigiabi eeskirjade eelnevalt teatama; (13)

| b) | teiseks, komisjon ei olnud meedet kahtluse alla seadnud ei selle esimese pikendamise ajal seaduse nr 9/1991 alusel (mis kiideti heaks seoses juhtumiga nr NN 52/1991) ega pärast selle teistkordset pikendamist teise riigiabi menetluse raames (C 13/06). |
| --- | --- |

b)

teiseks, komisjon ei olnud meedet kahtluse alla seadnud ei selle esimese pikendamise ajal seaduse nr 9/1991 alusel (mis kiideti heaks seoses juhtumiga nr NN 52/1991) ega pärast selle teistkordset pikendamist teise riigiabi menetluse raames (C 13/06).

| (48) | Terni äriühingud märgivad sellega seoses veel, et kui komisjoni teavitati seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 12 (millega kehtestati teatavatele energiamahukatele Sardiinia ettevõtjatele elektri soodustariif, juhtum nr C 13/06), esitasid Itaalia ametiasutused teabe ja selgitused ka Terni tariifi kohta, mistõttu võib teatist käsitada lõplikuna 22. märtsi 1999. aasta määruse EÜ 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (14) artikli 4 lõike 5 tähenduses. Komisjon ei olnud kahe kuu jooksul otsust teinud ning seega tuleks tariif, isegi kui seda käsitataks riigiabina, quod non, lugeda määruse nr 659/1999 artikli 4 lõike 5 alusel lubatud tariifiks. (15) |
| --- | --- |

(48)

Terni äriühingud märgivad sellega seoses veel, et kui komisjoni teavitati seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 12 (millega kehtestati teatavatele energiamahukatele Sardiinia ettevõtjatele elektri soodustariif, juhtum nr C 13/06), esitasid Itaalia ametiasutused teabe ja selgitused ka Terni tariifi kohta, mistõttu võib teatist käsitada lõplikuna 22. märtsi 1999. aasta määruse EÜ 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (14) artikli 4 lõike 5 tähenduses. Komisjon ei olnud kahe kuu jooksul otsust teinud ning seega tuleks tariif, isegi kui seda käsitataks riigiabina, quod non, lugeda määruse nr 659/1999 artikli 4 lõike 5 alusel lubatud tariifiks. (15)

| (49) | Terni äriühingud rõhutavad, et nende tegutsemist heas usus tõendab asjaolu, et kui tariifi kokkusobivuses ühisturuga oleks kaheldud, ei oleks ThyssenKrupp kindlasti hakanud tegema suuremahulisi investeeringuid Terni piirkonnas. |
| --- | --- |

(49)

Terni äriühingud rõhutavad, et nende tegutsemist heas usus tõendab asjaolu, et kui tariifi kokkusobivuses ühisturuga oleks kaheldud, ei oleks ThyssenKrupp kindlasti hakanud tegema suuremahulisi investeeringuid Terni piirkonnas.

| (50) | Terni äriühingud märgivad, et ilma seaduseta nr 80/2005 oleksid nad kuni 31. detsembrini 2007 saanud kasu soodustariifist (heaks kiidetud komisjonis) seaduse nr 9/1991 artikli 20 lõike 4 alusel. AEEG lubas Cassa Conguagliol maksta 2006. aastal (ettemaksena) välja ainult need summad, mida oleks tulnud maksta 2007. aastal (16). Seega tuleks kuni 31. detsembrini 2006 saadud summasid lugeda õigustatuks. Äriühingute väitel ei ole Decreto-legge nr 80/2005 sätteid nende summade suhtes de facto rakendatud. |
| --- | --- |

(50)

Terni äriühingud märgivad, et ilma seaduseta nr 80/2005 oleksid nad kuni 31. detsembrini 2007 saanud kasu soodustariifist (heaks kiidetud komisjonis) seaduse nr 9/1991 artikli 20 lõike 4 alusel. AEEG lubas Cassa Conguagliol maksta 2006. aastal (ettemaksena) välja ainult need summad, mida oleks tulnud maksta 2007. aastal (16). Seega tuleks kuni 31. detsembrini 2006 saadud summasid lugeda õigustatuks. Äriühingute väitel ei ole Decreto-legge nr 80/2005 sätteid nende summade suhtes de facto rakendatud.

| (51) | Lähtudes Deggendorfi kohtupraktikast avaldab ThyssenKrupp oma põhimõttelist valmisolekut abi tagasi maksta, tingimusel et tagasimakstava summa suhtes jõutakse kokkuleppele. |
| --- | --- |

(51)

Lähtudes Deggendorfi kohtupraktikast avaldab ThyssenKrupp oma põhimõttelist valmisolekut abi tagasi maksta, tingimusel et tagasimakstava summa suhtes jõutakse kokkuleppele.

V.   ITAALIA MÄRKUSED

| (52) | Itaalia on seisukohal, et Terni tootmisvarad riigistati erandina riigistamisseaduses kehtestatud üldreeglist, mille kohaselt isetootjate varasid ei sundvõõrandata. 1962. aasta riigistamisseaduse aluseks oli Itaalia põhiseaduse artikkel 43, mille kohaselt võib anda riigile sundvõõrandamise teel üle teatavaid põhilisi avalikku huvi pakkuvaid teenuseid või energeetikasektori teenuseid pakkuvaid ettevõtjaid, tingimusel et hüvitis tagatakse. |
| --- | --- |

(52)

Itaalia on seisukohal, et Terni tootmisvarad riigistati erandina riigistamisseaduses kehtestatud üldreeglist, mille kohaselt isetootjate varasid ei sundvõõrandata. 1962. aasta riigistamisseaduse aluseks oli Itaalia põhiseaduse artikkel 43, mille kohaselt võib anda riigile sundvõõrandamise teel üle teatavaid põhilisi avalikku huvi pakkuvaid teenuseid või energeetikasektori teenuseid pakkuvaid ettevõtjaid, tingimusel et hüvitis tagatakse.

| (53) | Komisjoni kahtluste kohta seoses riigiosalusega äriühingule kuuluva vara sundvõõrandamisega väidab Itaalia, et nii põhiseaduse artiklite 42 ja 43 kohaselt ei ole sundvõõrandamine piiratud vaid eraomandisse kuuluva varaga. Società Terni elektritootmisüksuse sundvõõrandamine oli Itaalia arvates juriidiliselt vajalik, kuna Terni kuulus ente pubblico economico kontrolli alla, mis erinevalt ente pubblico’st oli kohustatud tegutsema vastavalt turupõhimõtetele. Riigistamisseaduses ei nähtud ette hüvitist avalik-õiguslike isikute hallatavatele ettevõtjatele sõna otseses mõttes, kuid see nähti ette Terni jaoks, arvestades tema teistsugust staatust ja toimimisviisi. |
| --- | --- |

(53)

Komisjoni kahtluste kohta seoses riigiosalusega äriühingule kuuluva vara sundvõõrandamisega väidab Itaalia, et nii põhiseaduse artiklite 42 ja 43 kohaselt ei ole sundvõõrandamine piiratud vaid eraomandisse kuuluva varaga. Società Terni elektritootmisüksuse sundvõõrandamine oli Itaalia arvates juriidiliselt vajalik, kuna Terni kuulus ente pubblico economico kontrolli alla, mis erinevalt ente pubblico’st oli kohustatud tegutsema vastavalt turupõhimõtetele. Riigistamisseaduses ei nähtud ette hüvitist avalik-õiguslike isikute hallatavatele ettevõtjatele sõna otseses mõttes, kuid see nähti ette Terni jaoks, arvestades tema teistsugust staatust ja toimimisviisi.

| (54) | Terni omandistruktuuri puhul rõhutab Itaalia, et Terni oli aktsiaselts (società per azioni), kus riigil oli enamusosalus, kuid lisaks olid osanikeks ka suur hulk erainvestoreid. Itaalia esitas dokumendid, mis tõendavad, et Terni kapital kuulus osaliselt erainvestoritele ning et äriühing oli börsil noteeritud. |
| --- | --- |

(54)

Terni omandistruktuuri puhul rõhutab Itaalia, et Terni oli aktsiaselts (società per azioni), kus riigil oli enamusosalus, kuid lisaks olid osanikeks ka suur hulk erainvestoreid. Itaalia esitas dokumendid, mis tõendavad, et Terni kapital kuulus osaliselt erainvestoritele ning et äriühing oli börsil noteeritud.

| (55) | Kui Terni oleks ilma jäetud eraäriühinguga samaväärsest piisava hüvitise saamise õigusest, oleks see Itaalia sõnul olnud EÜ asutamislepingu artiklis 295 sätestatud omandivormi neutraalsuse põhimõtte rikkumine. |
| --- | --- |

(55)

Kui Terni oleks ilma jäetud eraäriühinguga samaväärsest piisava hüvitise saamise õigusest, oleks see Itaalia sõnul olnud EÜ asutamislepingu artiklis 295 sätestatud omandivormi neutraalsuse põhimõtte rikkumine.

| (56) | Itaalia tsiteerib mitut Corte di Cassazione ja Consiglio di Stato otsust, milles kohtud on kinnitanud, et Terni tariifi loogika seisnes selles, et seada see äriühing võrdsesse olukorda taastuvatest energiaallikatest elektri isetootjatega ning seetõttu ei saa tõsta tariifi hinnalisanditega, mis isetootjatele ei kehtiks. |
| --- | --- |

(56)

Itaalia tsiteerib mitut Corte di Cassazione ja Consiglio di Stato otsust, milles kohtud on kinnitanud, et Terni tariifi loogika seisnes selles, et seada see äriühing võrdsesse olukorda taastuvatest energiaallikatest elektri isetootjatega ning seetõttu ei saa tõsta tariifi hinnalisanditega, mis isetootjatele ei kehtiks.

| (57) | Teiste elektritootjate kohta, kelle vara samuti sundvõõrandati, väidab Itaalia, et kõik sellised tootjad peale Terni olid ettevõtjad, kes tegelesid ainult või peamiselt elektri tootmise, impordi, või tarnimisega. Üldjuhul kajastas riigi makstud hüvitis varade turuväärtust, mis arvutati erineval viisil olenevalt äriühingu liigist. Kontrollväärtuseks võeti raamatupidamislik netoväärtus, mida korrigeeriti teiste tegurite alusel, mida Itaalia üksikasjalikult ei kirjeldanud. Hüdroelektritootjate puhul viitavad Itaalia märkused sellele, et hüvitise arvutamisel mängis rolli kontsessiooni allesjäänud kestus. |
| --- | --- |

(57)

Teiste elektritootjate kohta, kelle vara samuti sundvõõrandati, väidab Itaalia, et kõik sellised tootjad peale Terni olid ettevõtjad, kes tegelesid ainult või peamiselt elektri tootmise, impordi, või tarnimisega. Üldjuhul kajastas riigi makstud hüvitis varade turuväärtust, mis arvutati erineval viisil olenevalt äriühingu liigist. Kontrollväärtuseks võeti raamatupidamislik netoväärtus, mida korrigeeriti teiste tegurite alusel, mida Itaalia üksikasjalikult ei kirjeldanud. Hüdroelektritootjate puhul viitavad Itaalia märkused sellele, et hüvitise arvutamisel mängis rolli kontsessiooni allesjäänud kestus.

| (58) | Itaalia väidab, et nii algne tariifsete soodustuste kord, mis kujutas endast õiguspärast hüvitist Terni varade sundvõõrandamise eest, kui ka selle kohaldamisaja pikendamised ei ole riigiabi. Selle väite toetuseks tsiteerib Itaalia mitut Euroopa Kohtu otsust, mis käsitlevad ettevõtjatele makstava hüvitise teatud vormide, nimelt kahjude ja üldhuviteenuste hüvitamise mittekäsitamist abina. (17) |
| --- | --- |

(58)

Itaalia väidab, et nii algne tariifsete soodustuste kord, mis kujutas endast õiguspärast hüvitist Terni varade sundvõõrandamise eest, kui ka selle kohaldamisaja pikendamised ei ole riigiabi. Selle väite toetuseks tsiteerib Itaalia mitut Euroopa Kohtu otsust, mis käsitlevad ettevõtjatele makstava hüvitise teatud vormide, nimelt kahjude ja üldhuviteenuste hüvitamise mittekäsitamist abina. (17)

| (59) | Seoses Terni tariifi riigiabina heakskiitmisega rõhutab Itaalia, et seadusest nr 9/1991, millega kehtestati tariifi kohaldamisaja esimene pikendamine, teavitati nõuetekohaselt komisjoni, kes selle heaks kiitis. Tariifi kohaldamisaja hilisemad pikendamised, mis tulenevad hüdroelektrikontsessioonide kehtivusaja pikendamisest hüdroelektritootjate jaoks, järgivad sama loogikat, mida komisjon ei ole kordagi vaidlustanud. Seetõttu ei tuleks Itaalia arvates Terni tariifi olemasoleva abina käsitada. |
| --- | --- |

(59)

Seoses Terni tariifi riigiabina heakskiitmisega rõhutab Itaalia, et seadusest nr 9/1991, millega kehtestati tariifi kohaldamisaja esimene pikendamine, teavitati nõuetekohaselt komisjoni, kes selle heaks kiitis. Tariifi kohaldamisaja hilisemad pikendamised, mis tulenevad hüdroelektrikontsessioonide kehtivusaja pikendamisest hüdroelektritootjate jaoks, järgivad sama loogikat, mida komisjon ei ole kordagi vaidlustanud. Seetõttu ei tuleks Itaalia arvates Terni tariifi olemasoleva abina käsitada.

| (60) | Itaalia väidab, et seetõttu on ta alati tegutsenud heas usus. Ta ei teatanud Terni suhtes kohaldatavast vaidlustatud tariifsete soodustuste korra kohaldamise pikendamisest artikli 88 lõike 3 kohaselt, kuna tema arvates ei kujutanud see endast riigiabi. Itaalia rõhutab, et komisjon oli selle meetme olemasolust teadlik (2005. aasta novembri aruanne ja 2006. aasta veebruari kiri). |
| --- | --- |

(60)

Itaalia väidab, et seetõttu on ta alati tegutsenud heas usus. Ta ei teatanud Terni suhtes kohaldatavast vaidlustatud tariifsete soodustuste korra kohaldamise pikendamisest artikli 88 lõike 3 kohaselt, kuna tema arvates ei kujutanud see endast riigiabi. Itaalia rõhutab, et komisjon oli selle meetme olemasolust teadlik (2005. aasta novembri aruanne ja 2006. aasta veebruari kiri).

| (61) | Teistkordse pikendamise poliitiliste põhjustega seoses väidab Itaalia, et tariif on vajalik, et luua kuni käimasolevate elektritootmise ja transpordi infrastruktuuriprojektide lõpuleviimiseni Itaalia energiamahukate ettevõtjate jaoks võrdsed võimalused nende konkurentidega ELis, (18) kes saavad samuti (tariifide või lepingute alusel) alandatud energiahindadest kasu. Kui tariif tühistataks, viiksid kõnealused äriühingud oma tegevuse EList välja. See tooks mõjutatud piirkondades vältimatult kaasa tööstuskriisi ja suure töökohtade kaotuse. Seetõttu tuleks Itaalia arvates tariifi kohaldamisaja pikendamist käsitada ajutise lahendusena. Itaalia tsiteerib konkurentsivõimet, energeetikat ja keskkonda käsitleva kõrgetasemelise töörühma järeldusi, (19) milles soovitatakse pikaajalise lahendusena infrastruktuuri ja omavahelise ühenduse parandamist ning keskmise kestusega lahendusena pikaajalisi tarnelepinguid ja koostööd tarbijate ning elektritootjate või -tarnijate vahel. |
| --- | --- |

(61)

Teistkordse pikendamise poliitiliste põhjustega seoses väidab Itaalia, et tariif on vajalik, et luua kuni käimasolevate elektritootmise ja transpordi infrastruktuuriprojektide lõpuleviimiseni Itaalia energiamahukate ettevõtjate jaoks võrdsed võimalused nende konkurentidega ELis, (18) kes saavad samuti (tariifide või lepingute alusel) alandatud energiahindadest kasu. Kui tariif tühistataks, viiksid kõnealused äriühingud oma tegevuse EList välja. See tooks mõjutatud piirkondades vältimatult kaasa tööstuskriisi ja suure töökohtade kaotuse. Seetõttu tuleks Itaalia arvates tariifi kohaldamisaja pikendamist käsitada ajutise lahendusena. Itaalia tsiteerib konkurentsivõimet, energeetikat ja keskkonda käsitleva kõrgetasemelise töörühma järeldusi, (19) milles soovitatakse pikaajalise lahendusena infrastruktuuri ja omavahelise ühenduse parandamist ning keskmise kestusega lahendusena pikaajalisi tarnelepinguid ja koostööd tarbijate ning elektritootjate või -tarnijate vahel.

| (62) | Ülemäärase hüvitamise kohta teeb Itaalia järgmised märkused. Kui Ternile oleks tema elektritootmisvarad alles jäänud, oleks ta saanud müüa osa oma elektrist kolmandatele isikutele, saades nii lisakasumit. Terni kantud kahju suurendas aastate jooksul toimunud elektrihindade suurtõus. Energiaturgude siiani käimasolev liberaliseerimine ei ole andnud veel tulemusi konkurentsipõhiste hindade näol ning seetõttu on vajadus Terni hindu hüvitada jätkuvalt olemas. Praegu maksavad Terni äriühingud hinda (vahemikus 40–72 eurot/MWh), mis on suures osas sarnane samasuguse tarbimisprofiiliga äriühingute makstavate hindadega ELis. Kui Ternile oleksid varad alles jäänud, maksaks ta isetoodetud elektri MWh eest 4–7,0 eurot. Seetõttu järeldab Itaalia, et tariif ei sisalda ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

(62)

Ülemäärase hüvitamise kohta teeb Itaalia järgmised märkused. Kui Ternile oleks tema elektritootmisvarad alles jäänud, oleks ta saanud müüa osa oma elektrist kolmandatele isikutele, saades nii lisakasumit. Terni kantud kahju suurendas aastate jooksul toimunud elektrihindade suurtõus. Energiaturgude siiani käimasolev liberaliseerimine ei ole andnud veel tulemusi konkurentsipõhiste hindade näol ning seetõttu on vajadus Terni hindu hüvitada jätkuvalt olemas. Praegu maksavad Terni äriühingud hinda (vahemikus 40–72 eurot/MWh), mis on suures osas sarnane samasuguse tarbimisprofiiliga äriühingute makstavate hindadega ELis. Kui Ternile oleksid varad alles jäänud, maksaks ta isetoodetud elektri MWh eest 4–7,0 eurot. Seetõttu järeldab Itaalia, et tariif ei sisalda ülemäärast hüvitamist.

| (63) | Itaalia on esitanud erakonsultandi Energy Advisor S.r.l. poolt Terni äriühingute tellimusel tehtud uuringu. Selles uuringus, mida oleks ehk õigem nimetada lihtsalt arvutuseks, kuna see koosneb ühest tabelist ja paarist metoodikat selgitavast leheküljest, hinnatakse elektritootmisvarade väärtust ja võrreldakse seda Terni saadud kumulatiivse tariifse soodustusega. Uuringus lähtutakse elektritootmisvarade raamatupidamislikust väärtusest ja korrigeeritakse seda vastavalt inflatsioonile 2006. aasta väärtusesse. Seejärel arvutatakse uuringus välja Terni tariifse soodustuse netoväärtus. Ajavahemiku 1963–1999 puhul vaadeldakse uuringus erinevusi võrreldava tarbija aastaste elektrikulude (2. alternatiiv) ja Terni isetootmiskulude alusel säilitatavate tegelike aastakulude (1. alternatiiv) vahel. Selles arvutuses on võrreldavaks tarbijaks võetud elektri isetootja (kes on muu hulgas vabastatud sovrapprezzo termico maksmisest). Ajavahemikul 2000–2006 on tariifne soodustus arvutatud aastakulu, mille Terni oleks kandnud, kui tariif oleks arvutatud isetootmise kulude alusel (1. alternatiiv, mis ei olnud pärast tariifi reformimist enam võimalik) ning võrreldava tarbija meetodil kujunenud Terni tegeliku (2. alternatiiv) kulu vahena. Uuringu tulemused on järgmised:






  a) | Terni varade korrigeeritud väärtus (2006): 1 687 745 045,19 eurot |
| --- | --- | --- |

(63)

Itaalia on esitanud erakonsultandi Energy Advisor S.r.l. poolt Terni äriühingute tellimusel tehtud uuringu. Selles uuringus, mida oleks ehk õigem nimetada lihtsalt arvutuseks, kuna see koosneb ühest tabelist ja paarist metoodikat selgitavast leheküljest, hinnatakse elektritootmisvarade väärtust ja võrreldakse seda Terni saadud kumulatiivse tariifse soodustusega. Uuringus lähtutakse elektritootmisvarade raamatupidamislikust väärtusest ja korrigeeritakse seda vastavalt inflatsioonile 2006. aasta väärtusesse. Seejärel arvutatakse uuringus välja Terni tariifse soodustuse netoväärtus. Ajavahemiku 1963–1999 puhul vaadeldakse uuringus erinevusi võrreldava tarbija aastaste elektrikulude (2. alternatiiv) ja Terni isetootmiskulude alusel säilitatavate tegelike aastakulude (1. alternatiiv) vahel. Selles arvutuses on võrreldavaks tarbijaks võetud elektri isetootja (kes on muu hulgas vabastatud sovrapprezzo termico maksmisest). Ajavahemikul 2000–2006 on tariifne soodustus arvutatud aastakulu, mille Terni oleks kandnud, kui tariif oleks arvutatud isetootmise kulude alusel (1. alternatiiv, mis ei olnud pärast tariifi reformimist enam võimalik) ning võrreldava tarbija meetodil kujunenud Terni tegeliku (2. alternatiiv) kulu vahena. Uuringu tulemused on järgmised:

a)

Terni varade korrigeeritud väärtus (2006): 1 687 745 045,19 eurot

| b) | tariifne soodustus (samuti korrigeeritud 2006. aasta väärtusesse): 1 400 895 446,90 eurot. |
| --- | --- |

b)

tariifne soodustus (samuti korrigeeritud 2006. aasta väärtusesse): 1 400 895 446,90 eurot.

| (64) | Seega toetab uuring seisukohta, et Terni kahjusid ei ole ülemääraselt hüvitatud. Lisaks näitaks arvutus Ternile kuni 2010. aastani koguneva tariifse soodustuse kohta ülemäärase hüvitamise puudumist. |
| --- | --- |

(64)

Seega toetab uuring seisukohta, et Terni kahjusid ei ole ülemääraselt hüvitatud. Lisaks näitaks arvutus Ternile kuni 2010. aastani koguneva tariifse soodustuse kohta ülemäärase hüvitamise puudumist.

| (65) | Seoses ESTÜ otsusega 83/396 ja Euroopa Kohtu otsusega C-99/92 teeb Itaalia järgmised faktilised täpsustused. ESTÜ otsus ei ole seotud Cementiri ega Nuova Terniga, kes ei ole kunagi tegutsenud terasesektoris. ESTÜ otsus viitas Terni terasetootmisüksusele kuuluvale, kuid mitte Terni piirkonnas, vaid Lovere’s, Lombardias asuvale tehasele tariifikomponendi sovrapprezzo termico hüvitamise vormis antud riigiabi kokkusobivusele. Seda abi saab anda ainult eraettevõtjatest terasetootjatele. ESTÜ otsuses sätestati, et kuna Terni kuulus riigile, ei tohtinud Lovere tehas abi saada. Euroopa Kohtu eelotsus käsitles võimalikku vahetegemist eraomanduses ja riigile kuuluvate tootjate vahel. See kinnitas ESTÜ otsust selles osas, et era- ja riigile kuuluvate tootjate jaoks erinevate abimeetmete kehtestamine ei ole diskrimineeriv. |
| --- | --- |

(65)

Seoses ESTÜ otsusega 83/396 ja Euroopa Kohtu otsusega C-99/92 teeb Itaalia järgmised faktilised täpsustused. ESTÜ otsus ei ole seotud Cementiri ega Nuova Terniga, kes ei ole kunagi tegutsenud terasesektoris. ESTÜ otsus viitas Terni terasetootmisüksusele kuuluvale, kuid mitte Terni piirkonnas, vaid Lovere’s, Lombardias asuvale tehasele tariifikomponendi sovrapprezzo termico hüvitamise vormis antud riigiabi kokkusobivusele. Seda abi saab anda ainult eraettevõtjatest terasetootjatele. ESTÜ otsuses sätestati, et kuna Terni kuulus riigile, ei tohtinud Lovere tehas abi saada. Euroopa Kohtu eelotsus käsitles võimalikku vahetegemist eraomanduses ja riigile kuuluvate tootjate vahel. See kinnitas ESTÜ otsust selles osas, et era- ja riigile kuuluvate tootjate jaoks erinevate abimeetmete kehtestamine ei ole diskrimineeriv.

| (66) | Seega väidavad Terni äriühingud, et nii ESTÜ otsus kui ka kohtuotsus ei ole asjakohased, kuivõrd need käsitlevad Lovere tehase makstud sovrapprezzo termico’t ja mitte kõigile kolmele Terni piirkonna tehasele kehtestatud üldist eritariifi. |
| --- | --- |

(66)

Seega väidavad Terni äriühingud, et nii ESTÜ otsus kui ka kohtuotsus ei ole asjakohased, kuivõrd need käsitlevad Lovere tehase makstud sovrapprezzo termico’t ja mitte kõigile kolmele Terni piirkonna tehasele kehtestatud üldist eritariifi.

| (67) | Itaalia rõhutab, et seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikes 11 sätestatud tariifi kohaldamisaja vaidlusalune pikendamine on seotud laiaulatusliku investeeringuprogrammiga, mida ThyssenKrupp rakendab Terni-Narni tööstuspiirkonnas. Selle tegevuskava raames arendatakse piirkonnas välja uus elektritootmisvõimsus. Seega on tariif ette nähtud ajutise lahendusena kuni kõnealuse võimsuse saavutamiseni ning selle tühistamine ohustaks pooleliolevaid investeeringuid. |
| --- | --- |

(67)

Itaalia rõhutab, et seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikes 11 sätestatud tariifi kohaldamisaja vaidlusalune pikendamine on seotud laiaulatusliku investeeringuprogrammiga, mida ThyssenKrupp rakendab Terni-Narni tööstuspiirkonnas. Selle tegevuskava raames arendatakse piirkonnas välja uus elektritootmisvõimsus. Seega on tariif ette nähtud ajutise lahendusena kuni kõnealuse võimsuse saavutamiseni ning selle tühistamine ohustaks pooleliolevaid investeeringuid.

| (68) | Itaalia märgib Cassa Conguaglio kohta, et tegemist on tehnilise vahendajaga, kelle ülesanne piirdub rahavoogude kogumise ja ümbersuunamisega. Cassa Conguagliol ei ole tegutsemisruumi tariifi määramisel ega kontrolli rahasummade üle. Seetõttu leiab Itaalia, et a) Cassa Conguaglio hallatavad rahalised vahendid ei kujuta endast Euroopa Kohtu praktikast (20) lähtudes riigiabi ning et b) Cassa Conguaglio sekkumisega 2004. aastal eritariifide halduses tehtud muudatused ei mõjutanud tariifi kompenseerivat olemust. |
| --- | --- |

(68)

Itaalia märgib Cassa Conguaglio kohta, et tegemist on tehnilise vahendajaga, kelle ülesanne piirdub rahavoogude kogumise ja ümbersuunamisega. Cassa Conguagliol ei ole tegutsemisruumi tariifi määramisel ega kontrolli rahasummade üle. Seetõttu leiab Itaalia, et a) Cassa Conguaglio hallatavad rahalised vahendid ei kujuta endast Euroopa Kohtu praktikast (20) lähtudes riigiabi ning et b) Cassa Conguaglio sekkumisega 2004. aastal eritariifide halduses tehtud muudatused ei mõjutanud tariifi kompenseerivat olemust.

| (69) | Deggendorfi kohtupraktika põhjal teatab Itaalia komisjonile, et ta nõuab ThyssenKruppilt abi tagastamist ning et äriühing on lõplikuks tagasimaksmiseks kandnud kinnisele kontole 865 538 eurot, mis makstakse välja siis, kui tagastatava summa osas on jõutud kokkuleppele. |
| --- | --- |

(69)

Deggendorfi kohtupraktika põhjal teatab Itaalia komisjonile, et ta nõuab ThyssenKruppilt abi tagastamist ning et äriühing on lõplikuks tagasimaksmiseks kandnud kinnisele kontole 865 538 eurot, mis makstakse välja siis, kui tagastatava summa osas on jõutud kokkuleppele.

VI.   MEETME HINDAMINE

| (70) | Riigi poolt varade sundvõõrandamise eest antud hüvitist ei peeta tavaliselt riigiabiks. Kõnealuse meetme hindamisel tuleb seetõttu teha kõigepealt kindlaks, kas Società Terni hüdroelektritootmisvarade üleandmisega ENELile kaasneb hüvitamise kohustus või tuleks seda käsitada pelga riigivarade ümberkorraldamisena. Kui vastus sellele küsimusele on, et hüvitis oli põhjendatud, peab komisjon tegema järgmisena kindlaks, millise kuupäevani ja/või kui suure summa ulatuses saab Terni soodustariifi lugeda võrdväärseks kompenseerivaks meetmeks. |
| --- | --- |

(70)

Riigi poolt varade sundvõõrandamise eest antud hüvitist ei peeta tavaliselt riigiabiks. Kõnealuse meetme hindamisel tuleb seetõttu teha kõigepealt kindlaks, kas Società Terni hüdroelektritootmisvarade üleandmisega ENELile kaasneb hüvitamise kohustus või tuleks seda käsitada pelga riigivarade ümberkorraldamisena. Kui vastus sellele küsimusele on, et hüvitis oli põhjendatud, peab komisjon tegema järgmisena kindlaks, millise kuupäevani ja/või kui suure summa ulatuses saab Terni soodustariifi lugeda võrdväärseks kompenseerivaks meetmeks.

| (71) | Hüdroelektritootmisvarade üleandmise ajal 1962. aastal ENELile oli Società Terni riigiosalusega äriühing, mida kontrollis ente pubblico economico. Itaalia ametiasutuste väitel tuli selliseid üksusi juhtida turupõhimõtete kohaselt. Riik oli Società Terni põhiaktsionäriks, kuid osa kapitalist kuulus ka erainvestoritele ja äriühing oli noteeritud väärtpaberibörsil. Riigistamisseadus ei näinud ette hüvitist enti pubblici jaoks otseses mõttes, kuid nägi selle ette enti pubblici economici jaoks, nagu Società Terni. See kajastab nende üksuste toimimist reguleerivate põhimõtete erinevust. Veel enamgi, samal ajavahemikul sundvõõrandati teiste, n-ö puhaste elektritootjate varasid ning ka nemad said hüvitist (kuigi teiste kriteeriumide alusel). |
| --- | --- |

(71)

Hüdroelektritootmisvarade üleandmise ajal 1962. aastal ENELile oli Società Terni riigiosalusega äriühing, mida kontrollis ente pubblico economico. Itaalia ametiasutuste väitel tuli selliseid üksusi juhtida turupõhimõtete kohaselt. Riik oli Società Terni põhiaktsionäriks, kuid osa kapitalist kuulus ka erainvestoritele ja äriühing oli noteeritud väärtpaberibörsil. Riigistamisseadus ei näinud ette hüvitist enti pubblici jaoks otseses mõttes, kuid nägi selle ette enti pubblici economici jaoks, nagu Società Terni. See kajastab nende üksuste toimimist reguleerivate põhimõtete erinevust. Veel enamgi, samal ajavahemikul sundvõõrandati teiste, n-ö puhaste elektritootjate varasid ning ka nemad said hüvitist (kuigi teiste kriteeriumide alusel).

| (72) | Komisjon märgib, et Società Terni varade hüvitiseta äravõtmine oleks kahjustanud äriühingu ning eelkõige tema eraaktsionäride huve. Era- ja riigiettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtet silmas pidades ning arvestades vajadust kaitsta Società Terni eraaktsionäride põhiseaduslikku õigust saada hüvitist, leiab komisjon, et Itaalia otsus kohelda Ternit võrdselt samas olukorras oleva eraäriühinguga ning hüvitada tema varade äravõtmist võib pidada põhjendatuks. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon märgib, et Società Terni varade hüvitiseta äravõtmine oleks kahjustanud äriühingu ning eelkõige tema eraaktsionäride huve. Era- ja riigiettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtet silmas pidades ning arvestades vajadust kaitsta Società Terni eraaktsionäride põhiseaduslikku õigust saada hüvitist, leiab komisjon, et Itaalia otsus kohelda Ternit võrdselt samas olukorras oleva eraäriühinguga ning hüvitada tema varade äravõtmist võib pidada põhjendatuks.

| (73) | 1962. aastal otsustas Itaalia mitte anda Società Ternile hüvitist sundvõõrandatud varade turuväärtusel põhineva fikseeritud summa ulatuses (vastupidi sellele, nagu käituti n-ö puhaste elektritootjate puhul). Selle asemel määrati hüvitis, mis seisnes kindla elektrikoguse pakkumises hinnaga, mida äriühing oleks maksnud elektritootmisvarade säilitamise korral. Tuleb märkida, et see meetod oli majanduslikult otstarbekas: Società Terni virtuaalse isetootjana kohtlemisega kõrvaldati Ternile aastate jooksul näiteks energiahindade tõusust tekkiva võimaliku lisakahju oht. |
| --- | --- |

(73)

1962. aastal otsustas Itaalia mitte anda Società Ternile hüvitist sundvõõrandatud varade turuväärtusel põhineva fikseeritud summa ulatuses (vastupidi sellele, nagu käituti n-ö puhaste elektritootjate puhul). Selle asemel määrati hüvitis, mis seisnes kindla elektrikoguse pakkumises hinnaga, mida äriühing oleks maksnud elektritootmisvarade säilitamise korral. Tuleb märkida, et see meetod oli majanduslikult otstarbekas: Società Terni virtuaalse isetootjana kohtlemisega kõrvaldati Ternile aastate jooksul näiteks energiahindade tõusust tekkiva võimaliku lisakahju oht.

| (74) | Komisjon võib selle meetodi põhimõtte heaks kiita. Samas ei saa sundvõõrandamise eest määratav hüvitis siiski tugineda täpselt määratlemata korrale, vaid tuleb sundvõõrandamise ajal selgelt ja prognoositavalt kehtestada, andes äriühingule, kelle varasid sundvõõrandatakse, võimaluse pakutav summa vaidlustada. Kui hüvitisepakett on juba vastu võetud, ei saa seda hiljem ümber vaadata. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon võib selle meetodi põhimõtte heaks kiita. Samas ei saa sundvõõrandamise eest määratav hüvitis siiski tugineda täpselt määratlemata korrale, vaid tuleb sundvõõrandamise ajal selgelt ja prognoositavalt kehtestada, andes äriühingule, kelle varasid sundvõõrandatakse, võimaluse pakutav summa vaidlustada. Kui hüvitisepakett on juba vastu võetud, ei saa seda hiljem ümber vaadata.

| (75) | Kõnealusel juhul sõltus hüvitise kogusumma tariifi kohaldamise kestusest. Itaalia ametiasutuste algselt pakutud hüvitisepaketis nähti ette, et tariifi kohaldatakse 30 aastat ja selle kohaldamine lõpeb seega 1992. aastal. Società Terni oleks võinud selle mehhanismi riigistamisseaduse raames vaidlustada, kui ta oleks seda ebapiisavaks pidanud, (21) kuid ta otsustas seda mitte teha. |
| --- | --- |

(75)

Kõnealusel juhul sõltus hüvitise kogusumma tariifi kohaldamise kestusest. Itaalia ametiasutuste algselt pakutud hüvitisepaketis nähti ette, et tariifi kohaldatakse 30 aastat ja selle kohaldamine lõpeb seega 1992. aastal. Società Terni oleks võinud selle mehhanismi riigistamisseaduse raames vaidlustada, kui ta oleks seda ebapiisavaks pidanud, (21) kuid ta otsustas seda mitte teha.

| (76) | Komisjon on hinnanud, kas algset hüvitamise korda võib selle mehhanismi ja kestust arvestades piisavaks pidada. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon on hinnanud, kas algset hüvitamise korda võib selle mehhanismi ja kestust arvestades piisavaks pidada.

| (77) | Itaalias on hüdroelektrijaama käitamine seotud kontsessiooniga, mille kestus võimaldab äriühingul investeeringu amortiseerida. Kontsessiooni lõppemisel kaotab äriühing põhimõtteliselt õiguse oma varasid kasutada. Terni hüvitamismeetodi puhul oli majanduslikult otstarbekas, et elektri pakkumine tootmishinnaga ei ületaks äriühingu kontsessiooni järelejäänud kestust. See näib tõepoolest olevat Itaalia selle seaduse algse sätte mõte, millega piirati soodustariifi kohaldamisaega 1992. aastani. Kuigi Terni enda kontsessioon oleks lõppenud mõni aasta varem, on arusaadav, et Itaalia ametiasutused soovisid ühtlustada Terni tariifi kohaldamise lõppemise Itaalia hüdroelektrikontsessioonide üldise lõppemisega 1992. aastal. Società Ternile oli antud ka eriti pikk kontsessioon (60 aastat 30 asemel) ja seega oli tal sundvõõrandamise ajal olnud juba 30 aastat aega oma investeeringut amortiseerida. |
| --- | --- |

(77)

Itaalias on hüdroelektrijaama käitamine seotud kontsessiooniga, mille kestus võimaldab äriühingul investeeringu amortiseerida. Kontsessiooni lõppemisel kaotab äriühing põhimõtteliselt õiguse oma varasid kasutada. Terni hüvitamismeetodi puhul oli majanduslikult otstarbekas, et elektri pakkumine tootmishinnaga ei ületaks äriühingu kontsessiooni järelejäänud kestust. See näib tõepoolest olevat Itaalia selle seaduse algse sätte mõte, millega piirati soodustariifi kohaldamisaega 1992. aastani. Kuigi Terni enda kontsessioon oleks lõppenud mõni aasta varem, on arusaadav, et Itaalia ametiasutused soovisid ühtlustada Terni tariifi kohaldamise lõppemise Itaalia hüdroelektrikontsessioonide üldise lõppemisega 1992. aastal. Società Ternile oli antud ka eriti pikk kontsessioon (60 aastat 30 asemel) ja seega oli tal sundvõõrandamise ajal olnud juba 30 aastat aega oma investeeringut amortiseerida.

| (78) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et algne hüvitisepakett oli kohane ega kahjustanud äriühingut mitte kuidagi. |
| --- | --- |

(78)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et algne hüvitisepakett oli kohane ega kahjustanud äriühingut mitte kuidagi.

| (79) | Otsustava tähtsusega on siin see, kas hüvitise osaks saab pidada ka tariifse soodustuste korra rakendamise korduvat pikendamist. Komisjon on seisukohal, et see ei saa nii olla. Kui riik midagi sundvõõrandab, kehtestab ta ette hüvitise absoluutsumma või hüvitusmehhanismi nagu käesoleval juhul. Summade või mehhanismi mis tahes tagantjärele muutmine muudab tingimata meetme olemust, mida ei saa enam pidada kompenseerivaks niivõrd, kuivõrd see erineb algsest korrast. Vastupidisega nõustumine tooks kaasa seda liiki meetmete väljajätmise riigiabi kontrollist. |
| --- | --- |

(79)

Otsustava tähtsusega on siin see, kas hüvitise osaks saab pidada ka tariifse soodustuste korra rakendamise korduvat pikendamist. Komisjon on seisukohal, et see ei saa nii olla. Kui riik midagi sundvõõrandab, kehtestab ta ette hüvitise absoluutsumma või hüvitusmehhanismi nagu käesoleval juhul. Summade või mehhanismi mis tahes tagantjärele muutmine muudab tingimata meetme olemust, mida ei saa enam pidada kompenseerivaks niivõrd, kuivõrd see erineb algsest korrast. Vastupidisega nõustumine tooks kaasa seda liiki meetmete väljajätmise riigiabi kontrollist.

| (80) | Liikmesriik võib siiski teatada komisjonile oma kavatsusest teha sellele äriühingule täiendavaid soodustusi, kelle varasid sundvõõrandati. Komisjon uurib iga sellist teadet eraldi, lähtudes riigiabieeskirjadest ning võttes arvesse konkreetseid asjaolusid, millele toetutakse. |
| --- | --- |

(80)

Liikmesriik võib siiski teatada komisjonile oma kavatsusest teha sellele äriühingule täiendavaid soodustusi, kelle varasid sundvõõrandati. Komisjon uurib iga sellist teadet eraldi, lähtudes riigiabieeskirjadest ning võttes arvesse konkreetseid asjaolusid, millele toetutakse.

| (81) | Põhjenduses 63 nimetatud uuringust ilmneb, et Società Ternile ja tema õigusjärglastele aastate jooksul antud hüvitis ei katnud täielikult sundvõõrandatud varade turuväärtust. Seetõttu ei esinenud ülemäärast hüvitamist ja abisaajatele ei tehtud de facto soodustust. |
| --- | --- |

(81)

Põhjenduses 63 nimetatud uuringust ilmneb, et Società Ternile ja tema õigusjärglastele aastate jooksul antud hüvitis ei katnud täielikult sundvõõrandatud varade turuväärtust. Seetõttu ei esinenud ülemäärast hüvitamist ja abisaajatele ei tehtud de facto soodustust.

| (82) | Eelmärkusena soovib komisjon rõhutada, et hüvitusmeetme piisavuse analüüsi saab teha ainult eelnevalt, st sundvõõrandamise ajal. Seoses sellega tuleb märkida, et Itaalia ametiasutuste valitud mehhanismi eesmärk oli panna Società Terni samasse olukorda kui see, millises ta oleks olnud, kui tema elektrijaama ei oleks sundvõõrandatud, andes talle kontsessiooni kestuse ajaks elektrile juurdepääsu tootmishinnaga. Seetõttu on raske mõista väidet, et Terni äriühingud võisid selle mehhanismi raames saada vähem kui neil õiguspäraselt saada oli. Pealegi leiab komisjon, et isegi kui uuringu järeldused oleksid põhjendatud (põhjendustes 87–91 tõendatakse vastupidist), ei oleks see asjaolu oluline selle kindlaksmääramisel, kas tariif andis kasusaajatele eelise. |
| --- | --- |

(82)

Eelmärkusena soovib komisjon rõhutada, et hüvitusmeetme piisavuse analüüsi saab teha ainult eelnevalt, st sundvõõrandamise ajal. Seoses sellega tuleb märkida, et Itaalia ametiasutuste valitud mehhanismi eesmärk oli panna Società Terni samasse olukorda kui see, millises ta oleks olnud, kui tema elektrijaama ei oleks sundvõõrandatud, andes talle kontsessiooni kestuse ajaks elektrile juurdepääsu tootmishinnaga. Seetõttu on raske mõista väidet, et Terni äriühingud võisid selle mehhanismi raames saada vähem kui neil õiguspäraselt saada oli. Pealegi leiab komisjon, et isegi kui uuringu järeldused oleksid põhjendatud (põhjendustes 87–91 tõendatakse vastupidist), ei oleks see asjaolu oluline selle kindlaksmääramisel, kas tariif andis kasusaajatele eelise.

| (83) | Tuleb meeles pidada, et sundvõõrandamise ajal oleks Itaalia võinud Ternile hüvitist anda temalt sundvõõrandatud varade väärtusel põhineva fikseeritud rahasummana. Itaalia valis aga teistsuguse meetodi, mis seisnes Società Terni kohtlemises virtuaalse isetootjana. See meetod oli majanduslikult igati otstarbekas ning eelise olemasolu tuleks hinnata selles võrdlusraamistikus. Asjasse selliselt suhtudes tuleb järeldada, et enne algse hüvitamiskorra kehtivusaja lõppu (ja ainult enne seda) ei saanud kasusaajad eelist. Seda järeldust ei saa alternatiivseid kulude ja tulude arvutusi kasutades kahtluse alla seada, eriti kui need arvutused tehakse tagantjärele. |
| --- | --- |

(83)

Tuleb meeles pidada, et sundvõõrandamise ajal oleks Itaalia võinud Ternile hüvitist anda temalt sundvõõrandatud varade väärtusel põhineva fikseeritud rahasummana. Itaalia valis aga teistsuguse meetodi, mis seisnes Società Terni kohtlemises virtuaalse isetootjana. See meetod oli majanduslikult igati otstarbekas ning eelise olemasolu tuleks hinnata selles võrdlusraamistikus. Asjasse selliselt suhtudes tuleb järeldada, et enne algse hüvitamiskorra kehtivusaja lõppu (ja ainult enne seda) ei saanud kasusaajad eelist. Seda järeldust ei saa alternatiivseid kulude ja tulude arvutusi kasutades kahtluse alla seada, eriti kui need arvutused tehakse tagantjärele.

| (84) | Hilisem teistsuguse meetodi kasutamine tooks kaasa vastuolulised või isegi ebaloogilised tulemused, mida illustreerib järgmine näide. Oletame, et energiahindade plahvatusliku tõusu tõttu oleks kasusaajate saadud rahasummad ületanud Terni tehase turuväärtuse juba tariifsete soodustuste korra kehtivusaja esimese kümne aasta jooksul; uuringu metoodikat järgides tuleks siis järeldada, et hüvitist anti ülemäära, isegi kui sundvõõrandamispaketis nähti ette, et tariifi kohaldatakse 30 aastat. See oleks ilmselgelt ekslik arutluskäik, kuna selles ei võetaks arvesse algse korra mõtet. Sama tuleb järeldada vastupidise hüpoteesi puhul, mille järgi tegelikult saadud summad ei katnud varade väärtust. |
| --- | --- |

(84)

Hilisem teistsuguse meetodi kasutamine tooks kaasa vastuolulised või isegi ebaloogilised tulemused, mida illustreerib järgmine näide. Oletame, et energiahindade plahvatusliku tõusu tõttu oleks kasusaajate saadud rahasummad ületanud Terni tehase turuväärtuse juba tariifsete soodustuste korra kehtivusaja esimese kümne aasta jooksul; uuringu metoodikat järgides tuleks siis järeldada, et hüvitist anti ülemäära, isegi kui sundvõõrandamispaketis nähti ette, et tariifi kohaldatakse 30 aastat. See oleks ilmselgelt ekslik arutluskäik, kuna selles ei võetaks arvesse algse korra mõtet. Sama tuleb järeldada vastupidise hüpoteesi puhul, mille järgi tegelikult saadud summad ei katnud varade väärtust.

| (85) | Pealegi on sundvõõrandamise korral kulude ja tulude tagantjärele arvutamine täiesti kohatu. Äriühingu puhul, kelle varad sundvõõrandati, ei saa pikaajalist majanduslikku tulemit, mida ei ole võimalik sundvõõrandamise ajal prognoosida, aastakümneid hiljem edasiste hüvitiste õigustamiseks läbi vaadata. |
| --- | --- |

(85)

Pealegi on sundvõõrandamise korral kulude ja tulude tagantjärele arvutamine täiesti kohatu. Äriühingu puhul, kelle varad sundvõõrandati, ei saa pikaajalist majanduslikku tulemit, mida ei ole võimalik sundvõõrandamise ajal prognoosida, aastakümneid hiljem edasiste hüvitiste õigustamiseks läbi vaadata.

| (86) | Seetõttu võib uuringu kõrvale jätta, sest see ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

(86)

Seetõttu võib uuringu kõrvale jätta, sest see ei ole asjakohane.

| (87) | Sellest hoolimata uuris komisjon uuringus esitatud andmeid ja järeldusi. See analüüs näitas, et uuring oli metodoloogiliselt puudulik. Nagu alljärgnevalt näidatakse, on uuringus Terni äriühingute tariifset soodustust süstemaatiliselt alahinnatud ning sundvõõrandatud varade väärtust suure tõenäosusega ülehinnatud. |
| --- | --- |

(87)

Sellest hoolimata uuris komisjon uuringus esitatud andmeid ja järeldusi. See analüüs näitas, et uuring oli metodoloogiliselt puudulik. Nagu alljärgnevalt näidatakse, on uuringus Terni äriühingute tariifset soodustust süstemaatiliselt alahinnatud ning sundvõõrandatud varade väärtust suure tõenäosusega ülehinnatud.

| (88) | Ajavahemiku 1963–1999 kohta tariifse soodustuse arvutamiseks võrreldakse uuringus Terni makstud hinda (1. alternatiiv – isetoodetud elektri maksumus) tavahinnaga, mida maksis võrreldav klient, st isetootja, kellele tehti erand teatud tariifikomponentidest (2. alternatiiv). Seega arvutatakse eelis Ternile hüvitamiseks ette nähtud kahe alternatiivse sooduskohtlemise vahena. Komisjon märgib, et tariifse soodustuse arvutamiseks oleks Terni tariifi tulnud võrrelda tavatariifiga, mida maksab Terni tarbimisprofiiliga mitte-isetootja. Seetõttu on uuringus Terni tariifset soodustust hinnatud väiksemaks. |
| --- | --- |

(88)

Ajavahemiku 1963–1999 kohta tariifse soodustuse arvutamiseks võrreldakse uuringus Terni makstud hinda (1. alternatiiv – isetoodetud elektri maksumus) tavahinnaga, mida maksis võrreldav klient, st isetootja, kellele tehti erand teatud tariifikomponentidest (2. alternatiiv). Seega arvutatakse eelis Ternile hüvitamiseks ette nähtud kahe alternatiivse sooduskohtlemise vahena. Komisjon märgib, et tariifse soodustuse arvutamiseks oleks Terni tariifi tulnud võrrelda tavatariifiga, mida maksab Terni tarbimisprofiiliga mitte-isetootja. Seetõttu on uuringus Terni tariifset soodustust hinnatud väiksemaks.

| (89) | Ajavahemiku 2000–2006 puhul on taas arvestatud eeliseks kahe sooduskohtlemise vahe, ainsa erinevusega, et Terni tegelikult makstud hind vastab 2. alternatiivile (ja mitte 1. alternatiivile, mis ei olnud pärast tariifireformi enam võimalik). Seda meetodit kasutades kujuneb mõnel aastal eelis isegi negatiivseks, mis näitab metoodikavigu, arvestades et Terni äriühingutele kehtis kogu aeg turuhinnast madalam tariif. Põhimõtteliselt oleks selle ajavahemiku tariifne soodustus pidanud olema lihtsalt võrdne Cassa Conguaglio makstud hüvituskomponendiga. Seetõttu on eelist jällegi oluliselt väiksemaks hinnatud. |
| --- | --- |

(89)

Ajavahemiku 2000–2006 puhul on taas arvestatud eeliseks kahe sooduskohtlemise vahe, ainsa erinevusega, et Terni tegelikult makstud hind vastab 2. alternatiivile (ja mitte 1. alternatiivile, mis ei olnud pärast tariifireformi enam võimalik). Seda meetodit kasutades kujuneb mõnel aastal eelis isegi negatiivseks, mis näitab metoodikavigu, arvestades et Terni äriühingutele kehtis kogu aeg turuhinnast madalam tariif. Põhimõtteliselt oleks selle ajavahemiku tariifne soodustus pidanud olema lihtsalt võrdne Cassa Conguaglio makstud hüvituskomponendiga. Seetõttu on eelist jällegi oluliselt väiksemaks hinnatud.

| (90) | Veel üks uuringus tehtud viga on seotud varade väärtusega. Uuringus võetakse varade raamatupidamislikuks väärtuseks lihtsalt Termi 1962. aasta (riigistamisele eelnenud aasta) eelarve kirje „masinad ja seadmed” ning järgmise aasta sama kirje vahe. Esiteks tuleb märkida, et puuduvad kindlad tõendid selle kohta, et see vahe tuleneb ainult hüdroelektrijaama kaotusest. Kuid isegi, kui seda raamatupidamislikku väärtust võiks arutluse mõttes aktsepteerida, oleks uuringus kasutatud meetod puudulik. Nagu Itaalia kinnitas, on hüdroelektrijaama tegelik väärtus sundvõõrandamise ajal seotud selle jaama kontsessiooni järelejäänud kehtivusajaga. (22) Seetõttu oleks pidanud jaama raamatupidamislikku väärtust korrigeerima, et seda arvesse võtta. Uuringus on raamatupidamislik väärtus lihtsalt vastavalt inflatsioonile korrigeeritud 2006. aasta väärtusesse. Seega esineb tõendeid selle kohta, et uuringus on varade väärtust ülehinnatud. |
| --- | --- |

(90)

Veel üks uuringus tehtud viga on seotud varade väärtusega. Uuringus võetakse varade raamatupidamislikuks väärtuseks lihtsalt Termi 1962. aasta (riigistamisele eelnenud aasta) eelarve kirje „masinad ja seadmed” ning järgmise aasta sama kirje vahe. Esiteks tuleb märkida, et puuduvad kindlad tõendid selle kohta, et see vahe tuleneb ainult hüdroelektrijaama kaotusest. Kuid isegi, kui seda raamatupidamislikku väärtust võiks arutluse mõttes aktsepteerida, oleks uuringus kasutatud meetod puudulik. Nagu Itaalia kinnitas, on hüdroelektrijaama tegelik väärtus sundvõõrandamise ajal seotud selle jaama kontsessiooni järelejäänud kehtivusajaga. (22) Seetõttu oleks pidanud jaama raamatupidamislikku väärtust korrigeerima, et seda arvesse võtta. Uuringus on raamatupidamislik väärtus lihtsalt vastavalt inflatsioonile korrigeeritud 2006. aasta väärtusesse. Seega esineb tõendeid selle kohta, et uuringus on varade väärtust ülehinnatud.

| (91) | Järelikult võib kõnealuse uuringu täielikult kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(91)

Järelikult võib kõnealuse uuringu täielikult kõrvale jätta.

| (92) | Terni tariifi kohaldamisaja pikendamistega seoses mõistab komisjon, et nende mõte oli säilitada võrdne kohtlemine nende hüdroelektritootjatega, kelle kontsessioonide kehtivusaega oli pikendatud. See võrdsus, mis on hüvitusmehhanismi keskmes, oli sundvõõrandamise korra puhul siiski ette nähtud ainult 30 aastaks, mitte määramata ajaks. Seetõttu ei olnud need pikendamised kompenseerivat laadi, nagu põhjendustes 73–78 juba selgitatud. |
| --- | --- |

(92)

Terni tariifi kohaldamisaja pikendamistega seoses mõistab komisjon, et nende mõte oli säilitada võrdne kohtlemine nende hüdroelektritootjatega, kelle kontsessioonide kehtivusaega oli pikendatud. See võrdsus, mis on hüvitusmehhanismi keskmes, oli sundvõõrandamise korra puhul siiski ette nähtud ainult 30 aastaks, mitte määramata ajaks. Seetõttu ei olnud need pikendamised kompenseerivat laadi, nagu põhjendustes 73–78 juba selgitatud.

| (93) | See järeldus kehtib veelgi enam tariifi kohaldamisaja teistkordse pikendamise puhul. See pikendamine katkestas soodustuse järkjärgulise kaotamise mehhanismi, mille eesmärk oli kergendada äriühingute üleminekut täistariifile ning mis andis märku Itaalia ametiasutuste veendumusest, et äriühingutele hüvitati kõik täies ulatuses. Itaalia on selle teistkordse pikendamise põhjusi, mis olid seotud ainult tööstuspoliitikaga, tegelikult ise põhjalikult selgitanud (vaata Itaalia märkusi põhjenduses 60). |
| --- | --- |

(93)

See järeldus kehtib veelgi enam tariifi kohaldamisaja teistkordse pikendamise puhul. See pikendamine katkestas soodustuse järkjärgulise kaotamise mehhanismi, mille eesmärk oli kergendada äriühingute üleminekut täistariifile ning mis andis märku Itaalia ametiasutuste veendumusest, et äriühingutele hüvitati kõik täies ulatuses. Itaalia on selle teistkordse pikendamise põhjusi, mis olid seotud ainult tööstuspoliitikaga, tegelikult ise põhjalikult selgitanud (vaata Itaalia märkusi põhjenduses 60).

| (94) | Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades leiab komisjon, et Terni tariifi saab pidada kompenseerivaks kuni 1992. aastani. Kuni selle ajani ei ole meede käsitletav riigiabina. Tariifi kohaldamisaja edasiste pikendamiste puhul tuleb lähtuda riigiabieeskirjadest. |
| --- | --- |

(94)

Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades leiab komisjon, et Terni tariifi saab pidada kompenseerivaks kuni 1992. aastani. Kuni selle ajani ei ole meede käsitletav riigiabina. Tariifi kohaldamisaja edasiste pikendamiste puhul tuleb lähtuda riigiabieeskirjadest.

| (95) | Seetõttu on komisjon hinnanud, kas Terni kontsernile pärast 1992. aastat ja eriti pärast 1. jaanuaril 2005 jõustunud seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikes 11 sätestatud soodustariif, mis on käesoleva menetluse objekt, kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(95)

Seetõttu on komisjon hinnanud, kas Terni kontsernile pärast 1992. aastat ja eriti pärast 1. jaanuaril 2005 jõustunud seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikes 11 sätestatud soodustariif, mis on käesoleva menetluse objekt, kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (96) | Seoses sellega võtab komisjon arvesse Itaalia selgitusi selle kohta, et ESTÜ otsus 83/396 ja kohtuotsus C 99/92 ei ole käesoleva juhtumi puhul asjakohased ning nõustub, et sellised otsused ei mõjuta hinnangut selle kohta, kas kolmele Terni piirkonna tehasele pakutud tariifid on riigiabi või mitte. |
| --- | --- |

(96)

Seoses sellega võtab komisjon arvesse Itaalia selgitusi selle kohta, et ESTÜ otsus 83/396 ja kohtuotsus C 99/92 ei ole käesoleva juhtumi puhul asjakohased ning nõustub, et sellised otsused ei mõjuta hinnangut selle kohta, kas kolmele Terni piirkonna tehasele pakutud tariifid on riigiabi või mitte.

| (97) | Meede kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui on kumulatiivselt täidetud kolm järgmist tingimust: meede a) annab kasusaajale majandusliku eelise; b) antakse riigi poolt või riigi vahenditest ja on seostatav riigiga; c) on valikuline; d) mõjutab ühendusesisest turgu ja kahjustab konkurentsi ELis. |
| --- | --- |

(97)

Meede kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui on kumulatiivselt täidetud kolm järgmist tingimust: meede a) annab kasusaajale majandusliku eelise; b) antakse riigi poolt või riigi vahenditest ja on seostatav riigiga; c) on valikuline; d) mõjutab ühendusesisest turgu ja kahjustab konkurentsi ELis.

| (98) | Põhjendustes 74–95 esitatud arutluskäiku arvestades on komisjon jõudnud järeldusele, et algse hüvitisepaketi kohaldamisajal kuni 1992. aastani ei andnud Terni soodustariif kasusaajale eelist. Seetõttu tuleb eelise olemasolu kindlakstegemiseks hinnata ainult tariifi kohaldamisaja pikendamisi. |
| --- | --- |

(98)

Põhjendustes 74–95 esitatud arutluskäiku arvestades on komisjon jõudnud järeldusele, et algse hüvitisepaketi kohaldamisajal kuni 1992. aastani ei andnud Terni soodustariif kasusaajale eelist. Seetõttu tuleb eelise olemasolu kindlakstegemiseks hinnata ainult tariifi kohaldamisaja pikendamisi.

| (99) | Ei saa olla kahtlust selles, et elektri pakkumine tavatariifist odavamate hindadega on selge majanduslik eelis kasusaajatele, kelle tootmiskulusid see vähendab ja konkurentsivõimet suurendab. |
| --- | --- |

(99)

Ei saa olla kahtlust selles, et elektri pakkumine tavatariifist odavamate hindadega on selge majanduslik eelis kasusaajatele, kelle tootmiskulusid see vähendab ja konkurentsivõimet suurendab.

| (100) | Kuna konkreetset tariifi kohaldatakse ainult Terni kontserni suhtes, on meede valikuline. |
| --- | --- |

(100)

Kuna konkreetset tariifi kohaldatakse ainult Terni kontserni suhtes, on meede valikuline.

| (101) | Seoses rahastamisega riigi vahenditest tuleb märkida, et alates 2002. aastast kannavad tariifist tulenevat rahalist koormust kõik Itaalia elektritarbijad maksutaolise lõivu vormis, mida Cassa Conguaglio kogub elektritariifi komponendi A4 kaudu. See lõiv on kohustuslik, kuna see on kehtestatud AEEG otsusega (Delibera), kes rakendab siseriiklikke õigusakte. Cassa Conguaglio on seadusega loodud avalik-õiguslik asutus, kes täidab oma ülesandeid vastavalt AEEG otsuses ning asjakohastes õigusnormides täpselt sätestatud juhistele. |
| --- | --- |

(101)

Seoses rahastamisega riigi vahenditest tuleb märkida, et alates 2002. aastast kannavad tariifist tulenevat rahalist koormust kõik Itaalia elektritarbijad maksutaolise lõivu vormis, mida Cassa Conguaglio kogub elektritariifi komponendi A4 kaudu. See lõiv on kohustuslik, kuna see on kehtestatud AEEG otsusega (Delibera), kes rakendab siseriiklikke õigusakte. Cassa Conguaglio on seadusega loodud avalik-õiguslik asutus, kes täidab oma ülesandeid vastavalt AEEG otsuses ning asjakohastes õigusnormides täpselt sätestatud juhistele.

| (102) | Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et siseriikliku õiguse kohaselt kohustuslikust ja seadusega loodud avalik-õiguslikule asutusele makstavast lõivust saadavad tulud on riigi vahendid asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui see eraldatakse muudele kõnealuses artiklis sätestatud kriteeriumidele vastava meetme rahastamiseks. (23) |
| --- | --- |

(102)

Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et siseriikliku õiguse kohaselt kohustuslikust ja seadusega loodud avalik-õiguslikule asutusele makstavast lõivust saadavad tulud on riigi vahendid asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui see eraldatakse muudele kõnealuses artiklis sätestatud kriteeriumidele vastava meetme rahastamiseks. (23)

| (103) | Eespool põhjenduses 68 tsiteerib Itaalia Pearle’i kohtuasja (24) toetamaks oma väidet, et Cassa Conguaglio kaudu liikuvad rahalised vahendid ei ole riigiabi. Pearle’i kohtuasjas leidis kohus, et teatavatel täpselt määratletud asjaoludel ei saa pidada avalik-õigusliku asutuse kaudu liikuvast lõivust saadavat tulu riigi vahenditeks. Pearle’i juhtumi korral rahastati meetmeid täielikult asjaomase majandusharu poolt ja selle algatusel lõivust saadavatest tuludest, mis vaid liikus läbi avalik-õigusliku asutuse ning lõivu maksjad olid samad mis abimeetmest kasusaajad. Komisjon leiab, et käesolev juhtum on ilmselgelt erinev. Terni tariif kehtestati riigi (mitte asjaomase majandusharu) algatusel, tariifist kasusaajad ei kata mingitki osa lõivust tulenevast rahalisest koormusest, mis langeb täielikult elektritarbijatele, ning riik võib anda igal ajal Cassa Conguagliole AEEG Delibera (otsuse) või muu õigusnormi kaudu juhiseid selle kohta, kuidas kasutada lõivu abil kogutud vahendeid. Seetõttu ei ole Pearle’i juhtum antud juhul asjakohane. |
| --- | --- |

(103)

Eespool põhjenduses 68 tsiteerib Itaalia Pearle’i kohtuasja (24) toetamaks oma väidet, et Cassa Conguaglio kaudu liikuvad rahalised vahendid ei ole riigiabi. Pearle’i kohtuasjas leidis kohus, et teatavatel täpselt määratletud asjaoludel ei saa pidada avalik-õigusliku asutuse kaudu liikuvast lõivust saadavat tulu riigi vahenditeks. Pearle’i juhtumi korral rahastati meetmeid täielikult asjaomase majandusharu poolt ja selle algatusel lõivust saadavatest tuludest, mis vaid liikus läbi avalik-õigusliku asutuse ning lõivu maksjad olid samad mis abimeetmest kasusaajad. Komisjon leiab, et käesolev juhtum on ilmselgelt erinev. Terni tariif kehtestati riigi (mitte asjaomase majandusharu) algatusel, tariifist kasusaajad ei kata mingitki osa lõivust tulenevast rahalisest koormusest, mis langeb täielikult elektritarbijatele, ning riik võib anda igal ajal Cassa Conguagliole AEEG Delibera (otsuse) või muu õigusnormi kaudu juhiseid selle kohta, kuidas kasutada lõivu abil kogutud vahendeid. Seetõttu ei ole Pearle’i juhtum antud juhul asjakohane.

| (104) | Preussen-Elektra kohtuasjas, mida Itaalia samuti põhjenduses 68 tsiteeris, leidis kohus, et elektrit tarnivatele eraettevõtjatele kehtestatud kohustus osta taastuvatest allikatest saadud elektrit seda tüüpi elektri tegelikust majanduslikust väärtusest kõrgemate miinimumhindadega ei kujutanud endast riigiabi, kuna meede ei hõlmanud riigi vahendite otsest ega kaudset ülekandmist. |
| --- | --- |

(104)

Preussen-Elektra kohtuasjas, mida Itaalia samuti põhjenduses 68 tsiteeris, leidis kohus, et elektrit tarnivatele eraettevõtjatele kehtestatud kohustus osta taastuvatest allikatest saadud elektrit seda tüüpi elektri tegelikust majanduslikust väärtusest kõrgemate miinimumhindadega ei kujutanud endast riigiabi, kuna meede ei hõlmanud riigi vahendite otsest ega kaudset ülekandmist.

| (105) | Ka siin on juhtumid olemuselt selgelt erinevad. Preussen-Elektra juhtumis saadi meetme rahastamiseks vajalikud rahalised vahendid otse elektritarnijatelt ilma ühegi avalik-õigusliku asutuse kaasamiseta isegi passiivse rahasummade ülekandjana. Sellisel juhul ei saadud tuvastada riigi vahendite ülekandmist. Käesoleval juhul aga tuleb raha üldsuselt maksutaolise lõivu kogumise teel, mis liigub enne lõppsaajateni jõudmist läbi avalik-õigusliku asutuse. Seega on tegemist klassikalise riigi vahendite kaasamise juhtumiga. |
| --- | --- |

(105)

Ka siin on juhtumid olemuselt selgelt erinevad. Preussen-Elektra juhtumis saadi meetme rahastamiseks vajalikud rahalised vahendid otse elektritarnijatelt ilma ühegi avalik-õigusliku asutuse kaasamiseta isegi passiivse rahasummade ülekandjana. Sellisel juhul ei saadud tuvastada riigi vahendite ülekandmist. Käesoleval juhul aga tuleb raha üldsuselt maksutaolise lõivu kogumise teel, mis liigub enne lõppsaajateni jõudmist läbi avalik-õigusliku asutuse. Seega on tegemist klassikalise riigi vahendite kaasamise juhtumiga.

| (106) | Eespool esitatud asjaolusid arvesse võttes on Terni tariifi rahastamiseks kasutatud maksutaolise lõivu puhul tegemist riigi vahenditega. |
| --- | --- |

(106)

Eespool esitatud asjaolusid arvesse võttes on Terni tariifi rahastamiseks kasutatud maksutaolise lõivu puhul tegemist riigi vahenditega.

| (107) | Samuti on täidetud riigiga seostatavuse kriteerium, (25) kuna Terni tariifi õiguslik alus on sätestatud siseriiklikus õiguses koostoimes avalik-õigusliku asutuse, AEEG Deliberaga. |
| --- | --- |

(107)

Samuti on täidetud riigiga seostatavuse kriteerium, (25) kuna Terni tariifi õiguslik alus on sätestatud siseriiklikus õiguses koostoimes avalik-õigusliku asutuse, AEEG Deliberaga.

| (108) | Seoses artikli 87 lõike 1 viimase kriteeriumiga – mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja konkurentsi kahjustamine – võib komisjon põhjenduses 46 esitatud Terni äriühingute väited põhjendustes 109–116 esitatud kaalutlustel kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(108)

Seoses artikli 87 lõike 1 viimase kriteeriumiga – mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja konkurentsi kahjustamine – võib komisjon põhjenduses 46 esitatud Terni äriühingute väited põhjendustes 109–116 esitatud kaalutlustel kõrvale jätta.

| (109) | Kasusaajate peamine sisuline väide on see, et tariifist kasusaavad tehased ei tegutse ühendusesiseses kaubavahetuses, kuna müüvad enamiku oma toodetest koduturul. |
| --- | --- |

(109)

Kasusaajate peamine sisuline väide on see, et tariifist kasusaavad tehased ei tegutse ühendusesiseses kaubavahetuses, kuna müüvad enamiku oma toodetest koduturul.

| (110) | Sellega seoses tuleb märkida, et analüüsimisel ei saa piirduda Terni piirkonnas paiknevate tehastega. Kasusaajad kuuluvad eri majandusharudes tegutsevatesse rahvusvahelistesse kontsernidesse (26) ning ühele üksusele või tehasele antud tegevusabiga on võimalik ristsubsideerida kontserni teisi, ühendusesisesele kaubandusele avatud sektorites tegutsevaid üksusi. Tegelikult piisaks ainult sellest asjaolust järeldamaks, et tariif mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(110)

Sellega seoses tuleb märkida, et analüüsimisel ei saa piirduda Terni piirkonnas paiknevate tehastega. Kasusaajad kuuluvad eri majandusharudes tegutsevatesse rahvusvahelistesse kontsernidesse (26) ning ühele üksusele või tehasele antud tegevusabiga on võimalik ristsubsideerida kontserni teisi, ühendusesisesele kaubandusele avatud sektorites tegutsevaid üksusi. Tegelikult piisaks ainult sellest asjaolust järeldamaks, et tariif mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (111) | Isegi kui tõendatakse, et kõigi äriühingute toodang müüakse suuremalt jaolt või täielikult Itaalia koduturul, ei oleks see, quod non, meetme poolt ühendusesisesele kaubandusele avaldatava mõju kindlakstegemisel oluline. Kohus on otsustanud, et „juhul kui ettevõtja konkureerib teistest liikmesriikidest pärit toodetega, olemata ise oma toodete eksportija, võib ettevõtjale antav abi kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi (...). Kui liikmesriik annab ettevõtjale toetust, võib sisetoodang jääda samaks või suureneda, samal ajal kui teistes liikmesriikides tegutsevate ettevõtjate võimalused eksportida oma toodangut selle liikmesriigi turule vähenevad”. (27) |
| --- | --- |

(111)

Isegi kui tõendatakse, et kõigi äriühingute toodang müüakse suuremalt jaolt või täielikult Itaalia koduturul, ei oleks see, quod non, meetme poolt ühendusesisesele kaubandusele avaldatava mõju kindlakstegemisel oluline. Kohus on otsustanud, et „juhul kui ettevõtja konkureerib teistest liikmesriikidest pärit toodetega, olemata ise oma toodete eksportija, võib ettevõtjale antav abi kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi (...). Kui liikmesriik annab ettevõtjale toetust, võib sisetoodang jääda samaks või suureneda, samal ajal kui teistes liikmesriikides tegutsevate ettevõtjate võimalused eksportida oma toodangut selle liikmesriigi turule vähenevad”. (27)

| (112) | Seetõttu uuris komisjon, kas asjaomastes majandusharudes üldiselt esineb ühendusesisest kaubandust. |
| --- | --- |

(112)

Seetõttu uuris komisjon, kas asjaomastes majandusharudes üldiselt esineb ühendusesisest kaubandust.

| (113) | Mis puutub tsemenditootjasse Cementir, siis komisjon on tsemenditurgu ja selle erinevaid osi põhjalikult analüüsinud, eelkõige oma 1994. aasta tsementi käsitlevas otsuses (28). Tsement on raske toode, millel on oma kaaluga võrreldes väike väärtus, nii et transpordikulud võivad muuta kõnealuse toote transpordi pikkade vahemaade taha majanduslikult ebaotstarbekaks. Komisjon leidis siiski, et see piirang ei takista ühendusesisest kaubandust. Tegelikult kauplevad liikmesriigid omavahel tsemenditoodetega ning minevikus tehtud järeldus tsemenditootjatevaheliste ebaseaduslike kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse kohta (mida peeti eelnimetatud otsuses karistatavaks) oma koduturgude kaitseks tõendab veelgi tõhusa konkurentsi olemasolu ELi tasandil. |
| --- | --- |

(113)

Mis puutub tsemenditootjasse Cementir, siis komisjon on tsemenditurgu ja selle erinevaid osi põhjalikult analüüsinud, eelkõige oma 1994. aasta tsementi käsitlevas otsuses (28). Tsement on raske toode, millel on oma kaaluga võrreldes väike väärtus, nii et transpordikulud võivad muuta kõnealuse toote transpordi pikkade vahemaade taha majanduslikult ebaotstarbekaks. Komisjon leidis siiski, et see piirang ei takista ühendusesisest kaubandust. Tegelikult kauplevad liikmesriigid omavahel tsemenditoodetega ning minevikus tehtud järeldus tsemenditootjatevaheliste ebaseaduslike kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse kohta (mida peeti eelnimetatud otsuses karistatavaks) oma koduturgude kaitseks tõendab veelgi tõhusa konkurentsi olemasolu ELi tasandil.

| (114) | Nuova Terni Industrie Chimiche’i puhul piisab sellest, kui öelda, et juba ühinemisotsuses endas, millega komisjon kiitis heaks Nuova Terni Industrie Chimiche’i ülevõtmise Norsk Hydro poolt, (29) leidis komisjon, et Terni kemikaalidega tegeleva üksuse toodetega kaubeldi ühendusesiseselt ja et nende geograafiline turg hõlmas vähemalt kogu EMPd. |
| --- | --- |

(114)

Nuova Terni Industrie Chimiche’i puhul piisab sellest, kui öelda, et juba ühinemisotsuses endas, millega komisjon kiitis heaks Nuova Terni Industrie Chimiche’i ülevõtmise Norsk Hydro poolt, (29) leidis komisjon, et Terni kemikaalidega tegeleva üksuse toodetega kaubeldi ühendusesiseselt ja et nende geograafiline turg hõlmas vähemalt kogu EMPd.

| (115) | ThyssenKruppi kohta märgib komisjon, et teraseturg on ülemaailmne väga konkurentsitihe turg. Komisjon on juba oma varasemates otsustes järeldanud, et turuosad, milles ThyssenKrupp tegutseb, hõlmavad vähemalt ELi. (30) |
| --- | --- |

(115)

ThyssenKruppi kohta märgib komisjon, et teraseturg on ülemaailmne väga konkurentsitihe turg. Komisjon on juba oma varasemates otsustes järeldanud, et turuosad, milles ThyssenKrupp tegutseb, hõlmavad vähemalt ELi. (30)

| (116) | Seetõttu tuleb järeldada, et kolmele Terni äriühingule võimaldatav elektri soodustariif parandab ühendusesiseses kaubanduses nende konkurentsivõimet võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. Väljakujunenud kohtupraktika (31) kohaselt tuleb sel juhul pidada ühendusesisest turgu mõjutatuks ja konkurentsi kahjustatuks. |
| --- | --- |

(116)

Seetõttu tuleb järeldada, et kolmele Terni äriühingule võimaldatav elektri soodustariif parandab ühendusesiseses kaubanduses nende konkurentsivõimet võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. Väljakujunenud kohtupraktika (31) kohaselt tuleb sel juhul pidada ühendusesisest turgu mõjutatuks ja konkurentsi kahjustatuks.

| (117) | Eespool esitatud asjaolusid arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et Terni äriühingutele alates 1. jaanuarist 2005 võimaldatud soodustariif kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning seda võib lubada ainult juhul, kui selle puhul on võimalik kasutada mõnda asutamislepingus kehtestatud erandit. |
| --- | --- |

(117)

Eespool esitatud asjaolusid arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et Terni äriühingutele alates 1. jaanuarist 2005 võimaldatud soodustariif kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning seda võib lubada ainult juhul, kui selle puhul on võimalik kasutada mõnda asutamislepingus kehtestatud erandit.

| (118) | Põhjendustes 119–132 esitatud põhjustel ei saa meedet lugeda olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

(118)

Põhjendustes 119–132 esitatud põhjustel ei saa meedet lugeda olemasolevaks abiks.

| (119) | Seaduse nr 9/1991 algset sätet, mille puhul on leitud, et riigiabi andmine on lubatud, muudeti 2005. aastal seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 11. |
| --- | --- |

(119)

Seaduse nr 9/1991 algset sätet, mille puhul on leitud, et riigiabi andmine on lubatud, muudeti 2005. aastal seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 11.

| (120) | Tuleb märkida, et täielikult heaks kiidetud tariifi sisu ja seadusega nr 80/2005 kehtestatud tariifi sisu on ainult näiliselt sarnased. |
| --- | --- |

(120)

Tuleb märkida, et täielikult heaks kiidetud tariifi sisu ja seadusega nr 80/2005 kehtestatud tariifi sisu on ainult näiliselt sarnased.

| (121) | Seadusega nr 80/2005 kehtestati, et Terni peaks saama soodustariifist kasu kuni 2010. aastani. Isegi kui teistkordne pikendamine oleks olnud üksnes eelmise meetme kohaldamisaja pikendamine, oleks see tähendanud uut abi. Väljakujunenud kohtupraktika järgi tuleb olemasoleva abi kestuse muutmist käsitada uue abina. (32) |
| --- | --- |

(121)

Seadusega nr 80/2005 kehtestati, et Terni peaks saama soodustariifist kasu kuni 2010. aastani. Isegi kui teistkordne pikendamine oleks olnud üksnes eelmise meetme kohaldamisaja pikendamine, oleks see tähendanud uut abi. Väljakujunenud kohtupraktika järgi tuleb olemasoleva abi kestuse muutmist käsitada uue abina. (32)

| (122) | Üksikasjalikum analüüs näitab siiski, et kahe meetme vahelised erinevused on palju sisulisemad. |
| --- | --- |

(122)

Üksikasjalikum analüüs näitab siiski, et kahe meetme vahelised erinevused on palju sisulisemad.

| (123) | Enne seaduse nr 80/2005 jõustumist põhines Terni hind (ja selle igal aastal ajakohastatud hind) veel algsel isetootjate võrdsel kohtlemisel. Seadusega nr 80/2005 sekkuti, kaotades selle seose ja sidudes Terni isetootjate kohtlemisest tulemuslikult lahti. 2005. aastaks määratud hind langeb juhuslikult kokku 2004. aasta hinnaga, kuid hinnakujundusmehhanismi on oluliselt muudetud, kuna uut hinda ajakohastatakse kooskõlas keskmise energiahindade tõusuga, tagades selle, et hoolimata hinnatõusu suurusest ei tõuse tariif rohkem kui 4 % aastas. |
| --- | --- |

(123)

Enne seaduse nr 80/2005 jõustumist põhines Terni hind (ja selle igal aastal ajakohastatud hind) veel algsel isetootjate võrdsel kohtlemisel. Seadusega nr 80/2005 sekkuti, kaotades selle seose ja sidudes Terni isetootjate kohtlemisest tulemuslikult lahti. 2005. aastaks määratud hind langeb juhuslikult kokku 2004. aasta hinnaga, kuid hinnakujundusmehhanismi on oluliselt muudetud, kuna uut hinda ajakohastatakse kooskõlas keskmise energiahindade tõusuga, tagades selle, et hoolimata hinnatõusu suurusest ei tõuse tariif rohkem kui 4 % aastas.

| (124) | Abisummad on kasvanud ka soodushinnaga tarnitavate koguste suurenemise tõttu. Kahanemine on täielikult kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(124)

Abisummad on kasvanud ka soodushinnaga tarnitavate koguste suurenemise tõttu. Kahanemine on täielikult kõrvaldatud.

| (125) | Käesoleval juhul tuleb rõhutada, et isegi kui abisummade suurus oleks jäänud samaks, tulnuks kindlasti teha sama järeldus, kui järgida kohtujurist Fennelly arvamust kohtuasjas Itaalia ja Sardegna Lines vs. komisjon. (33) Hinnates seda, milles seisneb kava oluline muutmine, ütles kohtujurist Fennelly, et „täiesti uue meetodi kehtestamine, mis andis faktiliselt sama abisumma, kujutas endast algse korra olulist muutust”. |
| --- | --- |

(125)

Käesoleval juhul tuleb rõhutada, et isegi kui abisummade suurus oleks jäänud samaks, tulnuks kindlasti teha sama järeldus, kui järgida kohtujurist Fennelly arvamust kohtuasjas Itaalia ja Sardegna Lines vs. komisjon. (33) Hinnates seda, milles seisneb kava oluline muutmine, ütles kohtujurist Fennelly, et „täiesti uue meetodi kehtestamine, mis andis faktiliselt sama abisumma, kujutas endast algse korra olulist muutust”.

| (126) | Komisjon märgib samuti, et arvestades erinevaid tariifi reguleerivaid mehhanisme oleks võimatu eristada 2005. aastal rakendatud uues meetmes seda osa, mis oleks kuni 2007. aastani jätkuvalt olemasolev abi ning muutust, mida saaks klassifitseerida uueks abiks. (34) |
| --- | --- |

(126)

Komisjon märgib samuti, et arvestades erinevaid tariifi reguleerivaid mehhanisme oleks võimatu eristada 2005. aastal rakendatud uues meetmes seda osa, mis oleks kuni 2007. aastani jätkuvalt olemasolev abi ning muutust, mida saaks klassifitseerida uueks abiks. (34)

| (127) | Seetõttu leiab komisjon, et teistkordseks pikendamiseks nimetatud meede on tegelikult täielikult uus abikava selles mõttes, et seda on võrreldes 1991. aasta otsuses käsitletuga oluliselt muudetud. |
| --- | --- |

(127)

Seetõttu leiab komisjon, et teistkordseks pikendamiseks nimetatud meede on tegelikult täielikult uus abikava selles mõttes, et seda on võrreldes 1991. aasta otsuses käsitletuga oluliselt muudetud.

| (128) | Eelöeldut arvestades tuleb alates 1. jaanuarist 2005, mil tariifi kohaldamisaega pikendati seadusega nr 80/2005, meedet käsitleda uue abina. (35) |
| --- | --- |

(128)

Eelöeldut arvestades tuleb alates 1. jaanuarist 2005, mil tariifi kohaldamisaega pikendati seadusega nr 80/2005, meedet käsitleda uue abina. (35)

| (129) | Põhjendustes 48–60 esitatud väide, mille kohaselt tuleks meedet lugeda heakskiidetuks vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 4 lõikele 5, kuna komisjoni oli sellest teavitatud ja ta ei olnud menetlustähtaja jooksul otsust teinud, on ilmselgelt põhjendamatu. On oluline vahe, kas teatada meetmest artikli 88 lõike 3 kohaselt või anda lihtsalt komisjonile teada meetme olemasolust. Breda Fucine Meridionali (36) kohtuasjas on Esimese Astme Kohus otsustanud, et peasekretärile mitteadresseeritud ja EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikele 3 mitteviitavate dokumentide edastamist ei saa pidada kehtivaks teatamiseks. |
| --- | --- |

(129)

Põhjendustes 48–60 esitatud väide, mille kohaselt tuleks meedet lugeda heakskiidetuks vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 4 lõikele 5, kuna komisjoni oli sellest teavitatud ja ta ei olnud menetlustähtaja jooksul otsust teinud, on ilmselgelt põhjendamatu. On oluline vahe, kas teatada meetmest artikli 88 lõike 3 kohaselt või anda lihtsalt komisjonile teada meetme olemasolust. Breda Fucine Meridionali (36) kohtuasjas on Esimese Astme Kohus otsustanud, et peasekretärile mitteadresseeritud ja EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikele 3 mitteviitavate dokumentide edastamist ei saa pidada kehtivaks teatamiseks.

| (130) | Vaid artikli 88 lõike 3 kohaselt teatatud ja enne komisjoni otsust rakendamata meetmete puhul võib kasutada määruses nr 659/99 kehtestatud menetlustähtaegu. Käesoleval juhul on ilmselge, et seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 11 ei teatatud. |
| --- | --- |

(130)

Vaid artikli 88 lõike 3 kohaselt teatatud ja enne komisjoni otsust rakendamata meetmete puhul võib kasutada määruses nr 659/99 kehtestatud menetlustähtaegu. Käesoleval juhul on ilmselge, et seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 11 ei teatatud.

| (131) | Lisaks loetakse vastavalt määruse nr 659/99 artikli 4 lõikele 6 abi heakskiidetuks juhul, kui komisjon ei tee kahekuulise menetlustähtaja jooksul otsust, kui liikmesriik on eelnevalt teatanud oma kavatsusest meedet rakendada, ning kui komisjon ei ole teatise kättesaamisele järgneva 15 tööpäeva jooksul otsust teinud. Käesoleval juhul Itaalia eelteadet ei saatnud. Isegi kui Terni äriühingute väide oleks põhjendatud, mida see kahjuks põhjendustes 129 ja 130 esitatud selgituste kohaselt ei ole, ei oleks määruse nr 659/99 artikli 4 lõige 6 kohaldatav. |
| --- | --- |

(131)

Lisaks loetakse vastavalt määruse nr 659/99 artikli 4 lõikele 6 abi heakskiidetuks juhul, kui komisjon ei tee kahekuulise menetlustähtaja jooksul otsust, kui liikmesriik on eelnevalt teatanud oma kavatsusest meedet rakendada, ning kui komisjon ei ole teatise kättesaamisele järgneva 15 tööpäeva jooksul otsust teinud. Käesoleval juhul Itaalia eelteadet ei saatnud. Isegi kui Terni äriühingute väide oleks põhjendatud, mida see kahjuks põhjendustes 129 ja 130 esitatud selgituste kohaselt ei ole, ei oleks määruse nr 659/99 artikli 4 lõige 6 kohaldatav.

| (132) | Kuna Itaalia seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 11 ei teatanud, on abi ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(132)

Kuna Itaalia seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 11 ei teatanud, on abi ebaseaduslik.

| (133) | Kuigi käesolev menetlus käsitleb ainult tariifi kohaldamisaja teistkordset pikendamist, peab komisjon asjakohaseks esitada mitmeid kaalutlusi esimese pikendamise ja selle heakskiitmise kohta riigiabieeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(133)

Kuigi käesolev menetlus käsitleb ainult tariifi kohaldamisaja teistkordset pikendamist, peab komisjon asjakohaseks esitada mitmeid kaalutlusi esimese pikendamise ja selle heakskiitmise kohta riigiabieeskirjade alusel.

| (134) | Terni tariifi kohaldamisaja esimene pikendamine sätestati seaduse nr 9/1991 artikli 20 lõikes 4. See seadus kuulutati juhtumi NN 52/1991 puhul riigiabieeskirjadega kokkusobivaks. (37) Komisjoni otsuses, millest Itaaliale teada anti, ei täpsustata, millised seaduse artiklid loeti kokkusobivaks. Komisjoni otsuse aluseks olevates sisedokumentides on siiski esitatud riigiabi seisukohast oluliste artiklite lühikirjeldus ja hinnang. Seaduse artikli 20 lõiget 4, millega sätestati Terni tariifi kohaldamisaja pikendamine, ei mainitud. |
| --- | --- |

(134)

Terni tariifi kohaldamisaja esimene pikendamine sätestati seaduse nr 9/1991 artikli 20 lõikes 4. See seadus kuulutati juhtumi NN 52/1991 puhul riigiabieeskirjadega kokkusobivaks. (37) Komisjoni otsuses, millest Itaaliale teada anti, ei täpsustata, millised seaduse artiklid loeti kokkusobivaks. Komisjoni otsuse aluseks olevates sisedokumentides on siiski esitatud riigiabi seisukohast oluliste artiklite lühikirjeldus ja hinnang. Seaduse artikli 20 lõiget 4, millega sätestati Terni tariifi kohaldamisaja pikendamine, ei mainitud.

| (135) | Nii vähese teabe juures on kahjuks võimatu teha selgeks selles juhtumis esitatud põhjendusi ning eelkõige saada teada, kas komisjon uuris Terni tariifi ja kavatses selle heaks kiita. |
| --- | --- |

(135)

Nii vähese teabe juures on kahjuks võimatu teha selgeks selles juhtumis esitatud põhjendusi ning eelkõige saada teada, kas komisjon uuris Terni tariifi ja kavatses selle heaks kiita.

| (136) | Kuna Itaalia teatas tervest seadusest ja ka heakskiitmise otsuses viidatakse seadusele tervikuna, tuleb Terni tariifi kohaldamisaja pikendamist pidada siiski komisjoni 1991. aasta otsusega hõlmatuks. |
| --- | --- |

(136)

Kuna Itaalia teatas tervest seadusest ja ka heakskiitmise otsuses viidatakse seadusele tervikuna, tuleb Terni tariifi kohaldamisaja pikendamist pidada siiski komisjoni 1991. aasta otsusega hõlmatuks.

| (137) | Erandina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 kehtestatud üldisest riigiabi andmise keelust võib abi kuulutada ühisturuga kokkusobivaks, kui selle puhul saab rakendada mõnda asutamislepingus loetletud erandit. |
| --- | --- |

(137)

Erandina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 kehtestatud üldisest riigiabi andmise keelust võib abi kuulutada ühisturuga kokkusobivaks, kui selle puhul saab rakendada mõnda asutamislepingus loetletud erandit.

| (138) | Terni äriühingutele seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 11 antud riigiabi võib lugeda tegevusabiks. |
| --- | --- |

(138)

Terni äriühingutele seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 11 antud riigiabi võib lugeda tegevusabiks.

| (139) | Tegevusabi ehk abi, mida antakse, et vabastada ettevõtja kulutustest, mida ta tavaliselt seoses oma ettevõtte igapäevase juhtimise ja tavategevusega kandma peaks, kahjustab väljakujunenud kohtupraktika kohaselt põhimõtteliselt konkurentsi määral, mis on vastuolus majandusharu, kus seda antakse, ühiste huvidega. (38) Komisjon märgib, et energiamahukale ettevõtjale, st ettevõtjale, kelle jaoks on elekter üks peamisi kulutegureid, elektri soodustariifi vormis antav tegevusabi on eriti kahjustav abiliik, kuna kõnealusel abil on oluline ja otsene mõju selle ettevõtja tootmiskuludele ja sellest tulenevale konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

(139)

Tegevusabi ehk abi, mida antakse, et vabastada ettevõtja kulutustest, mida ta tavaliselt seoses oma ettevõtte igapäevase juhtimise ja tavategevusega kandma peaks, kahjustab väljakujunenud kohtupraktika kohaselt põhimõtteliselt konkurentsi määral, mis on vastuolus majandusharu, kus seda antakse, ühiste huvidega. (38) Komisjon märgib, et energiamahukale ettevõtjale, st ettevõtjale, kelle jaoks on elekter üks peamisi kulutegureid, elektri soodustariifi vormis antav tegevusabi on eriti kahjustav abiliik, kuna kõnealusel abil on oluline ja otsene mõju selle ettevõtja tootmiskuludele ja sellest tulenevale konkurentsivõimele.

| (140) | Tegevusabi võib teatavatel tingimustel anda keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste (39) kohaselt. Vaadeldaval tariifil aga keskkonnaeesmärgid puuduvad. |
| --- | --- |

(140)

Tegevusabi võib teatavatel tingimustel anda keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste (39) kohaselt. Vaadeldaval tariifil aga keskkonnaeesmärgid puuduvad.

| (141) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a võib tegevusabi anda erandkorras abikõlblikes toetatavates piirkondades. Vaadeldaval perioodil ei olnud Umbria maakond asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblik. |
| --- | --- |

(141)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a võib tegevusabi anda erandkorras abikõlblikes toetatavates piirkondades. Vaadeldaval perioodil ei olnud Umbria maakond asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblik.

| (142) | Kuigi põhjendustes 123–127 kirjeldatud põhjustel on kahe pikendamise korral rakendatud eri meetmeid, peab komisjon vajalikuks tuletada meelde, et esimesest pikendamisest teatamise ajal oli Umbria maakond tõsises majanduskriisis, mis mõjutas eriti Terni provintsi terase- ja keemiasektoreid. Seda kriisi, mis kulmineerus 1990. aastate algul, tunnistas komisjon 1997. aastal, kui kiitis heaks artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblike Itaalia piirkondade kaardi. (40) Terni ja Perugia provintsid kuulutati abikõlblikuks tõukefondide 2. eesmärgi raames. |
| --- | --- |

(142)

Kuigi põhjendustes 123–127 kirjeldatud põhjustel on kahe pikendamise korral rakendatud eri meetmeid, peab komisjon vajalikuks tuletada meelde, et esimesest pikendamisest teatamise ajal oli Umbria maakond tõsises majanduskriisis, mis mõjutas eriti Terni provintsi terase- ja keemiasektoreid. Seda kriisi, mis kulmineerus 1990. aastate algul, tunnistas komisjon 1997. aastal, kui kiitis heaks artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblike Itaalia piirkondade kaardi. (40) Terni ja Perugia provintsid kuulutati abikõlblikuks tõukefondide 2. eesmärgi raames.

| (143) | Seaduse nr 80/2005 vastuvõtmise ajal 2005. aastal olid struktuurilised kohandused Umbrias siiski valdavalt tehtud. Ajavahemikuks 2007–2013 pakutaval piirkondliku abi kaardil kaotab Umbria toetatava piirkonna staatuse üldse. See tähendab, et kuigi on keeruline kindlaks teha, kas piirkondliku arengu põhimõtetel oli algse heakskiitva otsuse tegemisel mingi roll, on siiski kindel, et tariifi kohaldamisaja teistkordset pikendamist hinnates ei saa komisjon sellistele põhimõtetele toetuda. |
| --- | --- |

(143)

Seaduse nr 80/2005 vastuvõtmise ajal 2005. aastal olid struktuurilised kohandused Umbrias siiski valdavalt tehtud. Ajavahemikuks 2007–2013 pakutaval piirkondliku abi kaardil kaotab Umbria toetatava piirkonna staatuse üldse. See tähendab, et kuigi on keeruline kindlaks teha, kas piirkondliku arengu põhimõtetel oli algse heakskiitva otsuse tegemisel mingi roll, on siiski kindel, et tariifi kohaldamisaja teistkordset pikendamist hinnates ei saa komisjon sellistele põhimõtetele toetuda.

| (144) | Itaalia on tegelikult selgitanud põhjalikult Terni tariifi kohaldamisaja teistkordse pikendamise tööstuspoliitilisi põhjusi (vaata põhjendust 61). Itaalia tariifi toetava argumendi põhiidee seisneb selles, et ka teiste liikmesriikide energiamahukatel äriühingutel on võimalus saada kasu alandatud energiahinnast ning et tariifi käsitatakse üleminekumeetmena, et vältida enne energiaturu täielikku liberaliseerimist ja infrastruktuuri paranemist EList ümberasumist. Need selgitused on muuseas vastuolus Itaalia väitega, nagu oleks Terni tariif endiselt kompenseeriv ega anna mingit alust sundvõõrandamispaketi läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(144)

Itaalia on tegelikult selgitanud põhjalikult Terni tariifi kohaldamisaja teistkordse pikendamise tööstuspoliitilisi põhjusi (vaata põhjendust 61). Itaalia tariifi toetava argumendi põhiidee seisneb selles, et ka teiste liikmesriikide energiamahukatel äriühingutel on võimalus saada kasu alandatud energiahinnast ning et tariifi käsitatakse üleminekumeetmena, et vältida enne energiaturu täielikku liberaliseerimist ja infrastruktuuri paranemist EList ümberasumist. Need selgitused on muuseas vastuolus Itaalia väitega, nagu oleks Terni tariif endiselt kompenseeriv ega anna mingit alust sundvõõrandamispaketi läbivaatamiseks.

| (145) | Komisjon märgib, et kohtu otsuse kohaselt „ei välista asjaolu, et liikmesriik proovib ühepoolsete meetmete abil ühtlustada teatud majandusharu konkurentsitingimusi teistes liikmesriikides kehtivate konkurentsitingimustega, nende meetmete kvalifitseerimist riigiabiks.” (41) Lisaks sellele tuleb üldse kõrvale jätte Itaalia väide, et niisugust riigiabi õigustab teiste (samavõrra kahjustavate) riigiabi juhtumite olemasolu ELis. Selline suhtumine tooks kaasa toetuste taotlemise võidujooksu ning oleks vastuolus riigiabi kontrolli eesmärgi endaga. Seoses väidetava EList ümberasumise ohuga märgib komisjon, et tema otsustamispraktikas ega ühenduse kohtute praktikas ei ole juhtumeid, kus niisugust väidet oleks riigiabi põhjendusena aktsepteeritud. Vaadeldaval juhul ei ole komisjonil isegi vajadust seda küsimust kaaluda, kuna Itaalia ametiasutused ei ole esitanud selle väite kohta mingeid tõendeid. Eelkõige ei ole tõendatud, et tariif oli sellise ohu ärahoidmiseks vajalik ja proportsionaalne. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon märgib, et kohtu otsuse kohaselt „ei välista asjaolu, et liikmesriik proovib ühepoolsete meetmete abil ühtlustada teatud majandusharu konkurentsitingimusi teistes liikmesriikides kehtivate konkurentsitingimustega, nende meetmete kvalifitseerimist riigiabiks.” (41) Lisaks sellele tuleb üldse kõrvale jätte Itaalia väide, et niisugust riigiabi õigustab teiste (samavõrra kahjustavate) riigiabi juhtumite olemasolu ELis. Selline suhtumine tooks kaasa toetuste taotlemise võidujooksu ning oleks vastuolus riigiabi kontrolli eesmärgi endaga. Seoses väidetava EList ümberasumise ohuga märgib komisjon, et tema otsustamispraktikas ega ühenduse kohtute praktikas ei ole juhtumeid, kus niisugust väidet oleks riigiabi põhjendusena aktsepteeritud. Vaadeldaval juhul ei ole komisjonil isegi vajadust seda küsimust kaaluda, kuna Itaalia ametiasutused ei ole esitanud selle väite kohta mingeid tõendeid. Eelkõige ei ole tõendatud, et tariif oli sellise ohu ärahoidmiseks vajalik ja proportsionaalne.

| (146) | Põhjenduses 61 esitatud kõrgetasemelise töörühma järeldused ei ole olulised, kuna need kajastavad üldise poliitilise arutelu tulemusi ega kujuta endast õiguslikult siduvaid sätteid. Tuleb aga märkida, et töörühma pakutud ja Itaalia tsiteeritud lahendused ei hõlma riigiabi andmist. |
| --- | --- |

(146)

Põhjenduses 61 esitatud kõrgetasemelise töörühma järeldused ei ole olulised, kuna need kajastavad üldise poliitilise arutelu tulemusi ega kujuta endast õiguslikult siduvaid sätteid. Tuleb aga märkida, et töörühma pakutud ja Itaalia tsiteeritud lahendused ei hõlma riigiabi andmist.

| (147) | Kuna selle abi puhul ei ole võimalik kasutada ühtegi EÜ asutamislepingu artiklis 87 sätestatud erandit, tuleks Terni äriühingute soodustariifi kohaldamisaja teistkordne pikendamine kuulutada ühisturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(147)

Kuna selle abi puhul ei ole võimalik kasutada ühtegi EÜ asutamislepingu artiklis 87 sätestatud erandit, tuleks Terni äriühingute soodustariifi kohaldamisaja teistkordne pikendamine kuulutada ühisturuga kokkusobimatuks.

| (148) | Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 659/1999, (42) millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, tuleks ebaseadusliku abi puhul, mis ei ole ühisturuga kokkusobiv, taastada tõhus konkurents ning tagastada viivitamata abi, sh ka intressid. |
| --- | --- |

(148)

Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 659/1999, (42) millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, tuleks ebaseadusliku abi puhul, mis ei ole ühisturuga kokkusobiv, taastada tõhus konkurents ning tagastada viivitamata abi, sh ka intressid.

| (149) | Kui abi on antud ilma artikli 88 lõike 3 kohase eelneva teatamiseta, ei saa abisaaja väljakujunenud kohtupraktika kohaselt õiguspäraselt eeldada, et toetus on seaduslik. (43) Hoolikas ärimees peaks suutma üldjuhul kindlaks teha, kas teatamismenetlust on järgitud ja kas abi on seaduslik. |
| --- | --- |

(149)

Kui abi on antud ilma artikli 88 lõike 3 kohase eelneva teatamiseta, ei saa abisaaja väljakujunenud kohtupraktika kohaselt õiguspäraselt eeldada, et toetus on seaduslik. (43) Hoolikas ärimees peaks suutma üldjuhul kindlaks teha, kas teatamismenetlust on järgitud ja kas abi on seaduslik.

| (150) | Ebaseaduslikult antud abi saaja võib siiski erandina tugineda asjaoludele, mille alusel ta võis õiguspäraselt eeldada abi seaduslikkust, ning keelduda abi tagasimaksmisest. (44) Komisjon uuris, kas põhjenduses 47 esitatud Terni äriühingute väidetud eriasjaolud võisid neile selliseks õiguspäraseks ootuseks põhjuse anda. |
| --- | --- |

(150)

Ebaseaduslikult antud abi saaja võib siiski erandina tugineda asjaoludele, mille alusel ta võis õiguspäraselt eeldada abi seaduslikkust, ning keelduda abi tagasimaksmisest. (44) Komisjon uuris, kas põhjenduses 47 esitatud Terni äriühingute väidetud eriasjaolud võisid neile selliseks õiguspäraseks ootuseks põhjuse anda.

| (151) | Sisuliselt väidavad abisaajad, et Itaalia oli kinnitanud, et meede ei ole abi ning et komisjon ei olnud seadnud meedet kahtluse alla selle esmakordsel pikendamisel ega teisest pikendamisest teadasaamisel. |
| --- | --- |

(151)

Sisuliselt väidavad abisaajad, et Itaalia oli kinnitanud, et meede ei ole abi ning et komisjon ei olnud seadnud meedet kahtluse alla selle esmakordsel pikendamisel ega teisest pikendamisest teadasaamisel.

| (152) | Esimese väite puhul piisab, kui tuletada meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa õiguspärase ootuse olemasolu sõltuda abi andva liikmesriigi käitumisest. Esimese Astme Kohus on väitnud oma otsuses, et „liikmesriigi poolt meetme kohta antud ebaõige teave ei saa ühelgi juhul tekitada õiguspärast ootust, eriti kui komisjoni ei ole sellest teabest üldse teavitatud”. (45) |
| --- | --- |

(152)

Esimese väite puhul piisab, kui tuletada meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa õiguspärase ootuse olemasolu sõltuda abi andva liikmesriigi käitumisest. Esimese Astme Kohus on väitnud oma otsuses, et „liikmesriigi poolt meetme kohta antud ebaõige teave ei saa ühelgi juhul tekitada õiguspärast ootust, eriti kui komisjoni ei ole sellest teabest üldse teavitatud”. (45)

| (153) | Seega võib õiguspärast ootust tekitada ainult ühenduse ametiasutuse käitumine. Kohus on eelkõige otsustanud, et isik ei saa „selle põhimõtte rikkumisele tugineda juhul, kui ametiasutused ei ole andnud konkreetseid tagatisi” (46) (rõhutatud). |
| --- | --- |

(153)

Seega võib õiguspärast ootust tekitada ainult ühenduse ametiasutuse käitumine. Kohus on eelkõige otsustanud, et isik ei saa „selle põhimõtte rikkumisele tugineda juhul, kui ametiasutused ei ole andnud konkreetseid tagatisi” (46) (rõhutatud).

| (154) | Terni äriühingud väidavad, et 1991. aastal, kui komisjon kiitis heaks seaduse nr 9/1991, ei seatud meedet kahtluse alla. Tuleb märkida, et komisjoni 1991. aasta otsus hõlmab ainult seaduses nr 9/1991 sätestatud meedet, mistõttu selle meetme heakskiitmine ei saa tekitada õiguspärast ootust seoses seadusega nr 80/2005 kehtestatud uue abimeetme seaduslikkuse või ühisturuga kokkusobivusega. Isegi kui komisjon oli sõnaselgelt öelnud, et 1991. aasta meede ei kujutanud endast abi, quod non, ei võinud kasusaajad eeldada, et 2005. aasta meedet saaks samuti kvalifitseerida automaatselt kui meedet, mis ei ole abi, kuna on palju asjaolusid, mis võivad muuta abina mittekäsitatud meetme riigiabiks. |
| --- | --- |

(154)

Terni äriühingud väidavad, et 1991. aastal, kui komisjon kiitis heaks seaduse nr 9/1991, ei seatud meedet kahtluse alla. Tuleb märkida, et komisjoni 1991. aasta otsus hõlmab ainult seaduses nr 9/1991 sätestatud meedet, mistõttu selle meetme heakskiitmine ei saa tekitada õiguspärast ootust seoses seadusega nr 80/2005 kehtestatud uue abimeetme seaduslikkuse või ühisturuga kokkusobivusega. Isegi kui komisjon oli sõnaselgelt öelnud, et 1991. aasta meede ei kujutanud endast abi, quod non, ei võinud kasusaajad eeldada, et 2005. aasta meedet saaks samuti kvalifitseerida automaatselt kui meedet, mis ei ole abi, kuna on palju asjaolusid, mis võivad muuta abina mittekäsitatud meetme riigiabiks.

| (155) | Peale selle viitab komisjoni otsuse sõnastus, mis saadeti Itaaliale ning kus kuulutati seadustes nr 9/1991 ja 10/1991 sisalduvad meetmed ühisturuga kokkusobivaks, pigem sellele, et Terni meede oli riigiabi. |
| --- | --- |

(155)

Peale selle viitab komisjoni otsuse sõnastus, mis saadeti Itaaliale ning kus kuulutati seadustes nr 9/1991 ja 10/1991 sisalduvad meetmed ühisturuga kokkusobivaks, pigem sellele, et Terni meede oli riigiabi.

| (156) | Seega ei saanud komisjoni otsus kuidagi anda kasusaajatele konkreetseid tagatisi selle kohta, et tariifil on abile omased tunnused, vaid parimal juhul õiguspärase ootuse, et 1991. aastal tehtud tariifi kohaldamisaja pikendamine oli ühisturuga kokkusobiv. 2005. aastal tehtud pikendamise osas ei saanud ootust aga olla. Seetõttu tuleks ka see väide kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(156)

Seega ei saanud komisjoni otsus kuidagi anda kasusaajatele konkreetseid tagatisi selle kohta, et tariifil on abile omased tunnused, vaid parimal juhul õiguspärase ootuse, et 1991. aastal tehtud tariifi kohaldamisaja pikendamine oli ühisturuga kokkusobiv. 2005. aastal tehtud pikendamise osas ei saanud ootust aga olla. Seetõttu tuleks ka see väide kõrvale jätta.

| (157) | Seoses komisjoni väidetava suutmatusega käituda tariifi kohaldamisaja teisest pikendamisest teada saades järjekindlalt, on see väide ilmselt alusetu. Väidetavalt mainis Itaalia Terni tariifi 2005. aasta riigiabi aruandes. Üksikasjalik teave seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikes 11 sätestatud meetme kohta anti siiski alles 2006. aasta veebruaris komisjoni palvel sama seaduse artikli 11 lõiget 12 käsitleva riigiabi uurimise menetluse raames (riigiabi C 13/2006). Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse 2006. aasta juulis. |
| --- | --- |

(157)

Seoses komisjoni väidetava suutmatusega käituda tariifi kohaldamisaja teisest pikendamisest teada saades järjekindlalt, on see väide ilmselt alusetu. Väidetavalt mainis Itaalia Terni tariifi 2005. aasta riigiabi aruandes. Üksikasjalik teave seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikes 11 sätestatud meetme kohta anti siiski alles 2006. aasta veebruaris komisjoni palvel sama seaduse artikli 11 lõiget 12 käsitleva riigiabi uurimise menetluse raames (riigiabi C 13/2006). Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse 2006. aasta juulis.

| (158) | Arvestades seda, et teabe esitamisest komisjoni tegutsemiseni möödus vähe aega, on ilmselge, et komisjon käitus järjekindlalt. |
| --- | --- |

(158)

Arvestades seda, et teabe esitamisest komisjoni tegutsemiseni möödus vähe aega, on ilmselge, et komisjon käitus järjekindlalt.

| (159) | Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et puuduvad eriasjaolud, mis võinuksid tekitada Terni äriühingutes õiguspärast ootust vaidlustatud meetme seaduslikkuse suhtes. |
| --- | --- |

(159)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et puuduvad eriasjaolud, mis võinuksid tekitada Terni äriühingutes õiguspärast ootust vaidlustatud meetme seaduslikkuse suhtes.

| (160) | Seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõike 11 alusel alates 1. jaanuarist 2005 (vaata põhjendust 26) äriühingutele ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche antud ühisturuga kokkusobimatu riigiabi nõutakse vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) V peatükile tagasi koos intressidega. (47) |
| --- | --- |

(160)

Seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõike 11 alusel alates 1. jaanuarist 2005 (vaata põhjendust 26) äriühingutele ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche antud ühisturuga kokkusobimatu riigiabi nõutakse vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) V peatükile tagasi koos intressidega. (47)

| (161) | Sellega seoses tuleks meenutada, et tagasinõudmise eesmärk on taastada konkurentsiolukord, mis eelnes ühisturuga kokkusobimatu abi andmisele. Terni äriühingute seaduse nr 80/2005 eelse konkurentsiolukorra kindlakstegemisel tuleb arvesse võtta seaduses nr 9/1991 sätestatud olemasolevat abimeedet, mis riigiabieeskirjade alusel kuni 2007. aastani heaks kiideti. |
| --- | --- |

(161)

Sellega seoses tuleks meenutada, et tagasinõudmise eesmärk on taastada konkurentsiolukord, mis eelnes ühisturuga kokkusobimatu abi andmisele. Terni äriühingute seaduse nr 80/2005 eelse konkurentsiolukorra kindlakstegemisel tuleb arvesse võtta seaduses nr 9/1991 sätestatud olemasolevat abimeedet, mis riigiabieeskirjade alusel kuni 2007. aastani heaks kiideti.

| (162) | Seetõttu leiab komisjon, et abisummad, millele saajatel oleks vastavalt seadusele nr 9/1991 olnud õigus aastatel 2005, 2006 ja 2007, kui seadust nr 80/2005 ei oleks rakendatud, võib tagasinõutavatest summadest maha arvata, kui Itaalia leiab, et abisaajatel oli siseriikliku õiguse raames õigus neid saada. |
| --- | --- |

(162)

Seetõttu leiab komisjon, et abisummad, millele saajatel oleks vastavalt seadusele nr 9/1991 olnud õigus aastatel 2005, 2006 ja 2007, kui seadust nr 80/2005 ei oleks rakendatud, võib tagasinõutavatest summadest maha arvata, kui Itaalia leiab, et abisaajatel oli siseriikliku õiguse raames õigus neid saada.

VII.   JÄRELDUS

| (163) | Komisjon leiab, et Itaalia on rakendanud ebaseaduslikult Decreto-legge nr 80/05, mis muudeti seaduseks nr 80/2005, artikli 11 lõiget 11, muutes ja pikendades kuni 2010. aastani Terni äriühingute suhtes kohaldatavat elektri soodustariifi kohaldamisaega, rikkudes sellega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Komisjon leiab, et sellise meetme suhtes, mis kujutab endast puhast tegevusabi, ei kehti ükski EÜ asutamislepingus sätestatud erand ja seega ei ole see ühisturuga kokkusobiv. Seetõttu ei tohi välja maksta seda osa abisummadest, mida ei ole veel makstud. Juba väljamakstud abi tuleb tagasi nõuda. Tagasinõutavast kogusummast võib maha arvata summad, mida abisaajad oleksid seaduse nr 9/1991 kohaselt olnud aastatel 2005, 2006 ja 2007 õigustatud saama, |
| --- | --- |

(163)

Komisjon leiab, et Itaalia on rakendanud ebaseaduslikult Decreto-legge nr 80/05, mis muudeti seaduseks nr 80/2005, artikli 11 lõiget 11, muutes ja pikendades kuni 2010. aastani Terni äriühingute suhtes kohaldatavat elektri soodustariifi kohaldamisaega, rikkudes sellega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Komisjon leiab, et sellise meetme suhtes, mis kujutab endast puhast tegevusabi, ei kehti ükski EÜ asutamislepingus sätestatud erand ja seega ei ole see ühisturuga kokkusobiv. Seetõttu ei tohi välja maksta seda osa abisummadest, mida ei ole veel makstud. Juba väljamakstud abi tuleb tagasi nõuda. Tagasinõutavast kogusummast võib maha arvata summad, mida abisaajad oleksid seaduse nr 9/1991 kohaselt olnud aastatel 2005, 2006 ja 2007 õigustatud saama,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Riigiabi, mida Itaalia on andnud äriühingutele ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

2.   Riigiabi, mille Itaalia on ThyssenKruppile, Cementirile and Nuova Terni Industrie Chimiche’ile määranud, kuid ei ole välja maksnud, ei ole ühisturuga kokkusobiv ning seetõttu ei tohi seda rakendada.

Artikkel 2

1.   Itaalia peab abisaajatelt artikli 1 lõikes 1 osutatud abi tagasi nõudma.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvutatakse intressi kogu ajavahemiku kohta alates kuupäevast, mil summad anti abisaaja käsutusse kuni nende tegeliku tagasimaksmise kuupäevani.

3.   Intressid arvutatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 794/2004.

Artikkel 3

1.   Itaalia võtab kõik meetmed, mis on vajalikud artikli 1 lõikes 1 osutatud ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmiseks abisaajatelt.

2.   Tagasinõudmine teostatakse viivitamata ja pidades kinni riiklikus õiguses sätestatud menetlustest, tingimusel et need võimaldavad käesolevat otsust kohe ja tõhusalt rakendada.

3.   Itaalia tagab käesoleva otsuse elluviimise nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil teda sellest teavitatakse.

Artikkel 4

1.   Itaalia hoiab komisjoni kursis käesoleva otsuse elluviimiseks kohaldatavate riiklike menetlustega, kuni need on lõpule viidud.

2.   Itaalia teatab kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil teda teavitatakse käesolevast otsusest, abisaajatelt tagasinõutavad täpsed summad, mis sisaldavad põhisummat ja intresse, ning kirjeldab üksikasjalikult meetmeid, mis on juba võetud või mida kavatsetakse võtta käesoleva otsuse täitmiseks. Sama tähtaja jooksul edastab Itaalia komisjonile kõik dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagastamiseks.

3.   Pärast kahe kuu möödumist lõikes 2 osutatud tähtajast annab Itaalia komisjoni taotlusel aru meetmetest, mis on juba võetud või mida kavatsetakse võtta käesoleva otsuse täitmiseks. Nimetatud aruandes täpsustatakse ka abisaajatelt juba tagasinõutud abisummad ja intressid.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 20. november 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 214, 6.9.2006, lk 5.

1

(2)  Vt joonealust märkust 1.

2

(3)  Seaduse nr 1643/62 artikli 4 lõike 6 esimese taande punktid a ja b.

3

(4)  Elektri tootmiseks ühisveevärgi vett kasutavad äriühingud tegutsevad ajutise kontsessiooni alusel (concessione di derivazione idroelettrica). Selle kestus (Itaalias üldiselt 30 aastat) on piisav võimaldamaks äriühingutel katta oma investeerimiskulud. Kontsessioonide lõppemisel tuleb need läbipaistva valikumenetluse alusel uuesti määrata.

4

concessione di derivazione idroelettrica

(5)  Riigiabi nr NN 52/1991, kiri SG (91) D/15502.

5

(6)  Seaduse nr 266/2005 artikli 1 lõige 285.

6

(7)  Delibera AEEG nr 228/01.

7

Delibera

(8)  Delibera AEEG nr 148/04.

8

Delibera

(9)  EÜT L 227, 19.8.1983, lk 24.

9

(10)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas Terni SpA ja Italsider vs. Cassa Conguaglio per il settore elettrico, viide eelotsusele, kohtuasi C 99/92, [1994] EKL lk I-00541.

10

vs

(11)  Komisjoni 11. mai 1999. aasta otsus SEC/1999/687 juhtumis nr C 49/98, tööhõivet toetavad meetmed, seaduse nr 196/97 artiklid 15 ja 26, EÜT L 42, 15.2.2000, lk 1–18.

11

(12)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas Deggendorf vs. komisjon, C-355/95 [1997] EKL, lk I-02549.

12

vs

(13)  Tootmistegevuste ministeeriumi teatis 16.12.2005 AEEG-le.

13

(14)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

14

(15)  Vaata joonealune märkus 15.

15

(16)  Delibera AEEG 190/2006.

16

Delibera

(17)  Eelkõige järgmised otsused: A.D.B.H.U., kohtuasi C 240/83, 7.2.1985 EKL (1985), lk 00531, Asteris, ühendatud kohtuasjad 106–120/87, 27.9.1988, EKL (1988), lk 05515 Altmark, kohtuasi C-280/00, 24/7/2003, EKL (2003), lk I-07747; Ferring, kohtuasi C 53/00, 22.11.2001, EKL (2001), lk I-09067.

17

(18)  Nimelt Prantsusmaal, Saksamaal, Hispaanias, Kreekas ja Soomes. Itaalia esitas neis riikides energiamahukaid tööstusharusid toetavate kehtivate kavade kirjelduse.

18

(19)  Kõrgetasemelise töörühma esimene aruanne „Toetades integreeritud lähenemisviisi konkurentsi-, energia- ja keskkonnapoliitikale – energiaturu toimimine, juurdepääs energiale, energiatõhusus ja ELi heitkogustega kauplemise süsteem”, 2. juuni 2006.

19

(20)  Euroopa Kohtu otsus Pearle’i jt asjas (kohtuasi C-345/02 [2004] EKL I-7139) ning Preussen-Elektra asjas, kohtuasi C-379/98 [2001] ECR I-02099.

20

(21)  Hüvitise summa vaidlustamise mehhanism kehtestati riigistamisseaduse artikli 5 lõikes 5.

21

(22)  Tuleb märkida, et vastavalt Itaalia õigusele kaotab hüdroelektritootja hüdroelektrikontsessiooni kehtivuse lõppemisel osa enda varadest, nimelt teatud rajatiste omandiõigused, mis lähevad automaatselt tagasi riigile.

22

(23)  Vaata Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjades Steinike & Weinlig, C-78/76, [1977] EKL, lk 595 ning kohtuasjas Prantsusmaa valitsus vs. komisjon, kohtuasi C-47/69 [1970] EKL, lk 00487.

23

vs

(24)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas Pearle ja teised vs. komisjon, C-345/02 [2004] EKL I-7139.

24

vs

(25)  Vaata Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Itaalia vs. komisjon, C-303/88, [1988] EKL, I.1433, Prantsusmaa vs. komisjon, C 47/69 [1970] EKL 4393; Esimese Astme Kohtu otsust kohtuasjas Deutsche Bahn/komisjon, kohtuasi T-351/02, [2006] EKL, II.1047.

25

vs

vs

(26)  Cementir kuulub kontserni Caltagirone Group, käitab Itaalias mitut tehast, millest mõned tegutsevad ekspordiäris. Äriühing toodab t tsemendi- ja lubjatooteid ning omab kontrolli ELi eksportiva Türgi tsemenditootja üle. Nuova Terni Industrie Chimiche kuulub Norsk Hydro kontserni, tegutseb keemiliste ja mineraalväetiste, nafta, gaasi ja petrokemikaalide tootjana. ThyssenKrupp on peamiselt, kuid mitte ainult terasetootmise alal tegutsev ülemaailmne konglomeraat.

26

(27)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas Prantsusmaa Vabariik vs. komisjon, C 102/87, [1988] EKL, lk 04067.

27

vs

(28)  Komisjoni otsus, 30. november 1994 (juhtumid IV/33.322 – tsement), EÜT L 343/1994, lk 1–158.

28

(29)  Otsus IV/M.832, 25.10.1996, Norsk Hydro/Enichem Agricoltura – Terni (II).

29

(30)  Vaata muu hulgas ka otsust IV/M.925 Krupp-Hoesch/Thyssen, 11. august 1997.

30

(31)  Vaata muu hulgas Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Philip Morris/komisjon, (730/79, EKL [1980], lk 02671, punkt 11) ja Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Air Liquide Industries/Ville de Seraing et Province de Liège (ühendatud kohtuasjad C 393/04 ja C 41/05, [2006] EKL lk I-05293).

31

(32)  Vaata sel teemal näiteks Esimese Astme Kohtu otsust, Territorio Historico de Alava – Diputacion Foral de Alava, ühendatud kohtuasjad T-127/99 ja T-148/99, [2002] EKL II-012575, punktid 173–175.

32

(33)  Ühendatud kohtuasjad C 15/98 ja C 105/99, Itaalia ja Sardegna Lines vs. komisjon, EKL [2000], I-8855, arvamuse punkt 74.

33

vs

(34)  Esimese Astme Kohtu otsus, Gibraltari valitsus vs. komisjon, ühendatud kohtuasjad T 195-01 ja T 207/01 [EKL 2002 ], lk II-02309.

34

vs

(35)  Dekreedi 80/05 muutmise seaduses sätestati tariifi kohaldamisaja pikendamise tagasiulatuv jõustumine alates 1. jaanuarist 2005.

35

(36)  Breda Fucine Meridionali vs. komisjon, ühendatud kohtuasjad T-126/96 ja T-127/96 [1998] EKL II-3437, punkt 47.

36

Breda Fucine Meridionali

komisjon

(37)  Vaata joonealust märkust 5.

37

(38)  Vaata Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjades Itaalia vs. komisjon, C-86/89 [1990] EKL I-3891, punkt 18, ning Prantsusmaa vs. komisjon, C-301/87 [1990] EKL I-307, punkt 50; Esimese Astme Kohtu otsust kohtuasjas Siemens vs. komisjon, T-459/93 [1995] EKL II-1675, punkt 48.

38

Itaalia

komisjon

Prantsusmaa

komisjon

Siemens

komisjon

(39)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

39

(40)  Riigiabi nr 27/1997, komisjoni otsus SG(97) 4949, 30. juuni 1997.

40

(41)  Vaata näiteks Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Itaalia Vabariik vs. komisjon, C-372/97 [2004], EKL I-03679, punkt 67.

41

vs

(42)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

42

(43)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas Alcan Deutschland, C 24/95 [1997], EKL I-1591, punktid 25, 30 ja 31, ning Demesa and Territorio histórico de Álava vs. komisjon, ühendatud kohtuasjad C-183/02 P ja C-187/02 [2004] EKL I-10609, punkt 45.

43

Alcan Deutschland

Demesa and Territorio histórico de Álava

komisjon

(44)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas komisjon vs. Saksamaa, C-5/89 [1990] EKL I-3437, punkt 16.

44

komisjon

Saksamaa

(45)  Vaata Esimese Astme Kohtu otsust kohtuasjas Fleuren Compost vs. komisjon, T-109/01 [2004] EKL, lk II-127, punktid 141–143.

45

Fleuren Compost

komisjon

(46)  Vaata Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon, C-506/03, [2005] EKL, lk I-0000, punkt 58.

46

Saksamaa

komisjon

(47)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

47

---

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/55

---

KOMISJONI OTSUS,

17. aprill 2008,

oluliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotamise kohta ühenduses 2008. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1403 all)

(Ainult eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, prantsus-, saksa-, sloveeni- ja taanikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/409/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduses on juba järk-järgult lõpetatud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, haloonide, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani tootmine ja tarbimine. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduses on juba järk-järgult lõpetatud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, haloonide, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani tootmine ja tarbimine.

| (2) | Komisjon peab igal aastal kindlaks määrama kõnealuste kontrollitavate ainete olulise kasutuse, kasutada lubatud kogused ja äriühingud, kellel on õigus neid kasutada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peab igal aastal kindlaks määrama kõnealuste kontrollitavate ainete olulise kasutuse, kasutada lubatud kogused ja äriühingud, kellel on õigus neid kasutada.

| (3) | Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli (edaspidi „Montreali protokoll”) osaliste otsusega IV/25 on kehtestatud kriteeriumid, mida komisjon kasutab olulise kasutuse kindlaksmääramisel, ning lubatakse igal osalisel toota ja tarbida kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks vajalikus koguses. |
| --- | --- |

(3)

Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli (edaspidi „Montreali protokoll”) osaliste otsusega IV/25 on kehtestatud kriteeriumid, mida komisjon kasutab olulise kasutuse kindlaksmääramisel, ning lubatakse igal osalisel toota ja tarbida kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks vajalikus koguses.

| (4) | Montreali protokolli osaliste otsusega XIX/13 on Euroopa Ühenduses lubatud 2008. aastal toota 200 tonni täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikke (CFCsid) dosaatorinhalaatorite valmistamiseks ja kasutamiseks, mis vastavad otsuses IV/25 määratletud CFCde olulise kasutuse tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Montreali protokolli osaliste otsusega XIX/13 on Euroopa Ühenduses lubatud 2008. aastal toota 200 tonni täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikke (CFCsid) dosaatorinhalaatorite valmistamiseks ja kasutamiseks, mis vastavad otsuses IV/25 määratletud CFCde olulise kasutuse tingimustele.

| (5) | Montreali protokolli osaliste otsusega XIX/18 lubatakse sellist tootmist ja tarbimist, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisas (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks, mis on loetletud osaliste seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, kui Montreali protokolli osaliste kuuenda kohtumise aruande II lisas ning osaliste otsustes VII/11, XI/15 ja XV/5 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti. Montreali protokolli osaliste otsusega XVII/10 on lubatud toota ja tarbida Montreali protokolli E lisas loetletud kontrollitavat ainet, et vastata bromometaani laboratoorse ja analüütilise kasutuse vajadustele. |
| --- | --- |

(5)

Montreali protokolli osaliste otsusega XIX/18 lubatakse sellist tootmist ja tarbimist, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisas (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks, mis on loetletud osaliste seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, kui Montreali protokolli osaliste kuuenda kohtumise aruande II lisas ning osaliste otsustes VII/11, XI/15 ja XV/5 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti. Montreali protokolli osaliste otsusega XVII/10 on lubatud toota ja tarbida Montreali protokolli E lisas loetletud kontrollitavat ainet, et vastata bromometaani laboratoorse ja analüütilise kasutuse vajadustele.

| (6) | Vastavalt Montreali protokolli osaliste otsuse XII/2 punktile 3 klorofluorosüsivesinikevabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku soodustamise meetmete kohta on kõik liikmesriigid teavitanud (2) ÜRO Keskkonnaprogrammi, et täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud ei ole enam olulised selliste CFC-dosaatorinhalaatorite valmistamisel, mis on ette nähtud turustamiseks Euroopa Ühenduses. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt Montreali protokolli osaliste otsuse XII/2 punktile 3 klorofluorosüsivesinikevabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku soodustamise meetmete kohta on kõik liikmesriigid teavitanud (2) ÜRO Keskkonnaprogrammi, et täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud ei ole enam olulised selliste CFC-dosaatorinhalaatorite valmistamisel, mis on ette nähtud turustamiseks Euroopa Ühenduses.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punkti i alapunktis b keelustatakse CFCde kasutamine ja turuleviimine, v.a kui need on tunnistatud olulisteks kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. Seepärast on kõnealused otsused, mille kohaselt CFCde kasutamine ei ole vältimatu, vähendanud nõudlust Euroopa Ühenduses turustatavates dosaatorinhalaatorites kasutatavate CFCde järele. Lisaks keelatakse määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõikega 6 klorofluorosüsivesinik-dosaatorinhalaatorite importimine ja turuleviimine, kui kõnesolevates toodetes sisalduvaid CFCsid ei peeta oluliseks artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punkti i alapunktis b keelustatakse CFCde kasutamine ja turuleviimine, v.a kui need on tunnistatud olulisteks kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. Seepärast on kõnealused otsused, mille kohaselt CFCde kasutamine ei ole vältimatu, vähendanud nõudlust Euroopa Ühenduses turustatavates dosaatorinhalaatorites kasutatavate CFCde järele. Lisaks keelatakse määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõikega 6 klorofluorosüsivesinik-dosaatorinhalaatorite importimine ja turuleviimine, kui kõnesolevates toodetes sisalduvaid CFCsid ei peeta oluliseks artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel.

| (8) | Komisjon avaldas 18. juulil 2007. aastal teatise (3) neile ühenduse 27 liikmesriigi äriühingutele, kes taotlevad komisjonilt luba kasutada kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks ühenduses 2008. aastal, ja on saanud deklaratsioonid kontrollitavate ainete kavandatava olulise kasutuse kohta 2008. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon avaldas 18. juulil 2007. aastal teatise (3) neile ühenduse 27 liikmesriigi äriühingutele, kes taotlevad komisjonilt luba kasutada kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks ühenduses 2008. aastal, ja on saanud deklaratsioonid kontrollitavate ainete kavandatava olulise kasutuse kohta 2008. aastal.

| (9) | Selle tagamiseks, et asjast huvitatud äriühingutel ja ettevõtjatel oleks edaspidigi võimalik kasutada litsentsimissüsteemi, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates 1. jaanuarist 2008. |
| --- | --- |

(9)

Selle tagamiseks, et asjast huvitatud äriühingutel ja ettevõtjatel oleks edaspidigi võimalik kasutada litsentsimissüsteemi, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates 1. jaanuarist 2008.

| (10) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate I rühma (klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2008. aastal kasutada ühenduses olulisel meditsiinilisel otstarbel, on 155 460,00 ODP-kilogrammi (ODP – Ozone Depleting Potential, osoonikahandamispotentsiaal).

2.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate I rühma (klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühma (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2008. aastal ühenduses kasutada olulisel laboratoorsel otstarbel, on 56 213,60 ODP-kilogrammi.

3.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate III rühma (haloonid) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2008. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel otstarbel, on 418,7 ODP-kilogrammi.

4.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate IV rühma (tetraklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2008. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel otstarbel, on 150 832,836 ODP-kilogrammi.

5.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate V rühma (1,1,1-trikloroetaan) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2008. aastal kasutada Euroopa Liidus olulisel laboratoorsel otstarbel, on 381,5 ODP-kilogrammi.

6.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate VI rühma (bromometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2008. aastal kasutada ühenduses laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, on 150,00 ODP-kilogrammi.

7.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate VII rühma (osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2008. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel otstarbel, on 0,96 ODP-kilogrammi.

8.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate IX rühma (bromoklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2008. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel otstarbel, on 13,368 ODP-kilogrammi.

Artikkel 2

I lisas loetletud klorofluorosüsivesinik-dosaatorinhalaatoreid ei viida enam turgudele, kus pädev asutus on otsustanud, et nende toodete kasutamine ei ole kõnealustel turgudel vältimatu.

Artikkel 3

Ajavahemikul 1. jaanuarist31. detsembrini 2008 kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| 1) | klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 olulise meditsiinilise kasutuse kvoodid eraldatakse II lisas osutatud ettevõtetele; |
| --- | --- |

1)

klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 olulise meditsiinilise kasutuse kvoodid eraldatakse II lisas osutatud ettevõtetele;

| 2) | klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse III lisas osutatud ettevõtetele; |
| --- | --- |

2)

klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse III lisas osutatud ettevõtetele;

| 3) | haloonide olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse IV lisas osutatud ettevõtetele; |
| --- | --- |

3)

haloonide olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse IV lisas osutatud ettevõtetele;

| 4) | tetraklorometaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse V lisas osutatud ettevõtetele; |
| --- | --- |

4)

tetraklorometaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse V lisas osutatud ettevõtetele;

| 5) | 1,1,1-trikloroetaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse VI lisas osutatud ettevõtetele; |
| --- | --- |

5)

1,1,1-trikloroetaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse VI lisas osutatud ettevõtetele;

| 6) | bromometaani kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse VII lisas märgitud äriühingutele; |
| --- | --- |

6)

bromometaani kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse VII lisas märgitud äriühingutele;

| 7) | osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid jaotatakse VIII lisas märgitud äriühingutele; |
| --- | --- |

7)

osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid jaotatakse VIII lisas märgitud äriühingutele;

| 8) | bromoklorometaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid jaotatakse IX lisas märgitud äriühingutele; |
| --- | --- |

8)

bromoklorometaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid jaotatakse IX lisas märgitud äriühingutele;

| 9) | täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani olulise kasutuse kvoodid jaotatakse vastavalt X lisale. |
| --- | --- |

9)

täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani olulise kasutuse kvoodid jaotatakse vastavalt X lisale.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008 ja selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2008.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtetele:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3A° |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3A°

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| Service EVICS |
| BP M6322 |
| Route de Bayonne 316 |
| F-31060 Toulouse Cedex 16 |

Airbus France

Service EVICS

BP M6322

Route de Bayonne 316

F-31060 Toulouse Cedex 16

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbækvej 7 |
| DK-2610 Rødovre |

Bie & Berntsen

Sandbækvej 7

DK-2610 Rødovre

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| ZI de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

ZI de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Département Galilée |
| --- | --- |
| Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social |
| Boulevard de l'Observatoire, BP 4229 |
| F-06304 Nice Cedex 4 |

CNRS — Département Galilée

Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social

Boulevard de l'Observatoire, BP 4229

F-06304 Nice Cedex 4

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222 RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH

Wunstorfer Straße 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorio Aldo-Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo-Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker EMEA |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker EMEA

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory |
| PO Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory

PO Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SAU |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona |

Panreac Química SAU

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| Ljubljana |
| Slovenia |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

Ljubljana

Slovenia

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'Isle d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'Isle d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| D-30926 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH

Wunstorfer Straße 40

D-30926 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR I.SAS. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.SAS.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Brüssel, 17. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/540/EÜ (ELT L 198, 31.7.2007, lk 35).

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  ELT C 164, 18.7.2007, lk 37.

3

---

I LISA

Vastavalt Montreali protokolli osaliste kaheteistkümnendal kohtumisel klorofluorosüsivesinikevabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku hõlbustamise meetmete kohta vastu võetud otsuse XII/2 punktile 3 on järgmised riigid otsustanud tänu sobivate klorofluorosüsivesinikevabade dosaatorinhalaatorite olemasolule mitte enam käsitada protokolli kohaselt olulistena klorofluorosüsivesinikke, kui neid kasutatakse koos järgmiste toimeainetega:

AINED, MIDA EI KÄSITATA OLULISTENA

Allikas: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

Tabel 1

Lühitoimelised beeta-agonist-bronhilõõgastid

| Riik | salbutamool | terbutaliin | fenoterool | ortsiprenaliin | reproterool | karbuterool | heksoprenaliin | pirbuterool | klenbuterool | bitolterool | prokaterool |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgaaria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Küpros | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tšehhi Vabariik | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Taani | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Eesti | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Soome | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Prantsusmaa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Saksamaa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kreeka | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungari | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Iirimaa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Itaalia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Läti | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Leedu | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Madalmaad | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Poola | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumeenia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakkia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Sloveenia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Hispaania | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rootsi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ühendkuningriik | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Riik

salbutamool

terbutaliin

fenoterool

ortsiprenaliin

reproterool

karbuterool

heksoprenaliin

pirbuterool

klenbuterool

bitolterool

prokaterool

Austria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgaaria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Küpros

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Taani

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Eesti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Soome

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Prantsusmaa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Saksamaa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kreeka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungari

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Iirimaa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Itaalia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Läti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Leedu

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madalmaad

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Poola

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumeenia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakkia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sloveenia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hispaania

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rootsi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ühendkuningriik

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tabel 2

Inhaleeritavad steroidid

| Riik | Beklometasoon | Deksametasoon | Flunisoliid | Flutikasoon | Budesoniid | Triamsinoloon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X |
| Bulgaaria | X | X | X | X | X | X |
| Küpros | | | | | | |
| Tšehhi Vabariik | X | X | X | X | X | X |
| Taani | X | | | X | | |
| Eesti | X | X | X | X | X | X |
| Soome | X | | | X | | |
| Prantsusmaa | X | | | X | | |
| Saksamaa | X | X | X | X | X | X |
| Kreeka | X | | X | X | X | X |
| Ungari | X | X | X | X | X | X |
| Iirimaa | X | | | X | | |
| Itaalia | X | X | X | X | X | X |
| Läti | X | X | X | X | X | X |
| Leedu | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | | | X | | |
| Madalmaad | X | X | X | X | X | X |
| Poola | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X |
| Rumeenia | X | X | X | X | X | X |
| Slovakkia | X | X | X | X | X | X |
| Sloveenia | X | X | X | X | X | X |
| Hispaania | X | | | X | X | |
| Rootsi | X | | | X | | |
| Ühendkuningriik | | | | X | | |

Riik

Beklometasoon

Deksametasoon

Flunisoliid

Flutikasoon

Budesoniid

Triamsinoloon

Austria

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

Bulgaaria

X

X

X

X

X

X

Küpros

Tšehhi Vabariik

X

X

X

X

X

X

Taani

X

X

Eesti

X

X

X

X

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

X

X

Saksamaa

X

X

X

X

X

X

Kreeka

X

X

X

X

X

Ungari

X

X

X

X

X

X

Iirimaa

X

X

Itaalia

X

X

X

X

X

X

Läti

X

X

X

X

X

X

Leedu

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Madalmaad

X

X

X

X

X

X

Poola

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

Rumeenia

X

X

X

X

X

X

Slovakkia

X

X

X

X

X

X

Sloveenia

X

X

X

X

X

X

Hispaania

X

X

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

X

Tabel 3

Mittesteroidsed põletikuvastased ained

| Riik | Kromoglütsiinhape | Nedokromiil | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Bulgaaria | X | X | | | | |
| Küpros | X | X | | | | |
| Tšehhi Vabariik | X | X | | | | |
| Taani | X | X | | | | |
| Eesti | X | X | | | | |
| Soome | X | X | | | | |
| Prantsusmaa | X | X | | | | |
| Saksamaa | X | X | | | | |
| Kreeka | X | X | | | | |
| Ungari | X | | | | | |
| Iirimaa | | | | | | |
| Itaalia | X | X | | | | |
| Läti | X | X | | | | |
| Leedu | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | | | | | |
| Malta | | X | | | | |
| Madalmaad | X | X | | | | |
| Poola | X | X | | | | |
| Portugal | X | | | | | |
| Rumeenia | X | X | | | | |
| Slovakkia | X | X | | | | |
| Sloveenia | X | X | | | | |
| Hispaania | | X | | | | |
| Rootsi | X | X | | | | |
| Ühendkuningriik | X | X | | | | |

Riik

Kromoglütsiinhape

Nedokromiil

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaaria

X

X

Küpros

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

Taani

X

X

Eesti

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

X

X

Saksamaa

X

X

Kreeka

X

X

Ungari

X

Iirimaa

Itaalia

X

X

Läti

X

X

Leedu

X

X

Luksemburg

X

Malta

X

Madalmaad

X

X

Poola

X

X

Portugal

X

Rumeenia

X

X

Slovakkia

X

X

Sloveenia

X

X

Hispaania

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

X

X

Tabel 4

Antikoliinergilised bronhilõõgastid

| Riik | Ipratroopiumbromiid | Oksitroopiumbromiid | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Bulgaaria | X | X | | | | |
| Küpros | X | X | | | | |
| Tšehhi Vabariik | X | X | | | | |
| Taani | X | X | | | | |
| Eesti | X | X | | | | |
| Soome | X | X | | | | |
| Prantsusmaa | | | | | | |
| Saksamaa | X | X | | | | |
| Kreeka | X | X | | | | |
| Ungari | X | X | | | | |
| Iirimaa | X | X | | | | |
| Itaalia | | | | | | |
| Läti | X | X | | | | |
| Leedu | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Madalmaad | X | X | | | | |
| Poola | X | X | | | | |
| Portugal | X | | | | | |
| Rumeenia | X | X | | | | |
| Slovakkia | X | X | | | | |
| Sloveenia | X | X | | | | |
| Hispaania | X | X | | | | |
| Rootsi | X | X | | | | |
| Ühendkuningriik | X | X | | | | |

Riik

Ipratroopiumbromiid

Oksitroopiumbromiid

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaaria

X

X

Küpros

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

Taani

X

X

Eesti

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

Saksamaa

X

X

Kreeka

X

X

Ungari

X

X

Iirimaa

X

X

Itaalia

Läti

X

X

Leedu

X

X

Luksemburg

X

X

Malta

X

X

Madalmaad

X

X

Poola

X

X

Portugal

X

Rumeenia

X

X

Slovakkia

X

X

Sloveenia

X

X

Hispaania

X

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

X

X

Tabel 5

Pikatoimelised beeta-agonist-bronhilõõgastid

| Riik | Formoterool | Salmeterool | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Bulgaaria | X | X | | | | |
| Küpros | X | | | | | |
| Tšehhi Vabariik | X | X | | | | |
| Taani | | X | | | | |
| Eesti | X | X | | | | |
| Soome | X | X | | | | |
| Prantsusmaa | X | X | | | | |
| Saksamaa | X | X | | | | |
| Kreeka | | | | | | |
| Ungari | X | X | | | | |
| Iirimaa | X | X | | | | |
| Itaalia | X | X | | | | |
| Läti | X | X | | | | |
| Leedu | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Madalmaad | X | X | | | | |
| Poola | X | X | | | | |
| Portugal | X | X | | | | |
| Rumeenia | X | X | | | | |
| Slovakkia | X | X | | | | |
| Sloveenia | X | X | | | | |
| Hispaania | | X | | | | |
| Rootsi | X | X | | | | |
| Ühendkuningriik | X | X | | | | |

Riik

Formoterool

Salmeterool

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaaria

X

X

Küpros

X

Tšehhi Vabariik

X

X

Taani

X

Eesti

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

X

X

Saksamaa

X

X

Kreeka

Ungari

X

X

Iirimaa

X

X

Itaalia

X

X

Läti

X

X

Leedu

X

X

Luksemburg

X

X

Malta

X

X

Madalmaad

X

X

Poola

X

X

Portugal

X

X

Rumeenia

X

X

Slovakkia

X

X

Sloveenia

X

X

Hispaania

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

X

X

Tabel 6

Toimeainete kombinatsioonid ühes dosaatorinhalaatoris

| Riik | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | Kõik tooted | | | | | |
| Belgia | Kõik tooted | | | | | |
| Bulgaaria | Kõik tooted | | | | | |
| Küpros | | | | | | |
| Tšehhi Vabariik | Kõik tooted | | | | | |
| Taani | Kõik tooted | | | | | |
| Eesti | | | | | | |
| Soome | Kõik tooted | | | | | |
| Prantsusmaa | Kõik tooted | | | | | |
| Saksamaa | Kõik tooted | | | | | |
| Kreeka | Kõik tooted | | | | | |
| Ungari | Kõik tooted | | | | | |
| Iirimaa | | | | | | |
| Itaalia | Budenosiid + fenoterool | Flutikasoon + salmeterool | | | | |
| Läti | Kõik tooted | | | | | |
| Leedu | Kõik tooted | | | | | |
| Luksemburg | Kõik tooted | | | | | |
| Malta | Kõik tooted | | | | | |
| Madalmaad | Kõik tooted | | | | | |
| Poola | Kõik tooted | | | | | |
| Portugal | Kõik tooted | | | | | |
| Rumeenia | Kõik tooted | | | | | |
| Slovakkia | Kõik tooted | | | | | |
| Sloveenia | Kõik tooted | | | | | |
| Hispaania | | | | | | |
| Rootsi | Kõik tooted | | | | | |
| Ühendkuningriik | | | | | | |

Riik

Austria

Kõik tooted

Belgia

Kõik tooted

Bulgaaria

Kõik tooted

Küpros

Tšehhi Vabariik

Kõik tooted

Taani

Kõik tooted

Eesti

Soome

Kõik tooted

Prantsusmaa

Kõik tooted

Saksamaa

Kõik tooted

Kreeka

Kõik tooted

Ungari

Kõik tooted

Iirimaa

Itaalia

Budenosiid + fenoterool

Flutikasoon + salmeterool

Läti

Kõik tooted

Leedu

Kõik tooted

Luksemburg

Kõik tooted

Malta

Kõik tooted

Madalmaad

Kõik tooted

Poola

Kõik tooted

Portugal

Kõik tooted

Rumeenia

Kõik tooted

Slovakkia

Kõik tooted

Sloveenia

Kõik tooted

Hispaania

Rootsi

Kõik tooted

Ühendkuningriik

---

II LISA

OLULINE MEDITSIINILINE KASUTUS

Astma ja muude krooniliste obstruktiivsete kopsuhaiguste raviks ette nähtud dosaatorinhalaatorite valmistamisel kasutatavate I rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici SpA (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici SpA (IT)

| | Laboratorio Aldo Union S.A. (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union S.A. (ES)

| | SICOR SpA (IT) |
| --- | --- |

SICOR SpA (IT)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas SpA Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) Spa – LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) Spa – LINDAL Group Italia (IT)

---

III LISA

OLULINE LABORATOORNE KASUTUS

I ja II rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | CNRS – Département Galilée (FR) |
| --- | --- |

CNRS – Département Galilée (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

IV LISA

OLULINE LABORATOORNE KASUTUS

III rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

---

V LISA

OLULINE LABORATOORNE KASUTUS

Laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel kasutatavate IV rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

VI LISA

OLULINE LABORATOORNE KASUTUS

Laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel kasutatavate V rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Merck KgaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KgaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VII LISA

KRIITILINE LABORATOORNE JA ANALÜÜTILINE KASUTUS

Kriitilisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel kasutatavate VI rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VIII LISA

OLULINE LABORATOORNE KASUTUS

VII rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

Ineos Fluor (UK)

---

IX LISA

OLULINE LABORATOORNE KASUTUS

IX rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

X LISA

[Käesolevat lisa ei avaldata, kuna see sisaldab konfidentsiaalset äriteavet].

---

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/69

---

KOMISJONI OTSUS,

30. aprill 2008,

millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks kontrollitavate ainete impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1639 all)

(Ainult bulgaaria-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, saksa-, sloveeni- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2008/410/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Reguleeritavate ainete turuleviimisel ette nähtud kogusepiirangud on esitatud määruse (EÜ) nr 2037/2000 artiklis 4 ja sama määruse III lisas. |
| --- | --- |

(1)

Reguleeritavate ainete turuleviimisel ette nähtud kogusepiirangud on esitatud määruse (EÜ) nr 2037/2000 artiklis 4 ja sama määruse III lisas.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 2 punkti i alapunktis d keelatakse tootjatel ja importijatel bromometaani turuleviimine ja omaenda tarbeks kasutamine pärast 31. detsembrit 2004. Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punkti i alapunktiga b on ette nähtud võimalus sellest keelust kõrvale kalduda, kui bromometaani kasutatakse kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punktis ii nimetatud kasutajate kriitilise kasutusega seotud õigustatud taotluste rahuldamiseks. Kriitiliseks kasutuseks lubatud bromometaani kogus ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 avaldatakse komisjoni eraldi otsuses. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 2 punkti i alapunktis d keelatakse tootjatel ja importijatel bromometaani turuleviimine ja omaenda tarbeks kasutamine pärast 31. detsembrit 2004. Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punkti i alapunktiga b on ette nähtud võimalus sellest keelust kõrvale kalduda, kui bromometaani kasutatakse kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punktis ii nimetatud kasutajate kriitilise kasutusega seotud õigustatud taotluste rahuldamiseks. Kriitiliseks kasutuseks lubatud bromometaani kogus ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 avaldatakse komisjoni eraldi otsuses.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 2 punktiga iii on ette nähtud erand artikli 4 lõike 2 punkti i alapunktist d, kui bromometaani imporditakse või toodetakse karantiini- või transpordieelseks töötlemiseks. Bromometaani kogus, mida võib 2008. aastal nendel eesmärkidel importida või toota, ei tohi ületada 1996., 1997. ja 1998. aastal tootja või importija poolt turule viidud või omaenda tarbeks karantiini- või transpordieelseks töötlemiseks kasutatud bromometaani keskmist arvutatud kogust. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 2 punktiga iii on ette nähtud erand artikli 4 lõike 2 punkti i alapunktist d, kui bromometaani imporditakse või toodetakse karantiini- või transpordieelseks töötlemiseks. Bromometaani kogus, mida võib 2008. aastal nendel eesmärkidel importida või toota, ei tohi ületada 1996., 1997. ja 1998. aastal tootja või importija poolt turule viidud või omaenda tarbeks karantiini- või transpordieelseks töötlemiseks kasutatud bromometaani keskmist arvutatud kogust.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punktiga i on ette nähtud erand artikli 4 lõikest 2, kui bromometaani imporditakse hävitamiseks või kasutamiseks lähteainena. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punktiga i on ette nähtud erand artikli 4 lõikest 2, kui bromometaani imporditakse hävitamiseks või kasutamiseks lähteainena.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 3 punkti i alapunktis e on esitatud tootjate ja importijate poolt turule viidavate või omaenda tarbeks kasutatavate osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike arvutatud üldkogus ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 3 punkti i alapunktis e on esitatud tootjate ja importijate poolt turule viidavate või omaenda tarbeks kasutatavate osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike arvutatud üldkogus ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008.

| (6) | Komisjon on avaldanud teatise ühenduse importijatele, kes impordivad osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, (2) ning vastuseks on talle teatatud 2008. aastaks kavandatud impordi kogused. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on avaldanud teatise ühenduse importijatele, kes impordivad osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, (2) ning vastuseks on talle teatatud 2008. aastaks kavandatud impordi kogused.

| (7) | Tootjate ja importijate osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kvoodid on eraldatud komisjoni 27. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/195/EÜ (millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike tootjatele ja importijatele kvootide jaotamise mehhanism aastateks 2003–2009) (3) sätestatud korras. |
| --- | --- |

(7)

Tootjate ja importijate osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kvoodid on eraldatud komisjoni 27. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/195/EÜ (millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike tootjatele ja importijatele kvootide jaotamise mehhanism aastateks 2003–2009) (3) sätestatud korras.

| (8) | Selleks et anda ettevõtjatele ja äriühingutele õigel ajal võimalus eraldatud impordikvoote kasutada ning seega tagada nende tegevuse vajalik järjepidevus, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2008. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et anda ettevõtjatele ja äriühingutele õigel ajal võimalus eraldatud impordikvoote kasutada ning seega tagada nende tegevuse vajalik järjepidevus, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2008.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate I rühma (täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühma (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2008. aastal, on 8 608 000,00 ODP-kilogrammi (ODP – ozone depleting potential, osoonikahandamispotentsiaal).

2.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate III rühma (haloonid) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2008. aastal, on 5 144 000,00 ODP-kilogrammi.

3.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate IV rühma (tetraklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2008. aastal, on 10 000 330,00 ODP-kilogrammi.

4.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate V rühma (1,1,1-trikloroetaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2008. aastal, on 400 060,00 ODP-kilogrammi.

5.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate VI rühma (bromometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse karantiini- ja transpordieelseks töötlemiseks ning lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks 2008. aastal, on 1 372 411,20 ODP-kilogrammi.

6.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate VII rühma (osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2008. aastal, on 146,00 ODP-kilogrammi.

7.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate VIII rühma (osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2008. aastal, on 10 102 977,467 ODP-kilogrammi.

8.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate IX rühma (bromoklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2008. aastal, on 168 012,00 ODP-kilogrammi.

Artikkel 2

1.   Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 eraldatakse I lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

2.   Haloonide impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 eraldatakse II lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

3.   Tetraklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 eraldatakse III lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

4.   1,1,1-trikloroetaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 eraldatakse IV lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

5.   Bromometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 eraldatakse V lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

6.   Osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 eraldatakse VI lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

7.   Osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 eraldatakse VII lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

8.   Bromoklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 eraldatakse VIII lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

9.   Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, haloonide, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, bromometaani, osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike, osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike ning bromoklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 on sätestatud IX lisas.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008 ja selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2008.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtetele:

| | Agropest Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Górnicza 12/14 |
| PL-91-765 Łódź |

Agropest Sp. z o.o.

ul. Górnicza 12/14

PL-91-765 Łódź

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gaffette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gaffette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d'Estienne D'Orves |
| F-92705 Colombes |

Arkema SA

420, rue d'Estienne D'Orves

F-92705 Colombes

| | AT-Karlovo |
| --- | --- |
| 56 A, General Kartzov str. |
| Karlovo 4302 |
| Bulgaria |

AT-Karlovo

56 A, General Kartzov str.

Karlovo 4302

Bulgaria

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, Avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes |

Avantec SA

26, Avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| 20/22 - 3 Jekaba str |
| LV-1050 Riga |

Bang & Bonsomer

20/22 - 3 Jekaba str

LV-1050 Riga

| | BASF SE |
| --- | --- |
| Carl-Bosch-Str. 38 |
| D-67605 Ludwigshafen |

BASF SE

Carl-Bosch-Str. 38

D-67605 Ludwigshafen

| | BaySystems Ibéria |
| --- | --- |
| Crta Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibéria

Crta Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| Malta |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

Malta

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène Boucher |
| ZI Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène Boucher

ZI Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Desautel SAS |
| --- | --- |
| Parc d'Entreprises BP 9 |
| F-01121 Montluel (Cedex) |

Desautel SAS

Parc d'Entreprises BP 9

F-01121 Montluel (Cedex)

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SLO-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SLO-1000 Ljubljana

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SLO-1000 Ljubljana

| | Eurobrom BV |
| --- | --- |
| Fosfaatweg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

Eurobrom BV

Fosfaatweg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrine g. 1D |
| Ramučiai, Kauno r. LT-54464 |
| Lithuania |

Freolitus

Centrine g. 1D

Ramučiai, Kauno r. LT-54464

Lithuania

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| 2835 Nicosia |
| Cyprus |

G.A.L Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

2835 Nicosia

Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Harp International Ltd. |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd.

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (Lamirsa) |
| --- | --- |
| Geminis 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (Lamirsa)

Geminis 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawla II 41 a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawla II 41 a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

PO Box 51744

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia |
| --- | --- |
| C/Mexico no 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia

C/Mexico no 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| Kossuth u. 12 |
| HU-6763 Szatymaz |

Vrec-Co Import-Export Kft.

Kossuth u. 12

HU-6763 Szatymaz

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Maritime Service AS |
| --- | --- |
| Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB |
| Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Maritime Service AS

Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB

Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| ul. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

ul. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Brüssel, 30. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/540/EÜ (ELT L 198, 31.7.2007, lk 35).

1

(2)  ELT C 164, 18.7.2007, lk 22.

2

(3)  ELT L 88, 29.3.2007, lk 51.

3

---

I LISA

I JA II RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008.

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

II LISA

III   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud haloonide impordikvoodid kriitiliseks kasutuseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008.

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | BASF SE (DE) |
| --- | --- |

BASF SE (DE)

| | Desautel SAS (FR) |
| --- | --- |

Desautel SAS (FR)

| | Poz-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz-Pliszka (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

III LISA

IV   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid tetraklorometaani lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008.

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

IV LISA

V   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid 1,1,1-trikloroetaani lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008.

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

V LISA

VI   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid bromometaani karantiini- ja transpordieelseks töötlemiseks, lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008.

| | AT-KARLOVO (BG) |
| --- | --- |

AT-KARLOVO (BG)

| | Agropest Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Agropest Sp. z o.o. (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena Srl (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena Srl (IT)

| | Eurobrom BV (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom BV (NL)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

VI LISA

VII   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike lähteainena kasutamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008.

Hovione Farmaciencia SA (PT)

---

VII LISA

VIII   RÜHM

Tootjatele ja importijatele vastavalt määruse (EÜ) nr 2037/2000 ja otsuse 2007/195/ΕÜ sätetele eraldatud impordikvoodid osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike lähteainena kasutamiseks, töötlemise abiainetena kasutamiseks, taasväärtustamiseks, hävitamiseks ja määruse (EÜ) nr 2037/2000 artiklis 5 loetletud muudeks rakendusteks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008.

Tootja

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importija

| | Alcobre SA (ES) |
| --- | --- |

Alcobre SA (ES)

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor SA (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor SA (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco SA (BE) |
| --- | --- |

Galco SA (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd. (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd. (UK)

| | SJB Energy Trading BV (NL) |
| --- | --- |

SJB Energy Trading BV (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, S.L. (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, S.L. (ES)

| | Tazzetti Fluids SRL (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids SRL (IT)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

| | Zakłady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zakłady Azotowe (PL)

---

VIII LISA

IX   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid bromoklorometaani lähteainena kasutamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008.

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom BV (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom BV (NL)

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

---

IX LISA

(Käesolevat lisa ei avaldata, kuna see sisaldab konfidentsiaalset äriteavet.)

---

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/77

---

KOMISJONI OTSUS,

21. mai 2008,

sagedusala 3 400–3 800 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1873 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/411/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on toetanud paindlikumat spektrikasutust oma teatises „Traadita elektroonilise side teenuste kiire juurdepääs raadiospektrile suurema paindlikkuse kaudu”, (2) milles ta muu hulgas käsitles ka sagedusala 3 400–3 800 MHz. Liikmesriigid on raadiospektripoliitika rühma 23. novembri 2005. aasta arvamuses elektroonilistele sideteenustele traadita juurdepääsu poliitika kohta rõhutanud, et paindlikuma spektrikasutuse saavutamise seisukohast olulised poliitikaeesmärgid on tehnoloogianeutraalsus ja teenuseneutraalsus. Kõnealuse arvamuse kohaselt ei tuleks neid poliitikaeesmärke turuhäirete vältimiseks püstitada korraga, vaid järk-järgult. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on toetanud paindlikumat spektrikasutust oma teatises „Traadita elektroonilise side teenuste kiire juurdepääs raadiospektrile suurema paindlikkuse kaudu”, (2) milles ta muu hulgas käsitles ka sagedusala 3 400–3 800 MHz. Liikmesriigid on raadiospektripoliitika rühma 23. novembri 2005. aasta arvamuses elektroonilistele sideteenustele traadita juurdepääsu poliitika kohta rõhutanud, et paindlikuma spektrikasutuse saavutamise seisukohast olulised poliitikaeesmärgid on tehnoloogianeutraalsus ja teenuseneutraalsus. Kõnealuse arvamuse kohaselt ei tuleks neid poliitikaeesmärke turuhäirete vältimiseks püstitada korraga, vaid järk-järgult.

| (2) | Sagedusala 3 400–3 800 MHz eraldamine paiksete, teisaldatavate ja mobiilside rakenduste jaoks on tähtis samm, millega võetakse arvesse mobiilside, paikse side ja ringhäälingu lähenemist üksteisele ja tehnilist innovatsiooni. Kõnealuses sagedusalas pakutavad teenused peaksid peamiselt olema ette nähtud selleks, et võimaldada lõppkasutajate jaoks juurdepääsu lairibasidele. |
| --- | --- |

(2)

Sagedusala 3 400–3 800 MHz eraldamine paiksete, teisaldatavate ja mobiilside rakenduste jaoks on tähtis samm, millega võetakse arvesse mobiilside, paikse side ja ringhäälingu lähenemist üksteisele ja tehnilist innovatsiooni. Kõnealuses sagedusalas pakutavad teenused peaksid peamiselt olema ette nähtud selleks, et võimaldada lõppkasutajate jaoks juurdepääsu lairibasidele.

| (3) | Eelduste kohaselt on traadita lairiba elektroonilise side teenused, mille jaoks kavatsetakse eraldada sagedusala 3 400–3 800 MHz, edaspidi suures osas üleeuroopalise kasutusega selles mõttes, et selliste elektrooniliste sideteenuste kasutajad ühes liikmesriigis võivad saada juurdepääsu samasugustele teenustele ka kõigis teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(3)

Eelduste kohaselt on traadita lairiba elektroonilise side teenused, mille jaoks kavatsetakse eraldada sagedusala 3 400–3 800 MHz, edaspidi suures osas üleeuroopalise kasutusega selles mõttes, et selliste elektrooniliste sideteenuste kasutajad ühes liikmesriigis võivad saada juurdepääsu samasugustele teenustele ka kõigis teistes liikmesriikides.

| (4) | Otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt andis komisjon 4. jaanuaril 2006 Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (European Conference of Postal and Telecommunications Administrations, edaspidi „CEPT”) ülesande määrata kindlaks tingimused, mis on seotud ühtlustatud raadiosagedusalade eraldamisega ELis traadita lairibaühenduseks. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt andis komisjon 4. jaanuaril 2006 Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (European Conference of Postal and Telecommunications Administrations, edaspidi „CEPT”) ülesande määrata kindlaks tingimused, mis on seotud ühtlustatud raadiosagedusalade eraldamisega ELis traadita lairibaühenduseks.

| (5) | Selle ülesande täitmiseks esitas CEPT ettekande (CEPT ettekanne nr 15) traadita lairibaühenduse kohta, milles tehti järeldus, et paiksete, teisaldatavate ja mobiilside võrkude väljaehitamine on sagedusalas 3 400–3 800 MHz tehniliselt võimalik tehnilistel tingimustel, mida on kirjeldatud elektroonilise side komitee otsuses ECC/DEC/(07)02 ja soovituses ECC/REC/(04)05. |
| --- | --- |

(5)

Selle ülesande täitmiseks esitas CEPT ettekande (CEPT ettekanne nr 15) traadita lairibaühenduse kohta, milles tehti järeldus, et paiksete, teisaldatavate ja mobiilside võrkude väljaehitamine on sagedusalas 3 400–3 800 MHz tehniliselt võimalik tehnilistel tingimustel, mida on kirjeldatud elektroonilise side komitee otsuses ECC/DEC/(07)02 ja soovituses ECC/REC/(04)05.

| (6) | CEPT-le antud ülesande tulemusi tuleks ühenduses kohaldada ja liikmesriigid peaksid need viivitamata rakendama, võttes arvesse turunõudlust kõnealustel sagedusaladel lairibaühendust pakkuvate maapealse elektroonilise side teenuste järele. Võttes arvesse, et riigi tasandil on sagedusalade 3 400–3 600 MHz ja 3 600–3 800 MHz praegune kasutamine ja turunõudlus nende järele erinevad, tuleks kehtestada erinevad tähtajad kahe kõnealuse sagedusala eraldamiseks ja kättesaadavaks muutmiseks. |
| --- | --- |

(6)

CEPT-le antud ülesande tulemusi tuleks ühenduses kohaldada ja liikmesriigid peaksid need viivitamata rakendama, võttes arvesse turunõudlust kõnealustel sagedusaladel lairibaühendust pakkuvate maapealse elektroonilise side teenuste järele. Võttes arvesse, et riigi tasandil on sagedusalade 3 400–3 600 MHz ja 3 600–3 800 MHz praegune kasutamine ja turunõudlus nende järele erinevad, tuleks kehtestada erinevad tähtajad kahe kõnealuse sagedusala eraldamiseks ja kättesaadavaks muutmiseks.

| (7) | Sagedusala 3 400–3 800 MHz eraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel vastavalt lairibaühenduse ülesande lahendamise tulemustele tunnistatakse, et kõnealustes sagedusalades kasutatakse ka muid rakendusi, ja ei välistata kõnealuste sagedusalade tulevast kasutamist muude süsteemide ja teenuste puhul, mille jaoks kõnealused sagedusalad eraldatakse vastavalt Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu raadioside-eeskirjadele (sagedusala mittevälistav eraldamine). Elektroonilise side komitee ettekandes nr 100 on töötatud välja sobivad kriteeriumid sagedusala ühiseks kasutamiseks koos muude süsteemide ja teenustega samas sagedusalas ja naabersagedusalades. Selles ettekandes kinnitatakse muu hulgas, et sageli saab sagedusala jagada satelliiditeenustega, arvestades viimaste väljaehitamise määra Euroopas, geograafilise eraldatuse nõudeid ja tegeliku maa-ala topograafia igakordset hindamist. |
| --- | --- |

(7)

Sagedusala 3 400–3 800 MHz eraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel vastavalt lairibaühenduse ülesande lahendamise tulemustele tunnistatakse, et kõnealustes sagedusalades kasutatakse ka muid rakendusi, ja ei välistata kõnealuste sagedusalade tulevast kasutamist muude süsteemide ja teenuste puhul, mille jaoks kõnealused sagedusalad eraldatakse vastavalt Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu raadioside-eeskirjadele (sagedusala mittevälistav eraldamine). Elektroonilise side komitee ettekandes nr 100 on töötatud välja sobivad kriteeriumid sagedusala ühiseks kasutamiseks koos muude süsteemide ja teenustega samas sagedusalas ja naabersagedusalades. Selles ettekandes kinnitatakse muu hulgas, et sageli saab sagedusala jagada satelliiditeenustega, arvestades viimaste väljaehitamise määra Euroopas, geograafilise eraldatuse nõudeid ja tegeliku maa-ala topograafia igakordset hindamist.

| (8) | Sagedusploki ääremaskid (Block Edge Masks, BEM) on tehnilised parameetrid, mis kehtivad konkreetse kasutaja kogu sagedusploki kohta, sõltumata kanalite arvust, mis on hõivatud kasutaja valitud tehnoloogiaga. Kava kohaselt on need maskid osa sagedusloa andmise režiimist. Need hõlmavad nii kiirgusi ühe spektriploki sees (plokisisene võimsus) kui ka spektriploki väliseid kiirgusi (plokiväline kiirgus). Need kujutavad endast regulatiivseid nõudeid, millega püütakse vältida seda, et naabervõrgud hakkavad teineteist häirima, ja need ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (3) kehtestatud aparatuuristandardite piirväärtuste kohaldamist. |
| --- | --- |

(8)

Sagedusploki ääremaskid (Block Edge Masks, BEM) on tehnilised parameetrid, mis kehtivad konkreetse kasutaja kogu sagedusploki kohta, sõltumata kanalite arvust, mis on hõivatud kasutaja valitud tehnoloogiaga. Kava kohaselt on need maskid osa sagedusloa andmise režiimist. Need hõlmavad nii kiirgusi ühe spektriploki sees (plokisisene võimsus) kui ka spektriploki väliseid kiirgusi (plokiväline kiirgus). Need kujutavad endast regulatiivseid nõudeid, millega püütakse vältida seda, et naabervõrgud hakkavad teineteist häirima, ja need ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (3) kehtestatud aparatuuristandardite piirväärtuste kohaldamist.

| (9) | Tehniliste tingimuste ühtlustamine spektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise huvides ei hõlma sagedusalade eraldamist, loamenetlusi ega ajastamist; samuti ei hõlma see otsust selle kohta, kas raadiosageduste eraldamiseks kasutatakse konkurentsipõhist valimismenetlust, mille liikmesriik korraldab kooskõlas ühenduse õigusega. |
| --- | --- |

(9)

Tehniliste tingimuste ühtlustamine spektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise huvides ei hõlma sagedusalade eraldamist, loamenetlusi ega ajastamist; samuti ei hõlma see otsust selle kohta, kas raadiosageduste eraldamiseks kasutatakse konkurentsipõhist valimismenetlust, mille liikmesriik korraldab kooskõlas ühenduse õigusega.

| (10) | Erinevused riikide olukorras seoses varasemast saadud pärandiga võivad moonutada konkurentsi. Olemasolev reguleeriv raamistik annab liikmesriikidele vahendid nende probleemidega proportsionaalseks, mittediskrimineerivaks ja objektiivseks tegelemiseks vastavalt ühenduse õigusele, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv). (5) |
| --- | --- |

(10)

Erinevused riikide olukorras seoses varasemast saadud pärandiga võivad moonutada konkurentsi. Olemasolev reguleeriv raamistik annab liikmesriikidele vahendid nende probleemidega proportsionaalseks, mittediskrimineerivaks ja objektiivseks tegelemiseks vastavalt ühenduse õigusele, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv). (5)

| (11) | Sagedusala 3 400–3 800 MHz kasutamine muude olemasolevate rakenduste jaoks kolmandates riikides võib mitmes liikmesriigis piirata selle ala kasutuselevõttu ja kasutamist elektroonilise side võrkudes. Teave selliste piirangute kohta tuleks saata komisjonile otsuse 676/2002/EÜ artikli 7 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt ning see tuleks avaldada vastavalt sama otsuse lõikele 5. |
| --- | --- |

(11)

Sagedusala 3 400–3 800 MHz kasutamine muude olemasolevate rakenduste jaoks kolmandates riikides võib mitmes liikmesriigis piirata selle ala kasutuselevõttu ja kasutamist elektroonilise side võrkudes. Teave selliste piirangute kohta tuleks saata komisjonile otsuse 676/2002/EÜ artikli 7 ja artikli 6 lõike 2 kohaselt ning see tuleks avaldada vastavalt sama otsuse lõikele 5.

| (12) | Sagedusala 3 400–3 800 MHz tõhusa kasutamise tagamiseks pikemas perspektiivis peaksid asutused jätkuvalt korraldama uuringuid, mis aitaksid suurendada tõhusust ja toetaksid uuendusi, selliseid nagu silmusstruktuuriga võrgud. Käesoleva otsuse läbivaatamisel tuleks arvestada selliste uuringute tulemusi. |
| --- | --- |

(12)

Sagedusala 3 400–3 800 MHz tõhusa kasutamise tagamiseks pikemas perspektiivis peaksid asutused jätkuvalt korraldama uuringuid, mis aitaksid suurendada tõhusust ja toetaksid uuendusi, selliseid nagu silmusstruktuuriga võrgud. Käesoleva otsuse läbivaatamisel tuleks arvestada selliste uuringute tulemusi.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse eesmärk on ühtlustada sagedusala 3 400–3 800 MHz kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tingimused elektroonilise side teenuseid pakkuvate maapealsete süsteemide jaoks, piiramata kõnealuse sagedusala muu praeguse kasutamise kaitsmist ja jätkamist.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid eraldavad hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist sagedusala 3 400–3 600 MHz maapealsete elektrooniliste sidevõrkude jaoks vastavalt käesoleva otsuse lisas esitatud parameetritele ja muudavad selle mittevälistaval viisil kättesaadavaks.

2.   Liikmesriigid eraldavad 1. jaanuariks 2012 sagedusala 3 600–3 800 MHz maapealsete elektrooniliste sidevõrkude jaoks vastavalt käesoleva otsuse lisas esitatud parameetritele ja muudavad selle seejärel mittevälistaval viisil kättesaadavaks.

3.   Liikmesriigid tagavad, et lõigetes 1 ja 2 osutatud võrkude puhul on tagatud külgnevatel sagedusaladel olevate süsteemide vajalik kaitse.

4.   Liikmesriigid ei ole seotud käesolevas otsuses sätestatud kohustuste täitmisega geograafilistes piirkondades, kus koordineerimine kolmandate riikidega nõuab kõrvalekaldumist käesoleva otsuse lisas esitatud parameetritest.

Liikmesriigid teevad kõik mõistlikud jõupingutused selliste kõrvalekallete lahendamiseks; nad teatavad neist komisjonile, näidates ära asjaomased geograafilised piirkonnad, ja avaldavad sellekohase teabe vastavalt otsusele nr 676/2002/EÜ.

Artikkel 3

Liikmesriigid lubavad sagedusala 3 400–3 800 MHz artikli 2 kohast kasutamist paiksete, teisaldatavate ja mobiilside võrkude jaoks.

Artikkel 4

Liikmesriigid jälgivad hoolikalt sagedusala 3 400–3 800 MHz kasutamist ning teatavad oma tähelepanekutest komisjonile, et võimaldada käesoleva otsuse õigeaegset läbivaatamist.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  KOM(2007) 50.

2

(3)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

4

(5)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 717/2007 (ELT L 171, 29.6.2007, lk 32).

5

---

LISA

ARTIKLIS 2 OSUTATUD PARAMEETRID

Järgmised, sagedusploki ääremaskideks (Block Edge Masks, BEM) nimetatavad tehnilised parameetrid moodustavad olulise osa tingimustest, millega tagatakse naabervõrguettevõtjate-vaheliste kahe- või mitmepoolsete lepingute puudumisel nende võrkude kooseksisteerimine. Võib kasutada ka vähem piiravaid tehnilisi parameetreid, kui võrkude operaatorid on nende suhtes kokku leppinud. Kõnealuses sagedusalas töötavate seadmete puhul võib kasutada ka järgmises tabelis esitatud EIRP (1) piirväärtustest erinevaid piirväärtusi, kui kasutatakse sobivaid häirete vähendamise meetodeid, mis vastavad direktiivile 1999/5/EÜ ja pakuvad vähemalt samaväärset kaitset kui siin esitatud tehnilised parameetrid. (2)

A.   PIIRVÄÄRTUSED PLOKISISESE KIIRGUSE PUHUL

Tabel 1

EIRP spektraaltiheduse piirväärtused paiksete ja teisaldatavate rakenduste jaoks sagedusalas 3 400–3 800 MHz

| Jaama tüüp | Suurim EIRP spektraaltihedus
  (dBm/MHz)
  (kaasa arvatud lubatud hälbed ja saatja võimsuse automaatse reguleerimise (ATPC) vahemik) |
| --- | --- |
| Keskjaam (ja järgurjaama allalingid) | +53 (3) |
| Väljas asuv terminaaljaam (ja järgurjaama üleslingid) | +50 |
| Ruumis asuv terminaaljaam | +42 |

Jaama tüüp

Suurim EIRP spektraaltihedus

(dBm/MHz)

(kaasa arvatud lubatud hälbed ja saatja võimsuse automaatse reguleerimise (ATPC) vahemik)

Keskjaam (ja järgurjaama allalingid)

+53 (3)

Väljas asuv terminaaljaam (ja järgurjaama üleslingid)

+50

Ruumis asuv terminaaljaam

+42

Tabel 2

EIRP spektraaltiheduse piirväärtused mobiilsete rakenduste jaoks vahemikus 3 400–3 800 MHz

| Jaama tüüp | Suurim EIRP spektritihedus
  (dBm/MHz)
  (väikseim ATPC vahemik: 15 dB) |
| --- | --- |
| Keskjaam | +53 (4) |
| Terminaaljaam | +25 |

Jaama tüüp

Suurim EIRP spektritihedus

(dBm/MHz)

(väikseim ATPC vahemik: 15 dB)

Keskjaam

+53 (4)

Terminaaljaam

+25

B.   PIIRVÄÄRTUSED PLOKIVÄLISE KIIRGUSE PUHUL (SAGEDUSPLOKI ÄÄREMASK KESKJAAMA PUHUL)

Joonis

Keskjaama plokivälised kiirgused

Image

Tabel

Keskjaama sagedusploki ääremaski kirjeldus tabelina

| Sagedusnihe | Keskjaama saatja väljundvõimsustiheduse piirväärtused
  (dBm/MHz) |
| --- | --- |
| Ribasisene (eraldatud ploki piires) | Vt tabelid 1 ja 2 |
| ΔF = 0 | – 6 |
| 0<ΔF<A | – 6 – 41· (ΔF/A) |
| A | – 47 |
| A<ΔF<B | – 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A)) |
| ΔF≥B | – 59 |

Sagedusnihe

Keskjaama saatja väljundvõimsustiheduse piirväärtused

(dBm/MHz)

Ribasisene (eraldatud ploki piires)

Vt tabelid 1 ja 2

ΔF = 0

– 6

0<ΔF<A

– 6 – 41· (ΔF/A)

A

– 47

A<ΔF<B

– 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A))

ΔF≥B

– 59

---

(1)  EIRP (equivalent isotropically radiated power) – ekvivalentne isotroopselt kiiratav võimsus.

(2)  Üldisi tehnilisi tingimusi, mida kohaldatakse paiksete ja teisaldatavate võrkude puhul, on kirjeldatud ühtlustatud standardites EN 302 326-2 ja EN 302 326-3, milles on esitatud ka keskjaama ja terminaaljaama määratlused. Mõistet „keskjaam” võib käsitada samaväärsena mõistega „baasjaam” mobiiltelefonivõrgu puhul.

(3)  Keskjaama jaoks tabelis esitatud EIRP spektraaltiheduse väärtust loetakse sobivaks tavalise 90kraadise sektorantenni puhul.

(4)  Keskjaama jaoks tabelis esitatud EIRP spektraaltiheduse väärtust loetakse sobivaks tavalise 90kraadise sektorantenni puhul.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 4.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/82

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS CHAD/3/2008,

28. mai 2008,

millega muudetakse poliitika- ja julgeolekukomitee otsust CHAD/1/2008, millega kiidetakse heaks kolmandate riikide panus Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis, ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsust CHAD/2/2008 panustajate komitee asutamise kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni jaoks

(2008/412/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta ühismeedet 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (1) (operatsioon EUFOR Tchad/RCA), eriti selle artikli 10 lõiget 2,

võttes arvesse poliitika- ja julgeolekukomitee 13. veebruari 2008. aasta otsust CHAD/1/2008, millega kiidetakse heaks kolmandate riikide panus Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis, (2) ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsust CHAD/2/2008 panustajate komitee asutamise kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni jaoks, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Venemaa Föderatsiooni panust käsitlevate ELi operatsiooni ülema ja Euroopa Liidu Sõjalise Komitee soovituste põhjal tuleks Venemaa Föderatsiooni panus heaks kiita. |
| --- | --- |

(1)

Venemaa Föderatsiooni panust käsitlevate ELi operatsiooni ülema ja Euroopa Liidu Sõjalise Komitee soovituste põhjal tuleks Venemaa Föderatsiooni panus heaks kiita.

| (2) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 6 ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 6 ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Poliitika- ja julgeolekukomitee 13. veebruari 2008. aasta otsuse CHAD/1/2008 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Kolmandate riikide panused

Vägede moodustamist käsitlevate nõupidamiste ja neile järgnenud konsultatsioonide järgselt kiidetakse heaks Albaania Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni panus Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis.”.

Artikkel 2

Poliitika- ja julgeolekukomitee 18. märtsi 2008. aasta otsuse CHAD/2/2008 lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

Artikli 2 lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide nimekiri

| — | Albaania Vabariik; |
| --- | --- |

—

Albaania Vabariik;

| — | Venemaa Föderatsioon.”. |
| --- | --- |

—

Venemaa Föderatsioon.”.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 28. mai 2008

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

M. IPAVIC

---

(1)  ELT L 279, 23.10.2007, lk 21.

1

(2)  ELT L 56, 29.2.2008, lk 64.

2

(3)  ELT L 107, 17.4.2008, lk 60.

3

---