# Euroopan unionin L 238/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 238 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta5. syyskuu 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 238

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta5. syyskuu 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 869/2008, annettu 4 päivänä syyskuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 870/2008, annettu 4 päivänä syyskuuta 2008, asetuksessa (EY) N:o 1109/2007 markkinointivuodeksi 2007/2008 vahvistettujen tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien määrien muuttamisesta | 3 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 869/2008, annettu 4 päivänä syyskuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 870/2008, annettu 4 päivänä syyskuuta 2008, asetuksessa (EY) N:o 1109/2007 markkinointivuodeksi 2007/2008 vahvistettujen tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien määrien muuttamisesta

3

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2008/713/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä heinäkuuta 2008, liiallisen alijäämän olemassaolosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa | 5 |
| | | Komissio |
| | | 2008/714/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 2004, tukijärjestelmästä, jonka Ranska aikoo toteuttaa lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämisen hyväksi, tehdyn päätöksen 2002/610/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4519)

   (
  1
  ) | 7 |
| | | 2008/715/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2008, valtiontukiohjelmasta, jonka Saksa on toteuttanut kasvihuoneiden käyttöön tarkoitettujen kivennäisöljyjen vapauttamiseksi verosta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 860) | 10 |
| | | 2008/716/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 2 päivänä huhtikuuta 2008, valtiontuesta C 38/07 (ex NN 45/07), jota Ranska on myöntänyt Arbel Fauvet Rail SA:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1089)

   (
  1
  ) | 27 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

2008/713/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä heinäkuuta 2008, liiallisen alijäämän olemassaolosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa

5

Komissio

2008/714/EY

*

Komission päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 2004, tukijärjestelmästä, jonka Ranska aikoo toteuttaa lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämisen hyväksi, tehdyn päätöksen 2002/610/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4519)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4519)

1

7

2008/715/EY

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2008, valtiontukiohjelmasta, jonka Saksa on toteuttanut kasvihuoneiden käyttöön tarkoitettujen kivennäisöljyjen vapauttamiseksi verosta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 860)

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 860)

10

2008/716/EY

*

Komission päätös, tehty 2 päivänä huhtikuuta 2008, valtiontuesta C 38/07 (ex NN 45/07), jota Ranska on myöntänyt Arbel Fauvet Rail SA:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1089)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1089)

1

27

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 5.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 238/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 869/2008,

annettu 4 päivänä syyskuuta 2008,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 5 päivänä syyskuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä syyskuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 21,7 |
| ZZ | 21,7 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 64,6 |
| TR | 89,6 |
| ZZ | 103,7 |
| 0709 90 70 | TR | 96,0 |
| ZZ | 96,0 |
| 0805 50 10 | AR | 58,8 |
| UY | 74,4 |
| ZA | 74,5 |
| ZZ | 69,2 |
| 0806 10 10 | IL | 235,4 |
| TR | 106,8 |
| US | 188,9 |
| XS | 61,0 |
| ZZ | 148,0 |
| 0808 10 80 | BR | 55,2 |
| CL | 100,7 |
| CN | 111,7 |
| NZ | 99,3 |
| US | 95,3 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 90,6 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CN | 60,9 |
| TR | 138,1 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 103,9 |
| 0809 30 | TR | 133,7 |
| US | 166,3 |
| XS | 61,2 |
| ZZ | 120,4 |
| 0809 40 05 | IL | 137,9 |
| MK | 53,9 |
| TR | 53,9 |
| XS | 53,4 |
| ZZ | 74,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

21,7

ZZ

21,7

0707 00 05

JO

156,8

MK

64,6

TR

89,6

ZZ

103,7

0709 90 70

TR

96,0

ZZ

96,0

0805 50 10

AR

58,8

UY

74,4

ZA

74,5

ZZ

69,2

0806 10 10

IL

235,4

TR

106,8

US

188,9

XS

61,0

ZZ

148,0

0808 10 80

BR

55,2

CL

100,7

CN

111,7

NZ

99,3

US

95,3

ZA

81,2

ZZ

90,6

0808 20 50

AR

123,5

CN

60,9

TR

138,1

ZA

92,9

ZZ

103,9

0809 30

TR

133,7

US

166,3

XS

61,2

ZZ

120,4

0809 40 05

IL

137,9

MK

53,9

TR

53,9

XS

53,4

ZZ

74,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 5.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 238/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 238/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 870/2008,

annettu 4 päivänä syyskuuta 2008,

asetuksessa (EY) N:o 1109/2007 markkinointivuodeksi 2007/2008 vahvistettujen tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien määrien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansien maiden kanssa käytävän sokerialan kaupan osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja tiettyjen siirappien edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2007/2008 vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1109/2007 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 842/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja tiettyjen siirappien edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2007/2008 vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1109/2007 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 842/2008 (4).

| (2) | Tällä hetkellä komission käytettävissä olevien tietojen perusteella mainittuja määriä on muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Tällä hetkellä komission käytettävissä olevien tietojen perusteella mainittuja määriä on muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellettavat lisätullit, jotka on vahvistettu markkinointivuodeksi 2007/2008 asetuksessa (EY) N:o 1109/2007, muutetaan tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 5 päivänä syyskuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä syyskuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 253, 28.9.2007, s. 5.

3

(4)  EUVL L 229, 28.8.2008, s. 3.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 5 päivästä syyskuuta 2008 alkaen

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta | Lisätulli 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 24,91 | 3,84 |
| 1701 11 90 (1) | 24,91 | 9,08 |
| 1701 12 10 (1) | 24,91 | 3,68 |
| 1701 12 90 (1) | 24,91 | 8,65 |
| 1701 91 00 (2) | 26,80 | 11,83 |
| 1701 99 10 (2) | 26,80 | 7,31 |
| 1701 99 90 (2) | 26,80 | 7,31 |
| 1702 90 95 (3) | 0,27 | 0,38 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta

Lisätulli 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta

1701 11 10 (1)

24,91

3,84

1701 11 90 (1)

24,91

9,08

1701 12 10 (1)

24,91

3,68

1701 12 90 (1)

24,91

8,65

1701 91 00 (2)

26,80

11,83

1701 99 10 (2)

26,80

7,31

1701 99 90 (2)

26,80

7,31

1702 90 95 (3)

0,27

0,38

---

(1)  Vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1) liitteessä I olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä I olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan 1 prosentin sakkaroosipitoisuutta kohden.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

| 5.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 238/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 238/5

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä heinäkuuta 2008,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa

(2008/713/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 6 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan esittämät huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perustamissopimuksen 104 artiklassa määrätään liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä, jonka tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltiot välttävät liiallisia julkisen talouden alijäämiä tai korjaavat ne silloin kuin niitä esiintyy. |
| --- | --- |

(1)

Perustamissopimuksen 104 artiklassa määrätään liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä, jonka tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltiot välttävät liiallisia julkisen talouden alijäämiä tai korjaavat ne silloin kuin niitä esiintyy.

| (2) | Eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyn pöytäkirjan 5 kohdassa määrätään, että perustamissopimuksen 104 artiklan 1 kohdan mukaista velvoitetta välttää liiallisia julkistalouden alijäämiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ellei se siirry talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen. Talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa Yhdistynyt kuningaskunta pyrkii perustamissopimuksen 116 artiklan 4 kohdan mukaisesti välttämään liiallisia julkistalouden alijäämiä. |
| --- | --- |

(2)

Eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyn pöytäkirjan 5 kohdassa määrätään, että perustamissopimuksen 104 artiklan 1 kohdan mukaista velvoitetta välttää liiallisia julkistalouden alijäämiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ellei se siirry talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen. Talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa Yhdistynyt kuningaskunta pyrkii perustamissopimuksen 116 artiklan 4 kohdan mukaisesti välttämään liiallisia julkistalouden alijäämiä.

| (3) | Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla vahvistetaan edellytyksiä hintavakaudelle ja vahvalle kestävälle kasvulle ja siten uusien työpaikkojen luomiselle. |
| --- | --- |

(3)

Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla vahvistetaan edellytyksiä hintavakaudelle ja vahvalle kestävälle kasvulle ja siten uusien työpaikkojen luomiselle.

| (4) | Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallisia alijäämiä koskeva menettely, sellaisena kuin sitä on selkeytetty liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1467/97 (1), joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta, edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa on lisämääräykset liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetukseen (EY) N:o 3605/93 (2) sisältyy yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräyksen soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallisia alijäämiä koskeva menettely, sellaisena kuin sitä on selkeytetty liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1467/97 (1), joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta, edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa on lisämääräykset liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetukseen (EY) N:o 3605/93 (2) sisältyy yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräyksen soveltamiseksi.

| (5) | Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Otettuaan huomioon perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksensa ja talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisesti antaman lausunnon komissio on katsonut, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio on tämän vuoksi antanut neuvostolle Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan lausunnon alijäämän olemassaolosta 2 päivänä heinäkuuta 2008. |
| --- | --- |

(5)

Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Otettuaan huomioon perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksensa ja talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisesti antaman lausunnon komissio on katsonut, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio on tämän vuoksi antanut neuvostolle Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan lausunnon alijäämän olemassaolosta 2 päivänä heinäkuuta 2008.

| (6) | Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaan neuvoston olisi otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se kokonaisarvion tehtyään päättää, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa. |
| --- | --- |

(6)

Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaan neuvoston olisi otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se kokonaisarvion tehtyään päättää, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa.

| (7) | Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehtiin 1990-luvun lopulla kovasti työtä julkisen talouden vakauttamiseksi. Tämän jälkeen hallitus löysensi finanssipolitiikan viritystä, mikä johtui lähinnä selvästä poliittisesta tavoitteesta lisätä menoja julkisiin palveluihin. Tämän seurauksena 1990-luvun lopun ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema muuttui alijäämäiseksi: vuonna 2003/2004 alijäämä oli 3,2 prosenttia ja vuonna 2004/2005 se oli 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska tuotantokuilu säilyi koko ajan positiivisena, rakenteellinen rahoitusasema heikkeni vuosien 1999/2000 ja 2004/2005 välillä 4

  prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (3). Komissio aloitti 21 päivänä syyskuuta 2005 Yhdistyneen kuningaskunnan osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn antamalla 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen, ja 24 päivänä tammikuuta 2006 neuvosto totesi päätöksessään, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on liiallinen alijäämä. Julkisen talouden rahoitusasema koheni vuosina 2005/2006 ja 2006/2007, ja kokonaisalijäämä laski jälkimmäisenä vuotena 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komissio hyväksyi 12 päivänä syyskuuta 2007 suosituksen neuvoston päätökseksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kumoamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan osalta, ottaen huomioon vuoden 2006/2007 alijäämätoteutuman ja kevään 2007 ennusteen. Ecofin-neuvosto päätti 9 päivänä lokakuuta 2007 kumota liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Niiden tietojen mukaan, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä maaliskuussa 2008, maan julkisen talouden alijäämä kasvaisi vuonna 2008/2009 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja ylittäisi näin viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämäsuhde on sama kuin maaliskuussa 2008 julkaistussa Yhdistyneen kuningaskunnan budjetissa, jossa myös ennakoitiin, että vuonna 2009/2010 julkisen talouden alijäämä olisi 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jälkimmäisen vuoden alijäämäluku on pienempi kuin komission kevään talousennusteessa esitetty 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu lähinnä eroista BKT:n kasvuodotuksissa vuonna 2009/2010. Maaliskuun 2008 budjetin julkaisemisen jälkeen 13 päivänä toukokuuta ilmoitettu henkilöihin kohdistuvan tuloveron alennus vuonna 2008/2009 tarkoittaa 2,7 miljardin kustannuksia vuonna 2008/2009. Tämän lisääminen komission kevään 2008 ennusteeseen merkitsisi alijäämän kasvua noin 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vaikka maaliskuussa 2008 ilmoitettu budjettivuodeksi 2008/2009 ennakoitu alijäämä ylittikin perustamissopimuksen mukaisen suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon, se pysyi lähellä sitä. Tällainen 3 prosentin viitearvon ylittyminen ei ole poikkeuksellinen perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Ylityksen syynä ei ole sellainen poikkeuksellinen tapahtuma, jota Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät kykene hallitsemaan, eikä talouden vakava taantuma. Komission kevään 2008 talousennusteessa Yhdistyneen kuningaskunnan vuotuisen talouskasvun ennustetaan hidastuvan vuosina 2008 ja 2009 alle potentiaalisen kasvun. Tästä huolimatta BKT:n ennustetaan kasvavan 1,7 prosenttia vuonna 2008 ja 1,6 prosenttia vuonna 2009. Suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon ylittymistä ei pidetä myöskään väliaikaisena, sillä komissio ennustaa alijäämäsuhteen vuonna 2009/2010 edelleen ylittävän 3 prosenttia (3,3 prosenttia), jos politiikka säilyy muuttumattomana. Tämä osoittaa, että alijäämää koskeva perustamissopimuksen vaatimus ei täyty. |
| --- | --- |

(8)

Niiden tietojen mukaan, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä maaliskuussa 2008, maan julkisen talouden alijäämä kasvaisi vuonna 2008/2009 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja ylittäisi näin viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämäsuhde on sama kuin maaliskuussa 2008 julkaistussa Yhdistyneen kuningaskunnan budjetissa, jossa myös ennakoitiin, että vuonna 2009/2010 julkisen talouden alijäämä olisi 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jälkimmäisen vuoden alijäämäluku on pienempi kuin komission kevään talousennusteessa esitetty 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu lähinnä eroista BKT:n kasvuodotuksissa vuonna 2009/2010. Maaliskuun 2008 budjetin julkaisemisen jälkeen 13 päivänä toukokuuta ilmoitettu henkilöihin kohdistuvan tuloveron alennus vuonna 2008/2009 tarkoittaa 2,7 miljardin kustannuksia vuonna 2008/2009. Tämän lisääminen komission kevään 2008 ennusteeseen merkitsisi alijäämän kasvua noin 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vaikka maaliskuussa 2008 ilmoitettu budjettivuodeksi 2008/2009 ennakoitu alijäämä ylittikin perustamissopimuksen mukaisen suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon, se pysyi lähellä sitä. Tällainen 3 prosentin viitearvon ylittyminen ei ole poikkeuksellinen perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Ylityksen syynä ei ole sellainen poikkeuksellinen tapahtuma, jota Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät kykene hallitsemaan, eikä talouden vakava taantuma. Komission kevään 2008 talousennusteessa Yhdistyneen kuningaskunnan vuotuisen talouskasvun ennustetaan hidastuvan vuosina 2008 ja 2009 alle potentiaalisen kasvun. Tästä huolimatta BKT:n ennustetaan kasvavan 1,7 prosenttia vuonna 2008 ja 1,6 prosenttia vuonna 2009. Suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon ylittymistä ei pidetä myöskään väliaikaisena, sillä komissio ennustaa alijäämäsuhteen vuonna 2009/2010 edelleen ylittävän 3 prosenttia (3,3 prosenttia), jos politiikka säilyy muuttumattomana. Tämä osoittaa, että alijäämää koskeva perustamissopimuksen vaatimus ei täyty.

| (9) | Julkisen talouden velkasuhde pysyy selvästi 60 prosentin viitearvon alapuolella (liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä maaliskuussa annettujen tietojen mukaan budjettivuonna 2007/2008 velka on 43,0 prosenttia suhteessa BKT:hen (4), vaikkakin velkasuhteen on ennustettu kasvavan vuoteen 2009/2010 saakka. Komission talousennusteessa velkasuhteen ennustetaan nousevan vuonna 2009/2010 noin 47

  prosenttiin suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(9)

Formula

| (10) | Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdan mukaan muut merkitykselliset tekijät voidaan ottaa huomioon perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisessa liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävässä neuvoston päätöksessä ainoastaan, jos kaksi vaatimusta – se, että alijäämä pysyy lähellä viitearvoa, ja se, että viitearvon ylitys on väliaikaista – täyttyvät kaikilta osin. Nämä kaksi vaatimusta eivät täyty, eikä muita merkityksellisiä tekijöitä siksi oteta huomioon tätä päätöstä edeltävissä vaiheissa, |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdan mukaan muut merkitykselliset tekijät voidaan ottaa huomioon perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisessa liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävässä neuvoston päätöksessä ainoastaan, jos kaksi vaatimusta – se, että alijäämä pysyy lähellä viitearvoa, ja se, että viitearvon ylitys on väliaikaista – täyttyvät kaikilta osin. Nämä kaksi vaatimusta eivät täyty, eikä muita merkityksellisiä tekijöitä siksi oteta huomioon tätä päätöstä edeltävissä vaiheissa,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaisarvion perusteella todetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on liiallinen alijäämä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. HORTEFEUX

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7.

2

(3)  Komission arvio, jossa sovelletaan tuotantokuilujen arvioinnissa yleisesti käytettyjä menetelmiä.

3

(4)  BKT oikaistu kohdentamalla välilliset rahoituspalvelut.

4

---

Komissio

| 5.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 238/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 238/7

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 14 päivänä joulukuuta 2004,

tukijärjestelmästä, jonka Ranska aikoo toteuttaa lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämisen hyväksi, tehdyn päätöksen 2002/610/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 4519)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/714/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Menettelyn vaiheet

| (1) | Komissio teki virallisen tutkintamenettelyn päätteeksi 30 päivänä tammikuuta 2002 päätöksen 2002/610/EY (1), jäljempänä ’lopullinen päätös’, jolla hyväksyttiin tietyin jäljempänä esitetyin edellytyksin tukijärjestelmä uusien lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämisen helpottamiseksi. Lopullisen päätöksen johdanto-osan 26 kappaleessa todetaan, että Ranska on suostunut noudattamaan erityisen rajoittavia menettelytapoja, joita sovelletaan hankkeisiin, joilla tuetaan yhteisön sisäistä liikennettä Ranskassa sijaitsevan sataman ja muussa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välillä; nämä rajoitukset eivät koske Ranskassa sijaitsevien satamien välisiä meriliikennepalveluja. |
| --- | --- |

(1)

Komissio teki virallisen tutkintamenettelyn päätteeksi 30 päivänä tammikuuta 2002 päätöksen 2002/610/EY (1), jäljempänä ’lopullinen päätös’, jolla hyväksyttiin tietyin jäljempänä esitetyin edellytyksin tukijärjestelmä uusien lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämisen helpottamiseksi. Lopullisen päätöksen johdanto-osan 26 kappaleessa todetaan, että Ranska on suostunut noudattamaan erityisen rajoittavia menettelytapoja, joita sovelletaan hankkeisiin, joilla tuetaan yhteisön sisäistä liikennettä Ranskassa sijaitsevan sataman ja muussa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välillä; nämä rajoitukset eivät koske Ranskassa sijaitsevien satamien välisiä meriliikennepalveluja.

| (2) | Ranskan viranomaiset pyysivät 18 päivänä marraskuuta 2004 komissiota muuttamaan lopullista päätöstä siten, että siinä otetaan huomioon meriliikenteen valtiontuelle vahvistetuissa yhteisön suuntaviivoissa (2), jäljempänä ’yhteisön suuntaviivat’, annetut uudet, aiempaa sallivammat säännöt. |
| --- | --- |

(2)

Ranskan viranomaiset pyysivät 18 päivänä marraskuuta 2004 komissiota muuttamaan lopullista päätöstä siten, että siinä otetaan huomioon meriliikenteen valtiontuelle vahvistetuissa yhteisön suuntaviivoissa (2), jäljempänä ’yhteisön suuntaviivat’, annetut uudet, aiempaa sallivammat säännöt.

1.2   Toimenpiteen nimi

| (3) | Lopullisessa päätöksessä käsitellyn toimenpiteen nimi on ”tukijärjestelmä lyhyen matkan meriliikenteen uusien palvelujen käynnistämisen helpottamiseksi”. |
| --- | --- |

(3)

Lopullisessa päätöksessä käsitellyn toimenpiteen nimi on ”tukijärjestelmä lyhyen matkan meriliikenteen uusien palvelujen käynnistämisen helpottamiseksi”.

1.3   Muutosten tavoitteet

| (4) | Ehdotettujen muutosten pääasiallisena tavoitteena on ottaa huomioon yhteisön suuntaviivoissa vahvistettu lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämiseen tarkoitettua tukea koskeva uusi oikeuskehys ja saattaa lopullisessa päätöksessä asetetut ehdot näiden uusien valtiontukia koskevien yhteisön sääntöjen mukaisiksi. |
| --- | --- |

(4)

Ehdotettujen muutosten pääasiallisena tavoitteena on ottaa huomioon yhteisön suuntaviivoissa vahvistettu lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämiseen tarkoitettua tukea koskeva uusi oikeuskehys ja saattaa lopullisessa päätöksessä asetetut ehdot näiden uusien valtiontukia koskevien yhteisön sääntöjen mukaisiksi.

| (5) | Lopullisen päätöksen johdanto-osan 26 kappaleessa vahvistetaan, että ”avoimuuden ja kyseisten liikenteenharjoittajien tasavertaisen kohtelun takaamiseksi hankkeiden valintamenettelyssä Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet noudattamaan seuraavia menettelytapoja:






  a) | Kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistaan säännöllisesti (esimerkiksi jokaisen kalenterivuoden alussa) Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistavana ilmoituksena, jossa mainitaan tukijärjestelmän yksityiskohtaiset tiedot, noudatettava menettely sekä ehdokkaiden valintaperusteet. |
| --- | --- | --- |

(5)

Lopullisen päätöksen johdanto-osan 26 kappaleessa vahvistetaan, että ”avoimuuden ja kyseisten liikenteenharjoittajien tasavertaisen kohtelun takaamiseksi hankkeiden valintamenettelyssä Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet noudattamaan seuraavia menettelytapoja:

a)

Kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistaan säännöllisesti (esimerkiksi jokaisen kalenterivuoden alussa) Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistavana ilmoituksena, jossa mainitaan tukijärjestelmän yksityiskohtaiset tiedot, noudatettava menettely sekä ehdokkaiden valintaperusteet.

| b) | Ranskassa sijaitsevan sataman ja muussa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välistä reittiä koskevasta hankkeesta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä aieilmoitus, jossa mainitaan hankkeen tarkoitus ja suunnitellun tuen enimmäismäärä. Ilmoituksessa pyydetään asianomaisia ilmoittautumaan 15 arkipäivän kuluessa. Jos joku asianomaisista vastustaa suunnitelmaa ja esittää perustelut vastustukselleen, tukihankkeesta on ilmoitettava komissiolle ja haettava etukäteislupaa.” |
| --- | --- |

b)

Ranskassa sijaitsevan sataman ja muussa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välistä reittiä koskevasta hankkeesta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä aieilmoitus, jossa mainitaan hankkeen tarkoitus ja suunnitellun tuen enimmäismäärä. Ilmoituksessa pyydetään asianomaisia ilmoittautumaan 15 arkipäivän kuluessa. Jos joku asianomaisista vastustaa suunnitelmaa ja esittää perustelut vastustukselleen, tukihankkeesta on ilmoitettava komissiolle ja haettava etukäteislupaa.”

| (6) | Erityisesti tämän johdanto-osan kappaleen b kohdassa vahvistetut menettelyt ovat Ranskan viranomaisten mukaan osoittautuneet pitkällisiksi noudattaa ja haitallisiksi kyseisten hankkeiden toteuttamiselle. |
| --- | --- |

(6)

Erityisesti tämän johdanto-osan kappaleen b kohdassa vahvistetut menettelyt ovat Ranskan viranomaisten mukaan osoittautuneet pitkällisiksi noudattaa ja haitallisiksi kyseisten hankkeiden toteuttamiselle.

2.   MUUTOKSEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (7) | Ranskan viranomaiset toivovat, että lopullista päätöstä muutetaan, jotta se vastaisi yhteisön suuntaviivojen 10 lukua, joka koskee tukea lyhyen matkan merenkululle. |
| --- | --- |

(7)

Ranskan viranomaiset toivovat, että lopullista päätöstä muutetaan, jotta se vastaisi yhteisön suuntaviivojen 10 lukua, joka koskee tukea lyhyen matkan merenkululle.

3.   MUUTOSEHDOTUSTEN ARVIOINTI

3.1   Uusien yhteisön sääntöjen määräykset

| (8) | Komissio huomauttaa ensinnäkin, ettei lopullisen päätöksen tekopäivänä voimassa olleissa edellisissä yhteisön suuntaviivoissa (3) asetettu mitään erityisiä sääntöjä lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämistuelle. Näin ollen oli täysin loogista, että komissio määritteli lopullisessa päätöksessä erityiset tapauskohtaiset säännöt voidakseen hyväksyä Ranskan erityisjärjestelmän, jolla tuettiin lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämistä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio huomauttaa ensinnäkin, ettei lopullisen päätöksen tekopäivänä voimassa olleissa edellisissä yhteisön suuntaviivoissa (3) asetettu mitään erityisiä sääntöjä lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämistuelle. Näin ollen oli täysin loogista, että komissio määritteli lopullisessa päätöksessä erityiset tapauskohtaiset säännöt voidakseen hyväksyä Ranskan erityisjärjestelmän, jolla tuettiin lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämistä.

| (9) | Komissio toteaa myös, että se on tällä välin hyväksynyt uudet yhteisön suuntaviivat, joissa vahvistetaan ehdot lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämiseen myönnettäville valtiontuille yhteisön rahoitustuen myöntämisestä tavarankuljetusjärjestelmän ympäristönsuojelun tason parantamiseksi (Marco Polo -ohjelma) 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1382/2003 (4) tavoitteiden mukaisesti. Myös tämä asetus on annettu lopullisen päätöksen tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(9)

Komissio toteaa myös, että se on tällä välin hyväksynyt uudet yhteisön suuntaviivat, joissa vahvistetaan ehdot lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämiseen myönnettäville valtiontuille yhteisön rahoitustuen myöntämisestä tavarankuljetusjärjestelmän ympäristönsuojelun tason parantamiseksi (Marco Polo -ohjelma) 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1382/2003 (4) tavoitteiden mukaisesti. Myös tämä asetus on annettu lopullisen päätöksen tekemisen jälkeen.

| (10) | Uusien yhteisön suuntaviivojen 10 luvussa katsotaan, että yksittäiset tuet lyhyen matkan meriliikenteelle ovat yhteismarkkinoille soveltuvia, jos seuraavat ehdot täyttyvät:






  ”— | tuen enimmäiskesto saa olla kolme vuotta, ja sen tarkoituksena on oltava kahden jäsenvaltioiden alueella sijaitsevan sataman välisen liikenteen rahoittaminen, |
| --- | --- | --- |

(10)

Uusien yhteisön suuntaviivojen 10 luvussa katsotaan, että yksittäiset tuet lyhyen matkan meriliikenteelle ovat yhteismarkkinoille soveltuvia, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

”—

tuen enimmäiskesto saa olla kolme vuotta, ja sen tarkoituksena on oltava kahden jäsenvaltioiden alueella sijaitsevan sataman välisen liikenteen rahoittaminen,

| — | palvelun on oltava sellaista, että se mahdollistaa maanteitse tapahtuvien kuljetusten (pääasiassa tavarakuljetusten) suorittamisen joko kokonaan tai osittain meritse kuitenkin siten, ettei se siirrä meriliikennettä yhteisten etujen vastaisella tavalla, |
| --- | --- |

—

palvelun on oltava sellaista, että se mahdollistaa maanteitse tapahtuvien kuljetusten (pääasiassa tavarakuljetusten) suorittamisen joko kokonaan tai osittain meritse kuitenkin siten, ettei se siirrä meriliikennettä yhteisten etujen vastaisella tavalla,

| — | tuki on kohdistettava sellaisen uutta reittiä tai olemassa olevan reitin palvelujen parantamista koskevan yksityiskohtaisen hankkeen toteuttamiseen, jonka ympäristövaikutukset on määritelty etukäteen ja johon osallistuu tarvittaessa useita varustamoja; yhtä reittiä kohden voidaan rahoittaa ainoastaan yhtä hanketta, eikä hanketta voida jatkaa, pidentää tai uusia, |
| --- | --- |

—

tuki on kohdistettava sellaisen uutta reittiä tai olemassa olevan reitin palvelujen parantamista koskevan yksityiskohtaisen hankkeen toteuttamiseen, jonka ympäristövaikutukset on määritelty etukäteen ja johon osallistuu tarvittaessa useita varustamoja; yhtä reittiä kohden voidaan rahoittaa ainoastaan yhtä hanketta, eikä hanketta voida jatkaa, pidentää tai uusia,

| — | tuella on oltava tarkoitus kattaa enintään 30 prosenttia (5) kyseisen palvelun toimintakustannuksista tai rahoittaa enintään 10 prosenttia uudelleenlastauslaitteiden hankinnasta suunnitellun palvelun tarjoamista varten, |
| --- | --- |

—

tuella on oltava tarkoitus kattaa enintään 30 prosenttia (5) kyseisen palvelun toimintakustannuksista tai rahoittaa enintään 10 prosenttia uudelleenlastauslaitteiden hankinnasta suunnitellun palvelun tarjoamista varten,

| — | tuki hankkeen toteuttamiseen on myönnettävä avointen kriteerien perusteella, ja näitä kriteerejä sovelletaan syrjimättömästi yhteisöön sijoittautuneisiin varustamoihin; tuki olisi tavallisesti myönnettävä hankkeeseen, jonka jäsenvaltion viranomaiset ovat valinneet tarjouspyyntömenettelyn perusteella sovellettavien yhteisön sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

—

tuki hankkeen toteuttamiseen on myönnettävä avointen kriteerien perusteella, ja näitä kriteerejä sovelletaan syrjimättömästi yhteisöön sijoittautuneisiin varustamoihin; tuki olisi tavallisesti myönnettävä hankkeeseen, jonka jäsenvaltion viranomaiset ovat valinneet tarjouspyyntömenettelyn perusteella sovellettavien yhteisön sääntöjen mukaisesti,

| — | hankkeen kohteena olevan palvelun on oltava kaupallisesti elinkelpoinen sen jälkeen, kun se ei enää voi saada julkista tukea, |
| --- | --- |

—

hankkeen kohteena olevan palvelun on oltava kaupallisesti elinkelpoinen sen jälkeen, kun se ei enää voi saada julkista tukea,

| — | tuki ei saa kasautua julkisista palveluista maksettavan korvauksen kanssa (velvoitteet tai sopimukset).” |
| --- | --- |

—

tuki ei saa kasautua julkisista palveluista maksettavan korvauksen kanssa (velvoitteet tai sopimukset).”

| (11) | Komissio huomauttaa erityisesti, että uusissa yhteisön suuntaviivoissa ei tehdä eroa sen välillä, liikennöidäänkö tuettavaa reittiä kahden eri jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman tai saman jäsenvaltion satamien välillä. Komission mielestä lopullisen päätöksen johdanto-osan 26 kappaleessa tehtyä eroa näiden tyyppien välillä ei ole enää syytä ylläpitää. |
| --- | --- |

(11)

Komissio huomauttaa erityisesti, että uusissa yhteisön suuntaviivoissa ei tehdä eroa sen välillä, liikennöidäänkö tuettavaa reittiä kahden eri jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman tai saman jäsenvaltion satamien välillä. Komission mielestä lopullisen päätöksen johdanto-osan 26 kappaleessa tehtyä eroa näiden tyyppien välillä ei ole enää syytä ylläpitää.

| (12) | Komissio toteaa lisäksi, ettei yhteisön suuntaviivoissa vastusteta jäsenvaltioiden lyhyen matkan meriliikennepalveluille toteuttamia tukijärjestelmiä, kunhan tällaisten järjestelmien mukaisesti myönnettävissä yksittäisissä tuissa noudatetaan edellä esitettyjä ehtoja. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toteaa lisäksi, ettei yhteisön suuntaviivoissa vastusteta jäsenvaltioiden lyhyen matkan meriliikennepalveluille toteuttamia tukijärjestelmiä, kunhan tällaisten järjestelmien mukaisesti myönnettävissä yksittäisissä tuissa noudatetaan edellä esitettyjä ehtoja.

3.2   Lopullisen päätöksen soveltaminen ilman muutoksia

| (13) | Jos lopullista päätöstä ei muuteta, Ranska voisi myöntää yksittäisiä tukia Ranskassa sijaitsevien satamien välisille meriliikennepalveluille edullisemmin ehdoin kuin mitä uusissa yhteisön suuntaviivoissa säädetään. Toisaalta lopullisen päätöksen johdanto-osan 26 kappaleessa vahvistettujen menettelyjen noudattaminen haittaisi Ranskassa sijaitsevien satamien ja muussa jäsenvaltiossa sijaitsevien satamien välisten meriliikennepalveluhankkeiden toteuttamista. Uusien yhteisön suuntaviivojen perusteella tällaisia muodollisia menettelyjä ei enää tarvita, ja lisäksi niiden ylläpitäminen asettaisi Ranskan eriarvoiseen asemaan verrattuna muihin jäsenvaltioihin, jotka haluavat vastedes uusien suuntaviivojen perusteella toteuttaa tukijärjestelmiä tai myöntää tapauskohtaisia yksittäistukia naapurimaihin suuntautuville lyhyen matkan meriliikennepalveluille. |
| --- | --- |

(13)

Jos lopullista päätöstä ei muuteta, Ranska voisi myöntää yksittäisiä tukia Ranskassa sijaitsevien satamien välisille meriliikennepalveluille edullisemmin ehdoin kuin mitä uusissa yhteisön suuntaviivoissa säädetään. Toisaalta lopullisen päätöksen johdanto-osan 26 kappaleessa vahvistettujen menettelyjen noudattaminen haittaisi Ranskassa sijaitsevien satamien ja muussa jäsenvaltiossa sijaitsevien satamien välisten meriliikennepalveluhankkeiden toteuttamista. Uusien yhteisön suuntaviivojen perusteella tällaisia muodollisia menettelyjä ei enää tarvita, ja lisäksi niiden ylläpitäminen asettaisi Ranskan eriarvoiseen asemaan verrattuna muihin jäsenvaltioihin, jotka haluavat vastedes uusien suuntaviivojen perusteella toteuttaa tukijärjestelmiä tai myöntää tapauskohtaisia yksittäistukia naapurimaihin suuntautuville lyhyen matkan meriliikennepalveluille.

| (14) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaan komission on muutenkin jatkuvasti seurattava voimassa olevia tukijärjestelmiä. Komission on tarkastettava, että valtiontukisääntöjä sovelletaan samalla tavalla kaikkiin jäsenvaltioiden voimassa oleviin tukijärjestelmiin. Komissio tekee jäsenvaltioille ehdotuksia yhteismarkkinoiden asteittaisen kehittämisen tai yhteismarkkinoiden toiminnan kannalta aiheellisiksi toimenpiteiksi silloin kun aiempaa tiukempia yhteisön sääntöjä saatetaan voimaan. Käänteisesti komissio ei voi ylläpitää aikaisempien lopullisten päätöstensä perusteella yhtä jäsenvaltiota koskevia rajoituksia, jos muihin samanlaisia järjestelmiä toteuttaviin jäsenvaltioihin ei sovelleta tällaisia rajoituksia. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaan komission on muutenkin jatkuvasti seurattava voimassa olevia tukijärjestelmiä. Komission on tarkastettava, että valtiontukisääntöjä sovelletaan samalla tavalla kaikkiin jäsenvaltioiden voimassa oleviin tukijärjestelmiin. Komissio tekee jäsenvaltioille ehdotuksia yhteismarkkinoiden asteittaisen kehittämisen tai yhteismarkkinoiden toiminnan kannalta aiheellisiksi toimenpiteiksi silloin kun aiempaa tiukempia yhteisön sääntöjä saatetaan voimaan. Käänteisesti komissio ei voi ylläpitää aikaisempien lopullisten päätöstensä perusteella yhtä jäsenvaltiota koskevia rajoituksia, jos muihin samanlaisia järjestelmiä toteuttaviin jäsenvaltioihin ei sovelleta tällaisia rajoituksia.

3.3   Muutoksen tuomat hyödyt

| (15) | Lopullisen päätöksen muuttaminen mahdollistaa sen, että Ranska voi soveltaa uusia yhteisön suuntaviivoja nykyiseen lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämisen helpottamista koskevaan tukijärjestelmäänsä jo ennen uusissa yhteisön suuntaviivoissa asetettua määräaikaa, 30 päivää kesäkuuta 2005, johon mennessä jäsenvaltioiden on aiheellisina toimenpiteinä saatettava kaikki voimassa olevat tukijärjestelmät uusien yhteisön sääntöjen mukaisiksi. |
| --- | --- |

(15)

Lopullisen päätöksen muuttaminen mahdollistaa sen, että Ranska voi soveltaa uusia yhteisön suuntaviivoja nykyiseen lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämisen helpottamista koskevaan tukijärjestelmäänsä jo ennen uusissa yhteisön suuntaviivoissa asetettua määräaikaa, 30 päivää kesäkuuta 2005, johon mennessä jäsenvaltioiden on aiheellisina toimenpiteinä saatettava kaikki voimassa olevat tukijärjestelmät uusien yhteisön sääntöjen mukaisiksi.

4.   PÄÄTELMÄT

| (16) | Komissio katsoo, että päätöstä 2002/610/EY on näin ollen syytä muuttaa. Ehdotettu muutos mahdollistaa sen, että Ranska voi saattaa tukijärjestelmänsä Ranskassa sijaitsevan sataman ja muussa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välisten meriliikennepalvelujen osalta uusissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistettujen sääntöjen mukaiseksi ja että myös Ranskassa sijaitsevien satamien välisille meriliikennepalveluille voidaan myöntää tukia uusissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Yleisesti ottaen muutos johtaa siihen, että Ranska toteuttaa tukijärjestelmänsä samoin edellytyksin kuin mainittujen suuntaviivojen perusteella kaikki muutkin jäsenvaltiot, |
| --- | --- |

(16)

Komissio katsoo, että päätöstä 2002/610/EY on näin ollen syytä muuttaa. Ehdotettu muutos mahdollistaa sen, että Ranska voi saattaa tukijärjestelmänsä Ranskassa sijaitsevan sataman ja muussa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välisten meriliikennepalvelujen osalta uusissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistettujen sääntöjen mukaiseksi ja että myös Ranskassa sijaitsevien satamien välisille meriliikennepalveluille voidaan myöntää tukia uusissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Yleisesti ottaen muutos johtaa siihen, että Ranska toteuttaa tukijärjestelmänsä samoin edellytyksin kuin mainittujen suuntaviivojen perusteella kaikki muutkin jäsenvaltiot,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään päätöksen 2002/610/EY 1 artiklaan kolmas alakohta seuraavasti:

”Ranska sallii yksittäisten tukien myöntämisen tämän järjestelmän puitteissa meriliikenteen valtiontuelle vahvistettujen yhteisön suuntaviivojen (6) 10 luvussa asetetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2004.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 196, 25.7.2002, s. 31.

1

(2)  EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3.

2

(3)  EYVL C 205, 5.7.1997, s. 5.

3

(4)  EUVL L 196, 2.8.2003, s. 1. Asetuksella perustetaan Marco Polo -ohjelma, josta komissio myöntää yhteisön tukea sellaisiin lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämishankkeisiin, joilla osa maanteiden tavaraliikenteestä siirretään meriliikenteeseen. Erityisesti mainitun asetuksen 9 artiklassa täsmennetään seuraavaa: ”Tässä ohjelmassa määritellyille toimille myönnettävän yhteisön rahoitustuen saaminen ei estä sitä, että samalle toimelle myönnetään valtiontukea kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, edellyttäen että kyseinen tuki on yhteensopiva perustamissopimuksessa tarkoitetun valtiontukijärjestelmän kanssa ja että kullekin toimityypille myönnetty tuki ei ylitä 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 4 kohdassa sekä 7 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja rajoja.”

4

(5)  Jos yhteisön rahoitusta tai valtiontukea voidaan myöntää useista tukiohjelmista, 30 prosentin enimmäismäärää sovelletaan tuen/rahoituksen kokonaismäärään. Tuen enimmäismäärä on sama kuin liikennemuotosiirtymätoimille säädetty rahoitustuen enimmäismäärä yhteisön Marco Polo -ohjelmassa. Katso asetuksen (EY) N:o 1382/2003 5 artiklan 2 kohta.

5

(6)  EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3.”

6

---

| 5.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 238/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 238/10

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä maaliskuuta 2008,

valtiontukiohjelmasta, jonka Saksa on toteuttanut kasvihuoneiden käyttöön tarkoitettujen kivennäisöljyjen vapauttamiseksi verosta

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 860)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2008/715/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset (1),

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Saksa ilmoitti 19 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja 20 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä toimenpiteestä, jolla kasvihuoneille myönnetään veronpalautusta vuosiksi 2005 ja 2006. Tämä toimenpide sisältää lykkäysehdon, jonka mukaan sen toteuttaminen edellyttää komission hyväksyntää. Asia kirjattiin rekisteriin numerolla N 189/05. |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti 19 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja 20 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä toimenpiteestä, jolla kasvihuoneille myönnetään veronpalautusta vuosiksi 2005 ja 2006. Tämä toimenpide sisältää lykkäysehdon, jonka mukaan sen toteuttaminen edellyttää komission hyväksyntää. Asia kirjattiin rekisteriin numerolla N 189/05.

| (2) | Tällä toimenpiteellä jatketaan ilmoittamatonta tukiohjelmaa (2001–2002), jota jatkettiin jo kerran (2003–2004), mistä toimenpiteestä ei myöskään ollut ilmoitettu. Nämä molemmat toimenpiteet, joista ei ollut ilmoitettu, kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 36/05. |
| --- | --- |

(2)

Tällä toimenpiteellä jatketaan ilmoittamatonta tukiohjelmaa (2001–2002), jota jatkettiin jo kerran (2003–2004), mistä toimenpiteestä ei myöskään ollut ilmoitettu. Nämä molemmat toimenpiteet, joista ei ollut ilmoitettu, kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 36/05.

| (3) | Komissio ilmoitti 20 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkintamenettelyn aloittamisesta (2). Saksa esitti huomautuksensa 22. marraskuuta 2000 päivätyssä kirjeessä. Komissio on vastaanottanut useita huomautuksia kolmansilta osapuolilta. Saksa on antanut näistä huomautuksista lausunnon 14 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä sekä toimittanut lisätietoja 12 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 20 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkintamenettelyn aloittamisesta (2). Saksa esitti huomautuksensa 22. marraskuuta 2000 päivätyssä kirjeessä. Komissio on vastaanottanut useita huomautuksia kolmansilta osapuolilta. Saksa on antanut näistä huomautuksista lausunnon 14 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä sekä toimittanut lisätietoja 12 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

II   KUVAUS

| (4) | Lailla kivennäisöljyverolain muuttamisesta Saksa otti 16 päivänä elokuuta 2001 käyttöön kaksivuotisen kasvihuoneissa ja katetuissa tiloissa käytettävien lämmitysaineiden (lämmitysöljy, metaani, nestekaasu) alennetun kivennäisöljyveron. Tuki myönnettiin veronpalautuksen muodossa. |
| --- | --- |

(4)

Lailla kivennäisöljyverolain muuttamisesta Saksa otti 16 päivänä elokuuta 2001 käyttöön kaksivuotisen kasvihuoneissa ja katetuissa tiloissa käytettävien lämmitysaineiden (lämmitysöljy, metaani, nestekaasu) alennetun kivennäisöljyveron. Tuki myönnettiin veronpalautuksen muodossa.

| (5) | Alun perin tammikuun 1 päivän 2001 ja joulukuun 31 päivän 2002 välisenä aikana käytetyille lämmitysaineille myönnetyn alennetun veron voimassaoloa jatkettiin Saksan 23 päivänä joulukuuta 2002 säätämällä lailla ympäristöverouudistuksen jatkamisesta joulukuun 31 päivään 2004. |
| --- | --- |

(5)

Alun perin tammikuun 1 päivän 2001 ja joulukuun 31 päivän 2002 välisenä aikana käytetyille lämmitysaineille myönnetyn alennetun veron voimassaoloa jatkettiin Saksan 23 päivänä joulukuuta 2002 säätämällä lailla ympäristöverouudistuksen jatkamisesta joulukuun 31 päivään 2004.

| (6) | Joulukuun 9 päivänä 2004 annetulla lailla direktiivin saattamisesta osaksi kansallista oikeusjärjestystä Saksa aikoi jatkaa tätä veronpalautusjärjestelmää vuoden 2006 loppuun, ja se ilmoitti tästä jatkotoimenpiteestä valtiontukena N 189/05. |
| --- | --- |

(6)

Joulukuun 9 päivänä 2004 annetulla lailla direktiivin saattamisesta osaksi kansallista oikeusjärjestystä Saksa aikoi jatkaa tätä veronpalautusjärjestelmää vuoden 2006 loppuun, ja se ilmoitti tästä jatkotoimenpiteestä valtiontukena N 189/05.

| (7) | Liitteen I taulukot havainnollistavat veronpalautuksia ja niiden taloudellisia vaikutuksia kasvihuoneviljelyyn muuhun maatalousalaan verrattuna. |
| --- | --- |

(7)

Liitteen I taulukot havainnollistavat veronpalautuksia ja niiden taloudellisia vaikutuksia kasvihuoneviljelyyn muuhun maatalousalaan verrattuna.

| (8) | Komissio on aloittanut tutkintamenettelyn seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(8)

Komissio on aloittanut tutkintamenettelyn seuraavista syistä:

| (9) | Kyseinen toimenpide on valtiontukea. Saksan mukaan toimenpiteeseen voidaan soveltaa energiatuotteiden verotuksesta annetuissa neuvoston direktiiveissä (direktiivi 92/81/ETY, joka on korvattu vuodesta 2003 alkaen direktiivillä 2003/96/EY) säädettyä poikkeusta. Kyseisten direktiivien mukaan jäsenvaltiot voivat myöntää alennettuja verojen määriä puutarhaviljelyssä käytettäville energiatuotteille. |
| --- | --- |

(9)

Kyseinen toimenpide on valtiontukea. Saksan mukaan toimenpiteeseen voidaan soveltaa energiatuotteiden verotuksesta annetuissa neuvoston direktiiveissä (direktiivi 92/81/ETY, joka on korvattu vuodesta 2003 alkaen direktiivillä 2003/96/EY) säädettyä poikkeusta. Kyseisten direktiivien mukaan jäsenvaltiot voivat myöntää alennettuja verojen määriä puutarhaviljelyssä käytettäville energiatuotteille.

| (10) | Komissio ei ole tästä näkemyksestä samaa mieltä. Kyseisten direktiivien ja etenkin direktiivin 2003/96/EY mukaan jäsenvaltioiden käyttöön ottamien verotoimenpiteiden on oltava yhteisön lainsäädännön mukaisia eikä direktiivien poikkeussäännöksillä saa rajoittaa kilpailusääntöjä. Toimenpiteet eivät saa haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa eivätkä aiheuttaa kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ei ole tästä näkemyksestä samaa mieltä. Kyseisten direktiivien ja etenkin direktiivin 2003/96/EY mukaan jäsenvaltioiden käyttöön ottamien verotoimenpiteiden on oltava yhteisön lainsäädännön mukaisia eikä direktiivien poikkeussäännöksillä saa rajoittaa kilpailusääntöjä. Toimenpiteet eivät saa haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa eivätkä aiheuttaa kilpailun vääristymistä.

| (11) | Lisäksi tuki näytti selvästi vääristävän kilpailua, koska energiaintensiivisen alan, kuten kasvihuoneviljelyn, energiatuotteiden verorasituksen alentamisella on suora vaikutus tuotantokustannuksiin ja sen vuoksi kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi tuki näytti selvästi vääristävän kilpailua, koska energiaintensiivisen alan, kuten kasvihuoneviljelyn, energiatuotteiden verorasituksen alentamisella on suora vaikutus tuotantokustannuksiin ja sen vuoksi kilpailukykyyn.

| (12) | Samoin korostettiin, että kyseinen vapautus oli erittäin valikoiva, koska siinä tehtiin ero avomaa- ja kasvihuonetuottajien välillä puutarhaviljelyn alalla. |
| --- | --- |

(12)

Samoin korostettiin, että kyseinen vapautus oli erittäin valikoiva, koska siinä tehtiin ero avomaa- ja kasvihuonetuottajien välillä puutarhaviljelyn alalla.

| (13) | Komissio painotti, että jäsenvaltiot voivat myöntää verohelpotuksia, mutta kilpailusäännöt on asetettava tämän edelle. Valtiontukia koskevassa lainsäädännössä ei siinä vaiheessa näyttänyt olevan säännöksiä, jotka antaisivat jäsenvaltioille mahdollisuuden myöntää tämäntyyppisiä verotukia. |
| --- | --- |

(13)

Komissio painotti, että jäsenvaltiot voivat myöntää verohelpotuksia, mutta kilpailusäännöt on asetettava tämän edelle. Valtiontukia koskevassa lainsäädännössä ei siinä vaiheessa näyttänyt olevan säännöksiä, jotka antaisivat jäsenvaltioille mahdollisuuden myöntää tämäntyyppisiä verotukia.

| (14) | Komissio katsoi siinä vaiheessa, että kyseinen toimenpide oli toimintatukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(14)

Komissio katsoi siinä vaiheessa, että kyseinen toimenpide oli toimintatukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

III   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (15) | Saksa esitti huomautuksia sekä itse asiasta että menettelystä. |
| --- | --- |

(15)

Saksa esitti huomautuksia sekä itse asiasta että menettelystä.

| (16) | Saksan näkemyksen mukaan veronalennus ei asian luonteen vuoksi ollut valikoiva, sillä lämmitysaineita käytetään vain suljetuissa tiloissa. |
| --- | --- |

(16)

Saksan näkemyksen mukaan veronalennus ei asian luonteen vuoksi ollut valikoiva, sillä lämmitysaineita käytetään vain suljetuissa tiloissa.

| (17) | Siinä tapauksessa, että toimenpide on valikoiva ja siten myös valtiontukea, on se oikeutettu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tukien erityisoikeudellinen oikeutus syntyy direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 2 kohdan f alakohdasta sekä myöhemmässä sääntelyjärjestelmässä direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 3 kohdasta. Saksa katsoo, että kyse on ”[näillä direktiiveillä] jäsenvaltioille annetun toimivallan käyttämisestä”. Sen mukaan on ristiriitaista, että komissio, joka itse ehdotti näitä direktiivejä, vetoaa Saksaa vastaan siihen, että toimenpide muodostaa vaaran yhteismarkkinoille. Lisäksi kyseisten direktiivien kilpailuoikeudelliset näkökohdat eivät ole Saksan mukaan ensisijaisia. |
| --- | --- |

(17)

Siinä tapauksessa, että toimenpide on valikoiva ja siten myös valtiontukea, on se oikeutettu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tukien erityisoikeudellinen oikeutus syntyy direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 2 kohdan f alakohdasta sekä myöhemmässä sääntelyjärjestelmässä direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 3 kohdasta. Saksa katsoo, että kyse on ”[näillä direktiiveillä] jäsenvaltioille annetun toimivallan käyttämisestä”. Sen mukaan on ristiriitaista, että komissio, joka itse ehdotti näitä direktiivejä, vetoaa Saksaa vastaan siihen, että toimenpide muodostaa vaaran yhteismarkkinoille. Lisäksi kyseisten direktiivien kilpailuoikeudelliset näkökohdat eivät ole Saksan mukaan ensisijaisia.

| (18) | Saksan käsityksen mukaan asiaan voidaan soveltaa ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (3) 52 kohtaa, koska jo kannettavaa veroa korotettiin merkittävästi. Lakia kivennäisöljyn verosta tai sen korvannutta energiaverolakia on pidettävä jo kannettavana ympäristöverona. Niihin sisältyviä energiaverokantoja korotettiin Saksan mukaan huomattavasti 1. huhtikuuta 1999 alkaen ympäristöverouudistuksella, kuten liitteenä olevista taulukoista (liite I) on nähtävissä. |
| --- | --- |

(18)

Saksan käsityksen mukaan asiaan voidaan soveltaa ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (3) 52 kohtaa, koska jo kannettavaa veroa korotettiin merkittävästi. Lakia kivennäisöljyn verosta tai sen korvannutta energiaverolakia on pidettävä jo kannettavana ympäristöverona. Niihin sisältyviä energiaverokantoja korotettiin Saksan mukaan huomattavasti 1. huhtikuuta 1999 alkaen ympäristöverouudistuksella, kuten liitteenä olevista taulukoista (liite I) on nähtävissä.

| (19) | Näiden säännösten tarkoituksena on ohjata energian verotuksen avulla kysyntää energiaa ja luonnonvaroja säästäviin tuotteisiin ja kannustaa ympäristöystävällisten menetelmien ja teknologioiden kehittämistä. Energiaverotusta koskevilla säännöksillä on siten huomattava vaikutus ympäristönsuojeluun. |
| --- | --- |

(19)

Näiden säännösten tarkoituksena on ohjata energian verotuksen avulla kysyntää energiaa ja luonnonvaroja säästäviin tuotteisiin ja kannustaa ympäristöystävällisten menetelmien ja teknologioiden kehittämistä. Energiaverotusta koskevilla säännöksillä on siten huomattava vaikutus ympäristönsuojeluun.

| (20) | Saksa viittaa tässä yhteydessä Hannoverin Leibnitz-yliopiston biologisten tuotantoyritysten laitoksella toimivan kaupallisen puutarhaviljelyn keskuksen tekemään tutkimukseen kasvihuoneviljelyn energiatehokkuudesta. |
| --- | --- |

(20)

Saksa viittaa tässä yhteydessä Hannoverin Leibnitz-yliopiston biologisten tuotantoyritysten laitoksella toimivan kaupallisen puutarhaviljelyn keskuksen tekemään tutkimukseen kasvihuoneviljelyn energiatehokkuudesta.

| (21) | Energian korkeampi verotus on erityisen raskas rasite kasvihuoneita tai katettuja tiloja kasvien tuotantoa varten lämmittäville yrityksille näiden energiaintensiivisen viljelytavan takia. Tätä taustaa vasten oli Saksan mukaan aiheellista ottaa käyttöön verohelpotus, jolla näiden yritysten asemaa helpotetaan väliaikaisesti. Tämä tarve jatkui vielä joulukuun 31 päivän 2002 jälkeen, jolloin verohelpotuksen voimassaolon oli alun perin määrä päättyä. Tästä syystä verohelpotusta jatkettiin lailla ympäristöverouudistuksen jatkamisesta kahdella vuodella joulukuun 31 päivään 2004 asti. Kasvihuoneita tai katettuja tiloja kasvien tuotantoa varten lämmittävien maa- ja metsätalousyritysten erityisen vaikean kilpailutilanteen ottamiseksi huomioon myös vuosina 2005 ja 2006 säädettiin veronalennuksen myöntämisestä myös tänä ajanjaksona. |
| --- | --- |

(21)

Energian korkeampi verotus on erityisen raskas rasite kasvihuoneita tai katettuja tiloja kasvien tuotantoa varten lämmittäville yrityksille näiden energiaintensiivisen viljelytavan takia. Tätä taustaa vasten oli Saksan mukaan aiheellista ottaa käyttöön verohelpotus, jolla näiden yritysten asemaa helpotetaan väliaikaisesti. Tämä tarve jatkui vielä joulukuun 31 päivän 2002 jälkeen, jolloin verohelpotuksen voimassaolon oli alun perin määrä päättyä. Tästä syystä verohelpotusta jatkettiin lailla ympäristöverouudistuksen jatkamisesta kahdella vuodella joulukuun 31 päivään 2004 asti. Kasvihuoneita tai katettuja tiloja kasvien tuotantoa varten lämmittävien maa- ja metsätalousyritysten erityisen vaikean kilpailutilanteen ottamiseksi huomioon myös vuosina 2005 ja 2006 säädettiin veronalennuksen myöntämisestä myös tänä ajanjaksona.

| (22) | Saksa katsoo, että yhteisön suuntaviivojen 52 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät. Näin ollen vuosina 2001–2006 sovelletun veronalennuksen tukioikeudellisena perusteena voidaan sen mukaan pitää yhteisön suuntaviivojen 51 kohdan 1 kohdan b alakohtaa. |
| --- | --- |

(22)

Saksa katsoo, että yhteisön suuntaviivojen 52 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät. Näin ollen vuosina 2001–2006 sovelletun veronalennuksen tukioikeudellisena perusteena voidaan sen mukaan pitää yhteisön suuntaviivojen 51 kohdan 1 kohdan b alakohtaa.

| (23) | Mikäli veronalennus koskee yhteisön veroa, joka on yhdenmukaistettu direktiivin 92/81/ETY tai direktiivin 2003/96/EY säännösten mukaisesti, soveltuu veronalennus yhteismarkkinoille ainakin siltä osin kuin se ei ylitä asianomaista yhteisön vähimmäisverokantaa. Sama (eli soveltuvuus yhteismarkkinoille) koskee veronalennuksia tapauksissa, joissa yhteisön veroa ei ole, ainakin siltä osin kuin alennus ylittää 20 prosenttia valtion sisäisestä verosta. |
| --- | --- |

(23)

Mikäli veronalennus koskee yhteisön veroa, joka on yhdenmukaistettu direktiivin 92/81/ETY tai direktiivin 2003/96/EY säännösten mukaisesti, soveltuu veronalennus yhteismarkkinoille ainakin siltä osin kuin se ei ylitä asianomaista yhteisön vähimmäisverokantaa. Sama (eli soveltuvuus yhteismarkkinoille) koskee veronalennuksia tapauksissa, joissa yhteisön veroa ei ole, ainakin siltä osin kuin alennus ylittää 20 prosenttia valtion sisäisestä verosta.

| (24) | Saksa on lisäksi ilmoittanut, että jo ympäristöverouudistuksen käynnistäneen lakiluonnoksen yhteydessä keskusteltiin kasvihuoneita tai katettuja tiloja kasvien tuotantoon lämmittävien maa- ja metsätalousyritysten verohelpotuksista, koska korkeampi verotus rasittaa niitä niiden energiaintensiivisen viljelytavan vuoksi erityisen raskaasti. Tämän lain oli alun perin tarkoitus tulla voimaan 1. tammikuuta 1999, ja sen kovassa kiireessä suoritetun parlamenttikäsittelyn yhteydessä maa- ja metsätalous oli tarkoitus liittää tuotantotalouden tukimekanismin piiriin. Kyseinen veronalennus otettiin käyttöön vasta 1 päivänä tammikuuta 2001 voimaan tulleella kivennäisöljyverolain erillisellä muutoksella, kun taas sen ensimmäinen jatkaminen, joka koski ajanjaksoa 2003–2004, tapahtui lailla ympäristöverouudistuksen jatkamisesta. |
| --- | --- |

(24)

Saksa on lisäksi ilmoittanut, että jo ympäristöverouudistuksen käynnistäneen lakiluonnoksen yhteydessä keskusteltiin kasvihuoneita tai katettuja tiloja kasvien tuotantoon lämmittävien maa- ja metsätalousyritysten verohelpotuksista, koska korkeampi verotus rasittaa niitä niiden energiaintensiivisen viljelytavan vuoksi erityisen raskaasti. Tämän lain oli alun perin tarkoitus tulla voimaan 1. tammikuuta 1999, ja sen kovassa kiireessä suoritetun parlamenttikäsittelyn yhteydessä maa- ja metsätalous oli tarkoitus liittää tuotantotalouden tukimekanismin piiriin. Kyseinen veronalennus otettiin käyttöön vasta 1 päivänä tammikuuta 2001 voimaan tulleella kivennäisöljyverolain erillisellä muutoksella, kun taas sen ensimmäinen jatkaminen, joka koski ajanjaksoa 2003–2004, tapahtui lailla ympäristöverouudistuksen jatkamisesta.

| (25) | Saksan mukaan se oli saanut aiemmista yhteydenotoistaan komissioon sen käsityksen, että kyseinen veronalennus olisi lainmukainen. Se viittasi etenkin kilpailun edellytyksiä maataloudessa käsittelevän työryhmän kokouksessa 26 ja 27 päivänä lokakuuta 1999 komission suullisesti esittämiin lausumiin. Joka tapauksessa viimeistään Saksan 29 päivänä elokuuta 2001 antaman ilmoituksen jälkeen asia oli komission tiedossa, joten se olisi voinut arvioida veronalennuksen soveltuvuuden yhteismarkkinoille jo tuolloin. Saksa vetosi nimenomaisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 10 artiklan 1 kohtaan ja 14 artiklan 1 kohdan toiseen virkkeeseen. Tukien mahdollinen takaisinperiminen ei olisi luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteiden eikä hyvän hallinnon periaatteiden mukaista. Saksa katsoi kolmansien osapuolien huomautusten osoittavan, että niiden odotukset olivat olleet perusteltuja. |
| --- | --- |

(25)

Saksan mukaan se oli saanut aiemmista yhteydenotoistaan komissioon sen käsityksen, että kyseinen veronalennus olisi lainmukainen. Se viittasi etenkin kilpailun edellytyksiä maataloudessa käsittelevän työryhmän kokouksessa 26 ja 27 päivänä lokakuuta 1999 komission suullisesti esittämiin lausumiin. Joka tapauksessa viimeistään Saksan 29 päivänä elokuuta 2001 antaman ilmoituksen jälkeen asia oli komission tiedossa, joten se olisi voinut arvioida veronalennuksen soveltuvuuden yhteismarkkinoille jo tuolloin. Saksa vetosi nimenomaisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 10 artiklan 1 kohtaan ja 14 artiklan 1 kohdan toiseen virkkeeseen. Tukien mahdollinen takaisinperiminen ei olisi luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteiden eikä hyvän hallinnon periaatteiden mukaista. Saksa katsoi kolmansien osapuolien huomautusten osoittavan, että niiden odotukset olivat olleet perusteltuja.

IV   KOLMANSIEN OSAPUOLIEN HUOMAUTUKSET

| (26) | Kolmannet osapuolet esittivät pääasiassa samoja perusteluja, joihin Saksa jo oli vedonnut. Toimenpiteet eivät niiden mukaan olleet valikoivia siitäkään syystä, että ne olivat avoimia kaikille kasvihuoneissa ja katetuissa tiloissa viljelyä harjoittaville maa- ja metsätalousyrityksille. Lisäksi katsottiin, että toimenpiteet eivät häiritse yhteisön kauppaa. Kasvihuoneiden viljelyala pieneni kyseisinä vuosina huomattavasti, ja kilpailevien tuotteiden tuonti Saksaan lisääntyi. Saksan tuotantomäärät olivat suhteessa yhteisön sisäiseen vihanneskauppaan muutenkin varsin vähäiset. Lisäksi avomaa- ja kasvihuoneviljely eivät kilpaile suoraan keskenään, eivätkä niiden tuotteet pääosin ole korvattavissa toisillaan. Mikäli toimenpide on valtiontukea, tämä voidaan perustella perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdalla, koska toimenpiteellä edistetään puutarhaviljelyn kehitystä. Toimenpiteen avulla puutarhaviljelyala voi mukautua kohonneisiin energianhintoihin, ja sillä lievennetään muiden jäsenvaltioiden selvästi alempien energian bruttohintojen aiheuttamia ”kilpailun vääristymiä”, jotka haittaavat Saksassa tuotantoa harjoittavia yrityksiä. Kolmansien osapuolien mukaan Saksan tuet eivät todellakaan aiheuta ”kilpailun vääristymistä”. Toimenpiteellä päinvastoin (osittain) korjataan jo olemassa oleva Saksan kasvihuoneviljelyä haittaava ”kilpailun vääristymä”. Määräaikaisuutensa vuoksi nämä toimenpiteet muodostavat kyseiselle alalle voimakkaan kannustimen sopeutua energianhintojen nousuun toteuttamalla energiansäästö- ja järkeistämistoimenpiteitä ja tekemällä tätä koskevia investointeja. Näin ollen kyseisten toimenpiteiden täytyisi olla hyväksyttäviä, sillä muutoin direktiivin 92/81/EY ja direktiivin 2003/96/EY tarkoitukset vesittyisivät tai niitä rajoitettaisiin perusteettomasti. Toissijaisesti viitataan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen RSV-asiassa (5) antamaan tuomioon ja katsotaan, että tuensaajien luottamuksensuoja estää tukien takaisinperimisen, koska komissio tiesi tuesta jo 29 päivänä elokuuta 2001, mutta aloitti saamansa tietopyynnön johdosta sitä koskevan tutkintamenettelyn vasta 20 päivänä huhtikuuta 2005. Lisäksi monet yritykset ovat vaarassa joutua maksukyvyttömyystilaan, mikäli tuki peritään takaisin. |
| --- | --- |

(26)

Kolmannet osapuolet esittivät pääasiassa samoja perusteluja, joihin Saksa jo oli vedonnut. Toimenpiteet eivät niiden mukaan olleet valikoivia siitäkään syystä, että ne olivat avoimia kaikille kasvihuoneissa ja katetuissa tiloissa viljelyä harjoittaville maa- ja metsätalousyrityksille. Lisäksi katsottiin, että toimenpiteet eivät häiritse yhteisön kauppaa. Kasvihuoneiden viljelyala pieneni kyseisinä vuosina huomattavasti, ja kilpailevien tuotteiden tuonti Saksaan lisääntyi. Saksan tuotantomäärät olivat suhteessa yhteisön sisäiseen vihanneskauppaan muutenkin varsin vähäiset. Lisäksi avomaa- ja kasvihuoneviljely eivät kilpaile suoraan keskenään, eivätkä niiden tuotteet pääosin ole korvattavissa toisillaan. Mikäli toimenpide on valtiontukea, tämä voidaan perustella perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdalla, koska toimenpiteellä edistetään puutarhaviljelyn kehitystä. Toimenpiteen avulla puutarhaviljelyala voi mukautua kohonneisiin energianhintoihin, ja sillä lievennetään muiden jäsenvaltioiden selvästi alempien energian bruttohintojen aiheuttamia ”kilpailun vääristymiä”, jotka haittaavat Saksassa tuotantoa harjoittavia yrityksiä. Kolmansien osapuolien mukaan Saksan tuet eivät todellakaan aiheuta ”kilpailun vääristymistä”. Toimenpiteellä päinvastoin (osittain) korjataan jo olemassa oleva Saksan kasvihuoneviljelyä haittaava ”kilpailun vääristymä”. Määräaikaisuutensa vuoksi nämä toimenpiteet muodostavat kyseiselle alalle voimakkaan kannustimen sopeutua energianhintojen nousuun toteuttamalla energiansäästö- ja järkeistämistoimenpiteitä ja tekemällä tätä koskevia investointeja. Näin ollen kyseisten toimenpiteiden täytyisi olla hyväksyttäviä, sillä muutoin direktiivin 92/81/EY ja direktiivin 2003/96/EY tarkoitukset vesittyisivät tai niitä rajoitettaisiin perusteettomasti. Toissijaisesti viitataan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen RSV-asiassa (5) antamaan tuomioon ja katsotaan, että tuensaajien luottamuksensuoja estää tukien takaisinperimisen, koska komissio tiesi tuesta jo 29 päivänä elokuuta 2001, mutta aloitti saamansa tietopyynnön johdosta sitä koskevan tutkintamenettelyn vasta 20 päivänä huhtikuuta 2005. Lisäksi monet yritykset ovat vaarassa joutua maksukyvyttömyystilaan, mikäli tuki peritään takaisin.

V   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| (27) | Hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2200/96 (6) 43 artiklan mukaan asetuksessa mainittujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa. Näin ollen hedelmien ja vihannesten tuotanto ja kauppa kuuluvat valtiontukien myöntämistä koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(27)

Hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2200/96 (6) 43 artiklan mukaan asetuksessa mainittujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa. Näin ollen hedelmien ja vihannesten tuotanto ja kauppa kuuluvat valtiontukien myöntämistä koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan.

| (28) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(28)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (29) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antamassaan tuomiossa todennut, että ratkaistaessa, onko jokin valtion toimenpide perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, saako tuensaajayritys sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan (7), tai vapauttaako toimenpide yrityksen sellaisista kustannuksista, jotka olisivat muuten kuluttaneet sen varoja (8). |
| --- | --- |

(29)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antamassaan tuomiossa todennut, että ratkaistaessa, onko jokin valtion toimenpide perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, saako tuensaajayritys sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan (7), tai vapauttaako toimenpide yrityksen sellaisista kustannuksista, jotka olisivat muuten kuluttaneet sen varoja (8).

| (30) | Veronpalautuksina toteutettava toimenpide antaa tuensaajayrityksille taloudellista etua alennetun verorasituksen muodossa. Tämä merkitsee vapautumista kustannuksista, jotka olisivat muuten kuluttaneet niiden varoja. Tuki myönnetään julkisista varoista tietyille yrityksille, tarkemmin sanoen kasvihuoneissa ja katetuissa tiloissa viljelyä harjoittaville maa- ja metsätalouden tuotantoalan yrityksille. |
| --- | --- |

(30)

Veronpalautuksina toteutettava toimenpide antaa tuensaajayrityksille taloudellista etua alennetun verorasituksen muodossa. Tämä merkitsee vapautumista kustannuksista, jotka olisivat muuten kuluttaneet niiden varoja. Tuki myönnetään julkisista varoista tietyille yrityksille, tarkemmin sanoen kasvihuoneissa ja katetuissa tiloissa viljelyä harjoittaville maa- ja metsätalouden tuotantoalan yrityksille.

| (31) | Tukea ei myönnetä kaikille yrityksille, ja se on siten valikoivaa. Näin ollen toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(31)

Tukea ei myönnetä kaikille yrityksille, ja se on siten valikoivaa. Näin ollen toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (32) | Veronpalautuksen on voitava vääristää kilpailua (9) ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (10). |
| --- | --- |

(32)

Veronpalautuksen on voitava vääristää kilpailua (9) ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (10).

| (33) | Saksa on merkittävä kasvihuoneviljelytuotteiden tuottaja. Myös näiden tuotteiden kauppa on huomattavaa, kuten seuraavat tilastot osoittavat. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vihannekset |
| Tuonti |
| Arvo (1 000 EUR) | 6 705 483 | 6 936 685 | 7 049 757 | 6 845 103 | 6 979 459 |
| Määrä (tonnia) | 5 346 123 | 5 365 972 | 5 599 183 | 5 621 769 | 5 464 528 |
| Vienti |
| Arvo (1 000 EUR) | 867 832 | 985 187 | 1 030 880 | 1 045 543 | 1 122 869 |
| Määrä (tonnia) | 2 227 612 | 2 243 611 | 2 133 544 | 2 164 328 | 2 345 796 |
| Kukat |
| Tuonti |
| Arvo (1 000 EUR) | 3 413 206 | 3 614 349 | 3 673 148 | 3 691 913 | 3 723 794 |
| Määrä (tonnia) | 1 285 460 | 1 442 078 | 1 547 266 | 1 573 104 | 1 671 568 |
| Vienti |
| Arvo (1 000 EUR) | 405 250 | 482 993 | 546 938 | 526 374 | 573 022 |
| Määrä (tonnia) | 235 333 | 326 613 | 286 080 | 283 426 | 355 969 |

(33)

Saksa on merkittävä kasvihuoneviljelytuotteiden tuottaja. Myös näiden tuotteiden kauppa on huomattavaa, kuten seuraavat tilastot osoittavat.

2001

2002

2003

2004

2005

Vihannekset

Tuonti

Arvo (1 000 EUR)

6 705 483

6 936 685

7 049 757

6 845 103

6 979 459

Määrä (tonnia)

5 346 123

5 365 972

5 599 183

5 621 769

5 464 528

Vienti

Arvo (1 000 EUR)

867 832

985 187

1 030 880

1 045 543

1 122 869

Määrä (tonnia)

2 227 612

2 243 611

2 133 544

2 164 328

2 345 796

Kukat

Tuonti

Arvo (1 000 EUR)

3 413 206

3 614 349

3 673 148

3 691 913

3 723 794

Määrä (tonnia)

1 285 460

1 442 078

1 547 266

1 573 104

1 671 568

Vienti

Arvo (1 000 EUR)

405 250

482 993

546 938

526 374

573 022

Määrä (tonnia)

235 333

326 613

286 080

283 426

355 969

| (34) | Saksalaiset kasvihuoneviljelytuotteet kilpailevat muiden jäsenvaltioiden kasvihuoneviljelytuotteiden kanssa. Saksa ja kolmannet osapuolet eivät suinkaan kiistäneet tätä, vaan jopa totesivat, että kasvihuoneviljely-yritykset vapautettiin verosta juuri niiden kilpailuaseman parantamiseksi alankomaalaisiin kilpailijoihin nähden, joiden tuotantoedellytykset ovat samojen lähteiden mukaan suotuisammat alhaisempien energian bruttohintojen vuoksi. Kyseessä on siis suora kilpailu. Siten myös erään kolmannen osapuolen väite, jonka mukaan kasvihuoneviljelytuotteiden ja avomaaviljelytuotteiden välillä ei ole suoraa kilpailua, on merkityksetön, koska saksalaisten kasvihuoneviljelytuotteiden ja muiden jäsenvaltioiden, myös Alankomaiden, kasvihuoneviljelytuotteiden välillä vallitsee suora kilpailu. |
| --- | --- |

(34)

Saksalaiset kasvihuoneviljelytuotteet kilpailevat muiden jäsenvaltioiden kasvihuoneviljelytuotteiden kanssa. Saksa ja kolmannet osapuolet eivät suinkaan kiistäneet tätä, vaan jopa totesivat, että kasvihuoneviljely-yritykset vapautettiin verosta juuri niiden kilpailuaseman parantamiseksi alankomaalaisiin kilpailijoihin nähden, joiden tuotantoedellytykset ovat samojen lähteiden mukaan suotuisammat alhaisempien energian bruttohintojen vuoksi. Kyseessä on siis suora kilpailu. Siten myös erään kolmannen osapuolen väite, jonka mukaan kasvihuoneviljelytuotteiden ja avomaaviljelytuotteiden välillä ei ole suoraa kilpailua, on merkityksetön, koska saksalaisten kasvihuoneviljelytuotteiden ja muiden jäsenvaltioiden, myös Alankomaiden, kasvihuoneviljelytuotteiden välillä vallitsee suora kilpailu.

| (35) | Näin ollen vapautus tavallisesti kannettavista veroista voi vääristää kilpailua. Tässä yhteydessä perustelulla, jonka mukaan energianhinnat ovat muissa jäsenvaltioissa alhaisemmat, ei ole merkitystä (11). Vaikka pitäisikin paikkansa, että lähtökohdat tämän tuotantotekijän osalta ovat erilaisia, se ei muuta sitä seikkaa, että Saksan myöntämä veronpalautus voi vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(35)

Näin ollen vapautus tavallisesti kannettavista veroista voi vääristää kilpailua. Tässä yhteydessä perustelulla, jonka mukaan energianhinnat ovat muissa jäsenvaltioissa alhaisemmat, ei ole merkitystä (11). Vaikka pitäisikin paikkansa, että lähtökohdat tämän tuotantotekijän osalta ovat erilaisia, se ei muuta sitä seikkaa, että Saksan myöntämä veronpalautus voi vääristää kilpailua.

| (36) | Tuki voi myös vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämän osoittavat edellä esitetyt varsin huomattavat kauppavirrat. Vaikka väite, jonka mukaan kasvihuoneiden viljelyala olisi tuntuvasti pienentynyt ja tuonti Saksaan olisi lisääntynyt, pitäisikin paikkansa, se ei vielä todista, että toimenpide ei olisi häirinnyt kauppaa. Ei ole mahdotonta, että ilman toimenpidettä viljelyala olisi pienentynyt tai tuonti Saksaan olisi lisääntynyt vielä enemmän. Koska Saksa käy yhteisön sisäistä kauppaa kasvihuoneviljelytuotteilla, kysymys siitä, kuinka merkittävinä Saksan tuotantomääriä tulee pitää, on merkityksetön. |
| --- | --- |

(36)

Tuki voi myös vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämän osoittavat edellä esitetyt varsin huomattavat kauppavirrat. Vaikka väite, jonka mukaan kasvihuoneiden viljelyala olisi tuntuvasti pienentynyt ja tuonti Saksaan olisi lisääntynyt, pitäisikin paikkansa, se ei vielä todista, että toimenpide ei olisi häirinnyt kauppaa. Ei ole mahdotonta, että ilman toimenpidettä viljelyala olisi pienentynyt tai tuonti Saksaan olisi lisääntynyt vielä enemmän. Koska Saksa käy yhteisön sisäistä kauppaa kasvihuoneviljelytuotteilla, kysymys siitä, kuinka merkittävinä Saksan tuotantomääriä tulee pitää, on merkityksetön.

| (37) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukainen valtiontukien myöntämiskielto ei kuitenkaan ole poikkeukseton. Komissio on tutkinut, voidaanko toimenpiteen osalta soveltaa jotakin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa säädetyn tukien kieltämistä koskevan periaatteen poikkeusta tai vapautusta. |
| --- | --- |

(37)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukainen valtiontukien myöntämiskielto ei kuitenkaan ole poikkeukseton. Komissio on tutkinut, voidaanko toimenpiteen osalta soveltaa jotakin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa säädetyn tukien kieltämistä koskevan periaatteen poikkeusta tai vapautusta.

| (38) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan erityisedellytyksiä, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi taikka tukea tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden taloudellisen haitan korvaamiseksi, ei voida tässä tapauksessa soveltaa riippumatta siitä, ketkä kyseisen toimenpiteen tuensaajat ovat. |
| --- | --- |

(38)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan erityisedellytyksiä, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi taikka tukea tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden taloudellisen haitan korvaamiseksi, ei voida tässä tapauksessa soveltaa riippumatta siitä, ketkä kyseisen toimenpiteen tuensaajat ovat.

| (39) | Komissio katsoo, että perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyjä, tietyn talousalueen kehityksen edistämistä koskevia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tukijärjestelmään, sillä toimenpiteellä ei tueta taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. |
| --- | --- |

(39)

Komissio katsoo, että perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyjä, tietyn talousalueen kehityksen edistämistä koskevia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tukijärjestelmään, sillä toimenpiteellä ei tueta taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma.

| (40) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätyn poikkeuksen osalta todettakoon vain, että kyseisellä verotoimenpiteellä ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta eikä pyritä poistamaan Saksan liittotasavallan taloudessa olevaa vakavaa häiriötä. Kyse ei myöskään ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetusta kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämisestä. |
| --- | --- |

(40)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätyn poikkeuksen osalta todettakoon vain, että kyseisellä verotoimenpiteellä ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta eikä pyritä poistamaan Saksan liittotasavallan taloudessa olevaa vakavaa häiriötä. Kyse ei myöskään ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetusta kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämisestä.

| (41) | Komissio huomauttaa tässä yhteydessä, että tutkintamenettelyn kuluessa sen paremmin Saksa kuin kolmannet osapuolet eivät vedonneet mainittuihin poikkeuksiin tai vapautuksiin. |
| --- | --- |

(41)

Komissio huomauttaa tässä yhteydessä, että tutkintamenettelyn kuluessa sen paremmin Saksa kuin kolmannet osapuolet eivät vedonneet mainittuihin poikkeuksiin tai vapautuksiin.

| (42) | Ainoa vapautus, jota voitaisiin harkita sovellettavan, on 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty vapautus, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(42)

Ainoa vapautus, jota voitaisiin harkita sovellettavan, on 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty vapautus, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (43) | Kyseisiin toimenpiteisiin sovelletaan (12) yhteisön suuntaviivoja maatalousalan valtiontuesta (13) (jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat’). |
| --- | --- |

(43)

Kyseisiin toimenpiteisiin sovelletaan (12) yhteisön suuntaviivoja maatalousalan valtiontuesta (13) (jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat’).

| (44) | Maatalouden suuntaviivoissa tai muussa maataloutta koskevassa sääntelyssä ei kuitenkaan nimenomaisesti säädetä edellä kuvattuihin toimenpiteisiin sovellettavista poikkeuksista tai vapautuksista perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa säädetystä tukien kieltämistä koskevasta periaatteesta. Komissio toteaa erityisesti, että yhteisön suuntaviivojen investointitukia koskevaa 4 kohtaa ei tässä tapauksessa voida soveltaa. Veronpalautus ei ole sidottu tehtyihin investointeihin. |
| --- | --- |

(44)

Maatalouden suuntaviivoissa tai muussa maataloutta koskevassa sääntelyssä ei kuitenkaan nimenomaisesti säädetä edellä kuvattuihin toimenpiteisiin sovellettavista poikkeuksista tai vapautuksista perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa säädetystä tukien kieltämistä koskevasta periaatteesta. Komissio toteaa erityisesti, että yhteisön suuntaviivojen investointitukia koskevaa 4 kohtaa ei tässä tapauksessa voida soveltaa. Veronpalautus ei ole sidottu tehtyihin investointeihin.

| (45) | Saksa ja eräät kolmannet osapuolet katsovat, että tukien oikeudellinen peruste syntyy direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 2 kohdan f alakohdasta sekä sitä seuranneessa sääntelyjärjestelmässä direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 3 kohdasta ja että tämä on maatalouden suuntaviivojen 3.4 kohdan mukaista. |
| --- | --- |

(45)

Saksa ja eräät kolmannet osapuolet katsovat, että tukien oikeudellinen peruste syntyy direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 2 kohdan f alakohdasta sekä sitä seuranneessa sääntelyjärjestelmässä direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 3 kohdasta ja että tämä on maatalouden suuntaviivojen 3.4 kohdan mukaista.

| (46) | Direktiivin 2003/96/EY johdanto-osan 15 ja 24 kappaleessa todetaan, että toimenpiteiden, joilla sovelletaan eriytettyjä verokantoja, on oltava sisämarkkina- ja kilpailusääntöjen mukaisia, jotta ne eivät saa aikaan kilpailun vääristymiä. Kilpailusääntöjen pakollinen soveltaminen vahvistetaan lisäksi direktiivin 2003/96/EY 26 artiklassa, jossa jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti direktiivin perusteella toteutetuista toimenpiteistä, esimerkiksi veronpalautuksista, mikäli ne voivat olla valtiontukea. Artiklassa säädetään nimenomaisesti, että komissiolle kyseisen direktiivin perusteella tehdyt tiedonannot eivät vapauta jäsenvaltioita perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta. |
| --- | --- |

(46)

Direktiivin 2003/96/EY johdanto-osan 15 ja 24 kappaleessa todetaan, että toimenpiteiden, joilla sovelletaan eriytettyjä verokantoja, on oltava sisämarkkina- ja kilpailusääntöjen mukaisia, jotta ne eivät saa aikaan kilpailun vääristymiä. Kilpailusääntöjen pakollinen soveltaminen vahvistetaan lisäksi direktiivin 2003/96/EY 26 artiklassa, jossa jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti direktiivin perusteella toteutetuista toimenpiteistä, esimerkiksi veronpalautuksista, mikäli ne voivat olla valtiontukea. Artiklassa säädetään nimenomaisesti, että komissiolle kyseisen direktiivin perusteella tehdyt tiedonannot eivät vapauta jäsenvaltioita perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.

| (47) | Sama pätee direktiiviin 92/81/ETY, jonka johdanto-osan kappaleissa (tarkemmin sanottuna johdanto-osan kuudennessa kappaleessa) täsmennetään, että jäsenvaltioiden annetaan halutessaan soveltaa alueillaan tiettyjä verovapautuksia, jos tämä ei vääristä kilpailua. Direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat soveltaa täydellisiä tai osittaisia valmisteveron määrää koskevia vapautuksia tai alennuksia ”sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden yhteisön säännösten soveltamista”. Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, että sen toimivalta valtiontukea koskevissa kysymyksissä perustuu suorasti perustamissopimukseen. Yhteisön lainsäädännöllä ei voida rajoittaa komission toimivaltaa tällä alalla. |
| --- | --- |

(47)

Sama pätee direktiiviin 92/81/ETY, jonka johdanto-osan kappaleissa (tarkemmin sanottuna johdanto-osan kuudennessa kappaleessa) täsmennetään, että jäsenvaltioiden annetaan halutessaan soveltaa alueillaan tiettyjä verovapautuksia, jos tämä ei vääristä kilpailua. Direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat soveltaa täydellisiä tai osittaisia valmisteveron määrää koskevia vapautuksia tai alennuksia ”sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden yhteisön säännösten soveltamista”. Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, että sen toimivalta valtiontukea koskevissa kysymyksissä perustuu suorasti perustamissopimukseen. Yhteisön lainsäädännöllä ei voida rajoittaa komission toimivaltaa tällä alalla.

| (48) | Saksan näkemykseen, jonka mukaan veronpalautuksessa on kyse ”[näillä direktiiveillä] jäsenvaltioille annetun toimivallan käyttämisestä”, komissio vastaa, että tämä on mahdollista ainoastaan edellä mainittujen ehtojen täyttyessä. Saksan mukaan on myös ristiriitaista, että komissio, joka itse ehdotti näitä direktiivejä, vetoaa Saksaa vastaan siihen, että toimenpide muodostaa vaaran yhteismarkkinoille. Saksa ei ole esittänyt, että mainittuja direktiivejä ei olisi komission tulkinnan mukaan mitenkään mahdollista soveltaa tehokkaasti. Komissio ei luonnollisesti sulje pois sellaisten tilanteiden mahdollisuutta, jotka perustuvat kyseisiin direktiiveihin mutta täyttävät samalla terveen kilpailun vaatimukset. Komissio muistuttaa, että verolainsäädännön lähentämisen nykytilanteen mukaan direktiiveillä verohelpotukset ainoastaan sallitaan, niitä ei edellytetä. |
| --- | --- |

(48)

Saksan näkemykseen, jonka mukaan veronpalautuksessa on kyse ”[näillä direktiiveillä] jäsenvaltioille annetun toimivallan käyttämisestä”, komissio vastaa, että tämä on mahdollista ainoastaan edellä mainittujen ehtojen täyttyessä. Saksan mukaan on myös ristiriitaista, että komissio, joka itse ehdotti näitä direktiivejä, vetoaa Saksaa vastaan siihen, että toimenpide muodostaa vaaran yhteismarkkinoille. Saksa ei ole esittänyt, että mainittuja direktiivejä ei olisi komission tulkinnan mukaan mitenkään mahdollista soveltaa tehokkaasti. Komissio ei luonnollisesti sulje pois sellaisten tilanteiden mahdollisuutta, jotka perustuvat kyseisiin direktiiveihin mutta täyttävät samalla terveen kilpailun vaatimukset. Komissio muistuttaa, että verolainsäädännön lähentämisen nykytilanteen mukaan direktiiveillä verohelpotukset ainoastaan sallitaan, niitä ei edellytetä.

| (49) | Saksa kiistää kyseisten direktiivien kilpailuoikeudellisten näkökohtien ensisijaisuuden. Tämän väitteen yhteydessä on muistettava, että edellä esitetystä seuraa, että käsiteltävänä olevan veronpalautuksen kaltaisten tukien yhteensopivuus kilpailusääntöjen kanssa on joka tapauksessa – siis vaikka kilpailuoikeudelliset näkökohdat eivät olisi ensisijaisia – tutkittava perustamissopimuksen mukaisesti. Tästä seuraa edelleen, että kysymys kilpailuoikeudellisten näkökohtien ensisijaisuudesta on merkityksetön (14). |
| --- | --- |

(49)

Saksa kiistää kyseisten direktiivien kilpailuoikeudellisten näkökohtien ensisijaisuuden. Tämän väitteen yhteydessä on muistettava, että edellä esitetystä seuraa, että käsiteltävänä olevan veronpalautuksen kaltaisten tukien yhteensopivuus kilpailusääntöjen kanssa on joka tapauksessa – siis vaikka kilpailuoikeudelliset näkökohdat eivät olisi ensisijaisia – tutkittava perustamissopimuksen mukaisesti. Tästä seuraa edelleen, että kysymys kilpailuoikeudellisten näkökohtien ensisijaisuudesta on merkityksetön (14).

| (50) | Kyseisillä direktiiveillä ei myöskään millään muulla tavoin rajoiteta perustamissopimuksella komissiolle annettua 87 artiklan 3 kohdan vapautuksien soveltamista koskevaa harkinta- ja toimintavaraa. |
| --- | --- |

(50)

Kyseisillä direktiiveillä ei myöskään millään muulla tavoin rajoiteta perustamissopimuksella komissiolle annettua 87 artiklan 3 kohdan vapautuksien soveltamista koskevaa harkinta- ja toimintavaraa.

| (51) | Edellä mainittujen yhteisön suuntaviivojen 3.5 kohta heijastaa valtiontukia koskevan politiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan perusperiaatteita. Siinä säädetään, että yksinomaan tuottajien taloudellisen aseman parantamiseen tarkoitetut yksipuoliset valtiontuet, jotka eivät millään tavoin edistä alan kehitystä, ja erityisesti pelkästään hinnan, määrän, tuotantoyksikön tai tuotantovälineyksikön perusteella myönnettävät tuet katsotaan toimintatuiksi, jotka eivät sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(51)

Edellä mainittujen yhteisön suuntaviivojen 3.5 kohta heijastaa valtiontukia koskevan politiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan perusperiaatteita. Siinä säädetään, että yksinomaan tuottajien taloudellisen aseman parantamiseen tarkoitetut yksipuoliset valtiontuet, jotka eivät millään tavoin edistä alan kehitystä, ja erityisesti pelkästään hinnan, määrän, tuotantoyksikön tai tuotantovälineyksikön perusteella myönnettävät tuet katsotaan toimintatuiksi, jotka eivät sovellu yhteismarkkinoille.

| (52) | Kuten edellä on esitetty, käsiteltävänä olevia tukia ei ole sidottu alan uudenaikaistamiseksi tehtäviin investointeihin (esimerkkeinä voidaan mainita lämmöneristyksen parantaminen tai energiatehokkuutta parantavat investoinnit). Tällaiset tuet saattavat päinvastoin hidastaa tarpeellisten mukautusten (kuten edellä mainittujen) toteuttamista. Siten ala pysyy riippuvaisena näistä tuista. Kehitystä ei tapahdu tai se on vastaavasti hitaampaa. Toisin kuin yksittäiset kolmannet osapuolet esittävät, tukien vuoksi ei synny kannustavaa vaikutusta tarvittavien investointien tekemiseksi, ja lisäksi ne jopa heikentävät korkeiden energianhintojen muodostamaa jo olemassa olevaa kannustinta. Käsiteltävänä olevat tuet on siten luokiteltava edellä määritellyiksi toimintatuiksi. |
| --- | --- |

(52)

Kuten edellä on esitetty, käsiteltävänä olevia tukia ei ole sidottu alan uudenaikaistamiseksi tehtäviin investointeihin (esimerkkeinä voidaan mainita lämmöneristyksen parantaminen tai energiatehokkuutta parantavat investoinnit). Tällaiset tuet saattavat päinvastoin hidastaa tarpeellisten mukautusten (kuten edellä mainittujen) toteuttamista. Siten ala pysyy riippuvaisena näistä tuista. Kehitystä ei tapahdu tai se on vastaavasti hitaampaa. Toisin kuin yksittäiset kolmannet osapuolet esittävät, tukien vuoksi ei synny kannustavaa vaikutusta tarvittavien investointien tekemiseksi, ja lisäksi ne jopa heikentävät korkeiden energianhintojen muodostamaa jo olemassa olevaa kannustinta. Käsiteltävänä olevat tuet on siten luokiteltava edellä määritellyiksi toimintatuiksi.

| (53) | Uudet maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevat suuntaviivat vuosiksi 2007–2013 (15) tulivat voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2007. Suuntaviivojen 172 kohdassa määrätään direktiivin 2003/96/EY perusteella myönnettyjen sääntöjenvastaisten veronpalautusten osalta taannehtivasta sovellettavuudesta. Sama pätee direktiivin 92/81/ETY perusteella myönnettyihin sääntöjenvastaisiin veronpalautuksiin. Tämä edellyttää kuitenkin, että näiden direktiivien ehdot täyttyvät eikä maataloudessa sovelleta verojen eriyttämistä. Koska käsiteltävänä oleva toimenpide hyödyttää vain tiettyjä maatalousyrityksiä, ei 172 kohta muodosta perustetta, jonka nojalla komissio voisi katsoa kyseisten veronpalautusten soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(53)

Uudet maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevat suuntaviivat vuosiksi 2007–2013 (15) tulivat voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2007. Suuntaviivojen 172 kohdassa määrätään direktiivin 2003/96/EY perusteella myönnettyjen sääntöjenvastaisten veronpalautusten osalta taannehtivasta sovellettavuudesta. Sama pätee direktiivin 92/81/ETY perusteella myönnettyihin sääntöjenvastaisiin veronpalautuksiin. Tämä edellyttää kuitenkin, että näiden direktiivien ehdot täyttyvät eikä maataloudessa sovelleta verojen eriyttämistä. Koska käsiteltävänä oleva toimenpide hyödyttää vain tiettyjä maatalousyrityksiä, ei 172 kohta muodosta perustetta, jonka nojalla komissio voisi katsoa kyseisten veronpalautusten soveltuvan yhteismarkkinoille.

| (54) | Saksa haluaa perustella tukien soveltuvuutta ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevilla yhteisön suuntaviivoilla. Komissio on myös harkinnut ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (jäljempänä ’ympäristötukea koskevat suuntaviivat’) 23 kohdan sekä 51 kohdan ja sitä seuraavien kohtien soveltamista. Kyseisissä kohdissa toimintatuet sallitaan tietyin edellytyksin. Vuoden 2000 maatalouden suuntaviivojen 5.6.2 kohdassa viitataan ympäristötukea koskeviin suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

(54)

Saksa haluaa perustella tukien soveltuvuutta ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevilla yhteisön suuntaviivoilla. Komissio on myös harkinnut ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (jäljempänä ’ympäristötukea koskevat suuntaviivat’) 23 kohdan sekä 51 kohdan ja sitä seuraavien kohtien soveltamista. Kyseisissä kohdissa toimintatuet sallitaan tietyin edellytyksin. Vuoden 2000 maatalouden suuntaviivojen 5.6.2 kohdassa viitataan ympäristötukea koskeviin suuntaviivoihin.

| (55) | Ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 23 kohdassa todetaan, että toisinaan on hyväksyttävää myöntää tietyntyyppisille yrityksille verovapautuksia tai veronhuojennuksia veroista, joilla on myönteisiä vaikutuksia ympäristönsuojeluun, jotta vältetään yritysten joutuminen vaikeaan kilpailutilanteeseen, jos tällaiset toimenpiteet ovat tarpeen kaikista tuotteista kannettavien verojen käyttöönoton tai ylläpitämisen takaamiseksi. |
| --- | --- |

(55)

Ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 23 kohdassa todetaan, että toisinaan on hyväksyttävää myöntää tietyntyyppisille yrityksille verovapautuksia tai veronhuojennuksia veroista, joilla on myönteisiä vaikutuksia ympäristönsuojeluun, jotta vältetään yritysten joutuminen vaikeaan kilpailutilanteeseen, jos tällaiset toimenpiteet ovat tarpeen kaikista tuotteista kannettavien verojen käyttöönoton tai ylläpitämisen takaamiseksi.

| (56) | Komissio muistuttaa, että ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 50 kohdan mukaan verotustoimenpiteiden on edistettävä merkittävällä tavalla ympäristönsuojelua. On varmistettava, että poikkeukset tai verovapautukset eivät luonteensa puolesta haittaa yleisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(56)

Komissio muistuttaa, että ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 50 kohdan mukaan verotustoimenpiteiden on edistettävä merkittävällä tavalla ympäristönsuojelua. On varmistettava, että poikkeukset tai verovapautukset eivät luonteensa puolesta haittaa yleisten tavoitteiden saavuttamista.

| (57) | Myöhemmin toimitettujen asiakirjojen (tutkimus) avulla Saksa on osoittanut, että energiaveron korottamisesta huolimatta energiankulutus on jatkuvasti pienentynyt ja että sekä vihannesten että koristekasvien kasvihuoneviljelyn energiatehokkuus on parantunut. |
| --- | --- |

(57)

Myöhemmin toimitettujen asiakirjojen (tutkimus) avulla Saksa on osoittanut, että energiaveron korottamisesta huolimatta energiankulutus on jatkuvasti pienentynyt ja että sekä vihannesten että koristekasvien kasvihuoneviljelyn energiatehokkuus on parantunut.

| (58) | Tästä syystä komissio otaksuu, että kyseiset yritykset ovat ymmärtäneet ympäristönsuojelua koskevien parannusten tarpeellisuuden. |
| --- | --- |

(58)

Tästä syystä komissio otaksuu, että kyseiset yritykset ovat ymmärtäneet ympäristönsuojelua koskevien parannusten tarpeellisuuden.

| (59) | Ympäristötukea koskevissa suuntaviivoissa erotetaan toisistaan yhtäältä uudet verot (51.1 kohta) ja toisaalta jo kannettavat verot (51.1. ja 52 kohta). |
| --- | --- |

(59)

Ympäristötukea koskevissa suuntaviivoissa erotetaan toisistaan yhtäältä uudet verot (51.1 kohta) ja toisaalta jo kannettavat verot (51.1. ja 52 kohta).

| (60) | Laki kivennäisöljyn verottamisesta oli voimassa, kun sitä 16 päivänä elokuuta 2001 muutettiin kivennäisöljyverolain muuttamisesta annetulla lailla, jolla veronpalautukset sallittiin. Kivennäisöljyveron on siksi katsottava olleen muutoslain esittämisajankohtana suuntaviivojen 51.2 ja 52 kohdassa tarkoitettu ”jo kannettava vero”. |
| --- | --- |

(60)

Laki kivennäisöljyn verottamisesta oli voimassa, kun sitä 16 päivänä elokuuta 2001 muutettiin kivennäisöljyverolain muuttamisesta annetulla lailla, jolla veronpalautukset sallittiin. Kivennäisöljyveron on siksi katsottava olleen muutoslain esittämisajankohtana suuntaviivojen 51.2 ja 52 kohdassa tarkoitettu ”jo kannettava vero”.

| (61) | Suuntaviivojen 51.2 kohdan mukaan 51.1 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä voidaan soveltaa jo kannettaviin veroihin, jos molemmat seuraavat edellytykset täyttyvät samanaikaisesti: a) verolla on oltava selkeästi myönteinen vaikutus ympäristönsuojeluun, ja b) tuensaajayrityksiin sovellettavista poikkeuksista on päätetty kyseisen veron käyttöönoton yhteydessä tai niiden on oltava tarpeen taloudellisissa olosuhteissa tapahtuneiden merkittävien muutosten vuoksi, jotka asettavat yritykset erityisen vaikeaan kilpailutilanteeseen. Veronalennus ei saa jälkimmäisessä tapauksessa ylittää taloudellisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten aiheuttamaa kustannusten lisääntymistä. Kun lisäkustannukset poistuvat, veronalennuksen myöntäminen on lopetettava. |
| --- | --- |

(61)

Suuntaviivojen 51.2 kohdan mukaan 51.1 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä voidaan soveltaa jo kannettaviin veroihin, jos molemmat seuraavat edellytykset täyttyvät samanaikaisesti: a) verolla on oltava selkeästi myönteinen vaikutus ympäristönsuojeluun, ja b) tuensaajayrityksiin sovellettavista poikkeuksista on päätetty kyseisen veron käyttöönoton yhteydessä tai niiden on oltava tarpeen taloudellisissa olosuhteissa tapahtuneiden merkittävien muutosten vuoksi, jotka asettavat yritykset erityisen vaikeaan kilpailutilanteeseen. Veronalennus ei saa jälkimmäisessä tapauksessa ylittää taloudellisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten aiheuttamaa kustannusten lisääntymistä. Kun lisäkustannukset poistuvat, veronalennuksen myöntäminen on lopetettava.

| (62) | Kyseisissä a ja b alakohdissa mainittujen edellytysten on täytyttävä samanaikaisesti, jotta ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 51.1 kohtaa voidaan soveltaa. Kyseisen kohdan b alakohdassa tarkoitetusta ensimmäisestä vaihtoehdosta, jonka mukaan poikkeuksista on täytynyt päättää kyseisen veron käyttöönoton yhteydessä, komissio toteaa, että kaikki veronhuojennukset on myönnetty vasta verolain hyväksymisen jälkeen eikä sen hyväksymisen yhteydessä. Tästä syystä ensimmäinen edellytys ei täyty. Toinen vaihtoehto edellyttää yhtäältä todistetta siitä, että asianomaisten yritysten taloudellisissa olosuhteissa on tapahtunut merkittävä muutos, toisaalta todistetta siitä, että veronalennuksen määrä ei ylitä taloudellisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten aiheuttamaa kustannusten lisääntymistä. Saksa ei ole toimittanut sellaisia todisteita, joiden perusteella komissio voisi päätellä näiden edellytysten täyttyvän. Tästä syystä myöskään b alakohdan toinen edellytys ei täyty. Näin ollen 51.2 kohtaa ei voida soveltaa. |
| --- | --- |

(62)

Kyseisissä a ja b alakohdissa mainittujen edellytysten on täytyttävä samanaikaisesti, jotta ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 51.1 kohtaa voidaan soveltaa. Kyseisen kohdan b alakohdassa tarkoitetusta ensimmäisestä vaihtoehdosta, jonka mukaan poikkeuksista on täytynyt päättää kyseisen veron käyttöönoton yhteydessä, komissio toteaa, että kaikki veronhuojennukset on myönnetty vasta verolain hyväksymisen jälkeen eikä sen hyväksymisen yhteydessä. Tästä syystä ensimmäinen edellytys ei täyty. Toinen vaihtoehto edellyttää yhtäältä todistetta siitä, että asianomaisten yritysten taloudellisissa olosuhteissa on tapahtunut merkittävä muutos, toisaalta todistetta siitä, että veronalennuksen määrä ei ylitä taloudellisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten aiheuttamaa kustannusten lisääntymistä. Saksa ei ole toimittanut sellaisia todisteita, joiden perusteella komissio voisi päätellä näiden edellytysten täyttyvän. Tästä syystä myöskään b alakohdan toinen edellytys ei täyty. Näin ollen 51.2 kohtaa ei voida soveltaa.

| (63) | Komissio on tutkinut, voidaanko 52 kohtaa soveltaa. Kyseisessä kohdassa määrätään, että jos jo kannettavaa veroa korotetaan merkittävästi ja jäsenvaltio katsoo poikkeusten olevan tarpeen tietyille yrityksille, sovelletaan 51.1. kohdassa vahvistettuja, uusia veroja koskevia ehtoja. Tästä syystä on tutkittava, onko veroja korotettu merkittävästi ja täyttyvätkö ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 51.1 kohdassa vahvistetut ehdot. |
| --- | --- |

(63)

Komissio on tutkinut, voidaanko 52 kohtaa soveltaa. Kyseisessä kohdassa määrätään, että jos jo kannettavaa veroa korotetaan merkittävästi ja jäsenvaltio katsoo poikkeusten olevan tarpeen tietyille yrityksille, sovelletaan 51.1. kohdassa vahvistettuja, uusia veroja koskevia ehtoja. Tästä syystä on tutkittava, onko veroja korotettu merkittävästi ja täyttyvätkö ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 51.1 kohdassa vahvistetut ehdot.

| (64) | Kaikkia jo kannettuja veroja korotettiin vähintään 20 prosenttia (ks. liite I). Komissio pitää tätä ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 52 kohdassa tarkoitettuna merkittävänä korotuksena. Komissio panee merkille, että Saksan mukaan poikkeukset ovat tarpeen kasvihuoneviljelyalan tuensaajayritysten elinkelpoisuuden kannalta. |
| --- | --- |

(64)

Kaikkia jo kannettuja veroja korotettiin vähintään 20 prosenttia (ks. liite I). Komissio pitää tätä ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 52 kohdassa tarkoitettuna merkittävänä korotuksena. Komissio panee merkille, että Saksan mukaan poikkeukset ovat tarpeen kasvihuoneviljelyalan tuensaajayritysten elinkelpoisuuden kannalta.

| (65) | Suuntaviivojen 52 kohdan nojalla voidaan kuitenkin myöntää vain sellaisia veronpalautuksia, jotka eivät ylitä alkuperäisen veron korotuksen määrää, eli niitä voidaan myöntää niin sanotusti vain jo kannetun veron uuden osan osalta. Suuntaviivojen 52 kohta koskee uusiin veroihin sovellettavia määräyksiä. Tästä seuraa, että veronkorotusta arvioidaan vastaavasti samalla tavoin kuin uuden veron käyttöönottoa. Tätä vastaavuutta voidaan soveltaa vain veron uuteen, korotuksen muodostamaan osaan. Vain tällä tavoin voidaan varmistaa, että ne lisäperusteet, joita jo kannettavien verojen arvioinnissa on sovellettava, otetaan huomioon veronkorotusta arvioitaessa. Tämän edellytyksen pohjalta komissio toteaa seuraavaa: |
| --- | --- |

(65)

Suuntaviivojen 52 kohdan nojalla voidaan kuitenkin myöntää vain sellaisia veronpalautuksia, jotka eivät ylitä alkuperäisen veron korotuksen määrää, eli niitä voidaan myöntää niin sanotusti vain jo kannetun veron uuden osan osalta. Suuntaviivojen 52 kohta koskee uusiin veroihin sovellettavia määräyksiä. Tästä seuraa, että veronkorotusta arvioidaan vastaavasti samalla tavoin kuin uuden veron käyttöönottoa. Tätä vastaavuutta voidaan soveltaa vain veron uuteen, korotuksen muodostamaan osaan. Vain tällä tavoin voidaan varmistaa, että ne lisäperusteet, joita jo kannettavien verojen arvioinnissa on sovellettava, otetaan huomioon veronkorotusta arvioitaessa. Tämän edellytyksen pohjalta komissio toteaa seuraavaa:

| (66) | Lämmitysöljyn osalta alkuperäistä veroa korotettiin 40,90 eurosta/1 000 litraa 61,35 euroon/1 000 litraa. Komissio katsoo näin ollen, että alkuperäisen verotason (eli 40,90 euroa/1 000 litraa) ylittävät veronalennukset eivät ole perusteltavissa ympäristötukea koskevilla suuntaviivoilla eivätkä ne siksi sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(66)

Lämmitysöljyn osalta alkuperäistä veroa korotettiin 40,90 eurosta/1 000 litraa 61,35 euroon/1 000 litraa. Komissio katsoo näin ollen, että alkuperäisen verotason (eli 40,90 euroa/1 000 litraa) ylittävät veronalennukset eivät ole perusteltavissa ympäristötukea koskevilla suuntaviivoilla eivätkä ne siksi sovellu yhteismarkkinoille.

| (67) | Metaanin osalta alkuperäistä veroa korotettiin 1,87 eurosta/MWh 3,476 euroon/MWh (1 päivästä huhtikuuta 1999 lähtien) ja edelleen 5,50 euroon/MWh (vuodesta 2003 lähtien). Komissio katsoo näin ollen, että alkuperäisen verotason (eli 1,87 euroa/MWh) ylittävät veronalennukset eivät ole perusteltavissa ympäristötukea koskevilla suuntaviivoilla eivätkä ne siksi sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(67)

Metaanin osalta alkuperäistä veroa korotettiin 1,87 eurosta/MWh 3,476 euroon/MWh (1 päivästä huhtikuuta 1999 lähtien) ja edelleen 5,50 euroon/MWh (vuodesta 2003 lähtien). Komissio katsoo näin ollen, että alkuperäisen verotason (eli 1,87 euroa/MWh) ylittävät veronalennukset eivät ole perusteltavissa ympäristötukea koskevilla suuntaviivoilla eivätkä ne siksi sovellu yhteismarkkinoille.

| (68) | Nestekaasun osalta alkuperäistä veroa korotettiin 25,56 eurosta/1 000 kg 38,34 euroon/1 000 kg (1 päivästä huhtikuuta 1999 lähtien) ja edelleen 60,60 euroon/1 000 kg (vuodesta 2003 lähtien). Komissio katsoo näin ollen, että alkuperäisen verotason (eli 25,56 euroa/1 000 kg) ylittävät veronalennukset eivät ole perusteltavissa ympäristötukea koskevilla suuntaviivoilla eivätkä ne siksi sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(68)

Nestekaasun osalta alkuperäistä veroa korotettiin 25,56 eurosta/1 000 kg 38,34 euroon/1 000 kg (1 päivästä huhtikuuta 1999 lähtien) ja edelleen 60,60 euroon/1 000 kg (vuodesta 2003 lähtien). Komissio katsoo näin ollen, että alkuperäisen verotason (eli 25,56 euroa/1 000 kg) ylittävät veronalennukset eivät ole perusteltavissa ympäristötukea koskevilla suuntaviivoilla eivätkä ne siksi sovellu yhteismarkkinoille.

| (69) | Tukien sen osan osalta, joka ei ylitä vuoden 1999 veronkorotuksen määrää, on komissio myös tutkinut, täyttyvätkö 51.1 kohdan b alakohdan edellytykset (joita 52 kohdan mukaan voidaan soveltaa). |
| --- | --- |

(69)

Tukien sen osan osalta, joka ei ylitä vuoden 1999 veronkorotuksen määrää, on komissio myös tutkinut, täyttyvätkö 51.1 kohdan b alakohdan edellytykset (joita 52 kohdan mukaan voidaan soveltaa).

| (70) | Suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan mukaan poikkeuspäätökset kymmenen vuoden ajaksi voidaan hyväksyä kahdessa tapauksessa, vaikka tuki olisi alenematon. Lisäksi seuraavien kahden edellytyksen on täytyttävä: a) kun alennus myönnetään yhteisön verosta, yrityksen maksaman veron määrän on oltava merkittävästi yhteisön vähimmäisverokantaa korkeampi, jotta yrityksiä kannustettaisiin parantamaan ympäristönsuojelua; b) kun alennus myönnetään yhteisön veron puuttuessa kannetusta kansallisesta verosta, yrityksen maksaman veron määrän on vastattava vähintään merkittävää osaa kansallisesta verosta. Vaihtoehtoisesti ympäristötukea koskevissa suuntaviivoissa edellytetään vaihtoehtoisten toimenpiteiden (esim. vapaaehtoisten sopimusten) käyttöä. Tällä ei kuitenkaan tässä yhteydessä ole merkitystä. |
| --- | --- |

(70)

Suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan mukaan poikkeuspäätökset kymmenen vuoden ajaksi voidaan hyväksyä kahdessa tapauksessa, vaikka tuki olisi alenematon. Lisäksi seuraavien kahden edellytyksen on täytyttävä: a) kun alennus myönnetään yhteisön verosta, yrityksen maksaman veron määrän on oltava merkittävästi yhteisön vähimmäisverokantaa korkeampi, jotta yrityksiä kannustettaisiin parantamaan ympäristönsuojelua; b) kun alennus myönnetään yhteisön veron puuttuessa kannetusta kansallisesta verosta, yrityksen maksaman veron määrän on vastattava vähintään merkittävää osaa kansallisesta verosta. Vaihtoehtoisesti ympäristötukea koskevissa suuntaviivoissa edellytetään vaihtoehtoisten toimenpiteiden (esim. vapaaehtoisten sopimusten) käyttöä. Tällä ei kuitenkaan tässä yhteydessä ole merkitystä.

| (71) | Kolmesta asianomaisesta tuotteesta – lämmitysöljystä, metaanista ja nestekaasusta – ennen vuoden 1999 veronkorotusta kannettu alkuperäinen vero ylitti yhteisön vähimmäisverotason: | Lämmitysöljyn yhteisön vähimmäisverotaso vuosina 2001–2003 oli 18,00 euroa/1 000 litraa (16) ja vuosina 2004–2006 21,00 euroa/1 000 litraa (17); se oli siis alempi kuin alkuperäinen verotaso 40,90 euroa/1 000 litraa. |
| --- | --- | --- |

(71)

Kolmesta asianomaisesta tuotteesta – lämmitysöljystä, metaanista ja nestekaasusta – ennen vuoden 1999 veronkorotusta kannettu alkuperäinen vero ylitti yhteisön vähimmäisverotason:

Lämmitysöljyn yhteisön vähimmäisverotaso vuosina 2001–2003 oli 18,00 euroa/1 000 litraa (16) ja vuosina 2004–2006 21,00 euroa/1 000 litraa (17); se oli siis alempi kuin alkuperäinen verotaso 40,90 euroa/1 000 litraa.

| | Metaanin osalta yhteisön vähimmäisveroaste vuosina 2004–2006 oli 0,54 euroa/MWh; se oli siis alempi kuin alkuperäinen verotaso 1,87 euroa/MWh. |
| --- | --- |

Metaanin osalta yhteisön vähimmäisveroaste vuosina 2004–2006 oli 0,54 euroa/MWh; se oli siis alempi kuin alkuperäinen verotaso 1,87 euroa/MWh.

| | Nestekaasun osalta yhteisön vähimmäisveroaste oli 0,00 euroa/1 000 kg; se oli siis alempi kuin alkuperäinen verotaso 25,56 euroa/1 000 kg. |
| --- | --- |

Nestekaasun osalta yhteisön vähimmäisveroaste oli 0,00 euroa/1 000 kg; se oli siis alempi kuin alkuperäinen verotaso 25,56 euroa/1 000 kg.

| (72) | Sellaisten polttoaineiden osalta, joille ei ollut vuosiksi 2001–2003 asetettu yhteisön vähimmäisveroastetta, määrätään vuonna 2001 annettujen ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa, että yritysten on maksettava vähintään merkittävä osa kansallisesta verosta. Tähän on syynä se, että niitä tulee kannustaa parantamaan ympäristönsuojelua koskevia toimintatapojaan. Komission käytännön mukaan merkittävänä osana voidaan yleensä pitää 20 prosenttia tai tapauskohtaisen energiankulutuksen perusteella kutakin energiamuotoa koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluvaa yhteisön vähimmäisveroastetta. |
| --- | --- |

(72)

Sellaisten polttoaineiden osalta, joille ei ollut vuosiksi 2001–2003 asetettu yhteisön vähimmäisveroastetta, määrätään vuonna 2001 annettujen ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 51.1 kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa, että yritysten on maksettava vähintään merkittävä osa kansallisesta verosta. Tähän on syynä se, että niitä tulee kannustaa parantamaan ympäristönsuojelua koskevia toimintatapojaan. Komission käytännön mukaan merkittävänä osana voidaan yleensä pitää 20 prosenttia tai tapauskohtaisen energiankulutuksen perusteella kutakin energiamuotoa koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluvaa yhteisön vähimmäisveroastetta.

| (73) | Vaikka laskelmien perustana käytettäisiin korkeinta kyseisenä ajanjaksona sovellettua verokantaa, joka oli 5,50 euroa/MWh vuonna 2003, on 20 prosentin kynnysarvo 1,10 euroa/MWh, joka jää alle alkuperäisen verotason (1,87 euroa/MWh). |
| --- | --- |

(73)

Vaikka laskelmien perustana käytettäisiin korkeinta kyseisenä ajanjaksona sovellettua verokantaa, joka oli 5,50 euroa/MWh vuonna 2003, on 20 prosentin kynnysarvo 1,10 euroa/MWh, joka jää alle alkuperäisen verotason (1,87 euroa/MWh).

| (74) | Näistä syistä komissio tulee siihen tulokseen, että siltä osin kuin veronalennukset eivät ylitä vuoden 1999 korotusta edeltävää alkuperäistä verotasoa, 51.1 kohdan b alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(74)

Näistä syistä komissio tulee siihen tulokseen, että siltä osin kuin veronalennukset eivät ylitä vuoden 1999 korotusta edeltävää alkuperäistä verotasoa, 51.1 kohdan b alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

| (75) | Lämmitysöljyn osalta komissio pitää alkuperäisen verotason (40,90 euroa/1 000 litraa) ylittävää veronalennuksen osaa yhteismarkkinoille soveltumattomana, ja sitä osaa, joka ei ylitä alkuperäistä verotasoa (alennus 61,35 eurosta/1 000 litraa 40,90 euroon/1 000 litraa) yhteismarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(75)

Lämmitysöljyn osalta komissio pitää alkuperäisen verotason (40,90 euroa/1 000 litraa) ylittävää veronalennuksen osaa yhteismarkkinoille soveltumattomana, ja sitä osaa, joka ei ylitä alkuperäistä verotasoa (alennus 61,35 eurosta/1 000 litraa 40,90 euroon/1 000 litraa) yhteismarkkinoille soveltuvana.

| (76) | Metaanin osalta komissio pitää alkuperäisen verotason (1,87 euroa/MWh) ylittävää veronalennuksen osaa yhteismarkkinoille soveltumattomana, ja sitä osaa, joka ei ylitä alkuperäistä verotasoa (alennus 3,476 eurosta/MWh vuosina 2001 ja 2002 sekä 5,50 eurosta/MWh vuosina 2003–20061, 87 euroon/MWh) yhteismarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(76)

Metaanin osalta komissio pitää alkuperäisen verotason (1,87 euroa/MWh) ylittävää veronalennuksen osaa yhteismarkkinoille soveltumattomana, ja sitä osaa, joka ei ylitä alkuperäistä verotasoa (alennus 3,476 eurosta/MWh vuosina 2001 ja 2002 sekä 5,50 eurosta/MWh vuosina 2003–20061, 87 euroon/MWh) yhteismarkkinoille soveltuvana.

| (77) | Nestekaasun osalta komissio pitää alkuperäisen verotason (25,56 euroa/1 000 kg) ylittävää veronalennuksen osaa yhteismarkkinoille soveltumattomana, ja sitä osaa, joka ei ylitä alkuperäistä verotasoa (alennus 38,34 eurosta/1 000 kg vuosina 2001 ja 2002 sekä 60,60 eurosta/1 000 kg vuosina 2003–2006) yhteismarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(77)

Nestekaasun osalta komissio pitää alkuperäisen verotason (25,56 euroa/1 000 kg) ylittävää veronalennuksen osaa yhteismarkkinoille soveltumattomana, ja sitä osaa, joka ei ylitä alkuperäistä verotasoa (alennus 38,34 eurosta/1 000 kg vuosina 2001 ja 2002 sekä 60,60 eurosta/1 000 kg vuosina 2003–2006) yhteismarkkinoille soveltuvana.

| (78) | Komissio toteaa, että vuosina 2001–2004 myönnetty tuki oli perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan (nykyisin 88 artiklan 2 kohdan) vastainen, koska siitä ei ilmoitettu ajoissa komissiolle eikä siitä odotettu komission päätöstä. |
| --- | --- |

(78)

Komissio toteaa, että vuosina 2001–2004 myönnetty tuki oli perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan (nykyisin 88 artiklan 2 kohdan) vastainen, koska siitä ei ilmoitettu ajoissa komissiolle eikä siitä odotettu komission päätöstä.

| (79) | Saksa esittää, että tuki on ollut komission tiedossa jo 29 päivästä elokuuta 2001 lähtien, mutta komissio on käynnistänyt perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn vasta 22 päivänä lokakuuta 2005. Saksan näkemyksen mukaan käsiteltävänä oleva päätös tulee liian myöhään, ja viitaten asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 1 kohtaan se pitää sitä hyvän hallinnon periaatteiden vastaisena. Saksa esittää siksi vastaväitteenään, ettei komissiolla enää ole toimivaltaa tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden toteamiseen. |
| --- | --- |

(79)

Saksa esittää, että tuki on ollut komission tiedossa jo 29 päivästä elokuuta 2001 lähtien, mutta komissio on käynnistänyt perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn vasta 22 päivänä lokakuuta 2005. Saksan näkemyksen mukaan käsiteltävänä oleva päätös tulee liian myöhään, ja viitaten asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 1 kohtaan se pitää sitä hyvän hallinnon periaatteiden vastaisena. Saksa esittää siksi vastaväitteenään, ettei komissiolla enää ole toimivaltaa tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden toteamiseen.

| (80) | Sääntöjenvastaisiin tukiin ei kuitenkaan sovelleta asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklassa tarkoitettuja lyhyitä tutkinnan määräaikoja. Hyvän hallinnon periaatteita voidaan tässä yhteydessä kuitenkin soveltaa. Komissio korostaa kuitenkin, että Saksalle 13 päivänä helmikuuta 2002 osoittamassaan päätöksessä C(2002) 441 lopullinen se varasi oikeuden tutkia tukien sääntöjenmukaisuuden. |
| --- | --- |

(80)

Sääntöjenvastaisiin tukiin ei kuitenkaan sovelleta asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklassa tarkoitettuja lyhyitä tutkinnan määräaikoja. Hyvän hallinnon periaatteita voidaan tässä yhteydessä kuitenkin soveltaa. Komissio korostaa kuitenkin, että Saksalle 13 päivänä helmikuuta 2002 osoittamassaan päätöksessä C(2002) 441 lopullinen se varasi oikeuden tutkia tukien sääntöjenmukaisuuden.

| (81) | Saksan mainitseman ajankohdan (29. elokuuta 2001) ja tutkintamenettelyn aloittamisen (20. lokakuuta 2005) välisenä aikana komissio on esittänyt Saksalle vähintään kolme tietojensaantipyyntöä sekä pitänyt yhden kokouksen Saksan edustajien kanssa. Se sai myös vasta tänä ajanjaksona tiedon veronpalautusjärjestelmän molemmista kaksivuotisista jatkamisista. Samana ajanjaksona Saksa toimitti komissiolle peräti viisi lisätietoja sisältänyttä ilmoitusta. Jo se seikka, että Saksa toimitti kyseisenä ajanjaksona komissiolle viisi ilmoitusta, osoittaa, etteivät tiedot Saksankaan näkemyksen mukaan olleet riittävän täydelliset, jotta komissio olisi voinut tehdä päätöksen käsiteltävänä olevassa asiassa. Vetoaminen RSV-asiassa annettuun tuomioon ei sekään muuta tätä asiaa. Tapaus, johon kyseinen tuomio perustuu, on erilainen. Toisin kuin nyt käsiteltävässä tapauksessa komissiolla oli tuolloin jo yksityiskohtaiset tiedot tuesta, ja lisäksi se oli jo tehnyt päätöksen perustoimenpiteestä. Myöskään yhteisöjen tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön perusteella komission ei siis voida väittää syyllistyneen laiminlyöntiin. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 1 kohtaa ei ole rikottu. |
| --- | --- |

(81)

Saksan mainitseman ajankohdan (29. elokuuta 2001) ja tutkintamenettelyn aloittamisen (20. lokakuuta 2005) välisenä aikana komissio on esittänyt Saksalle vähintään kolme tietojensaantipyyntöä sekä pitänyt yhden kokouksen Saksan edustajien kanssa. Se sai myös vasta tänä ajanjaksona tiedon veronpalautusjärjestelmän molemmista kaksivuotisista jatkamisista. Samana ajanjaksona Saksa toimitti komissiolle peräti viisi lisätietoja sisältänyttä ilmoitusta. Jo se seikka, että Saksa toimitti kyseisenä ajanjaksona komissiolle viisi ilmoitusta, osoittaa, etteivät tiedot Saksankaan näkemyksen mukaan olleet riittävän täydelliset, jotta komissio olisi voinut tehdä päätöksen käsiteltävänä olevassa asiassa. Vetoaminen RSV-asiassa annettuun tuomioon ei sekään muuta tätä asiaa. Tapaus, johon kyseinen tuomio perustuu, on erilainen. Toisin kuin nyt käsiteltävässä tapauksessa komissiolla oli tuolloin jo yksityiskohtaiset tiedot tuesta, ja lisäksi se oli jo tehnyt päätöksen perustoimenpiteestä. Myöskään yhteisöjen tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön perusteella komission ei siis voida väittää syyllistyneen laiminlyöntiin. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 1 kohtaa ei ole rikottu.

| (82) | Tuen ilmoitetun osan (ex N 189/2005) osalta sen paremmin Saksa kuin kolmannet osapuolet eivät ole nimenomaisesti väittäneet asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja tutkinnan määräaikoja rikotun. Lisäksi Saksa ei ole käyttänyt kyseisen direktiivin 5 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä. |
| --- | --- |

(82)

Tuen ilmoitetun osan (ex N 189/2005) osalta sen paremmin Saksa kuin kolmannet osapuolet eivät ole nimenomaisesti väittäneet asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja tutkinnan määräaikoja rikotun. Lisäksi Saksa ei ole käyttänyt kyseisen direktiivin 5 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä.

| (83) | Tästä syystä Saksan esittämät, asetuksen (EY) N:o 659/1999 konkreettista soveltamista koskevat perustelut eivät ole päteviä. |
| --- | --- |

(83)

Tästä syystä Saksan esittämät, asetuksen (EY) N:o 659/1999 konkreettista soveltamista koskevat perustelut eivät ole päteviä.

| (84) | Komissio huomauttaa, että käsiteltävänä olevan tukiohjelman puitteissa myönnetyt sääntöjenvastaiset ja yhteismarkkinoille soveltumattomiksi katsottavat tuet on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [nykyisin 88 artikla] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (18) 14 artiklan 1 kohdan mukaan perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(84)

Komissio huomauttaa, että käsiteltävänä olevan tukiohjelman puitteissa myönnetyt sääntöjenvastaiset ja yhteismarkkinoille soveltumattomiksi katsottavat tuet on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [nykyisin 88 artikla] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (18) 14 artiklan 1 kohdan mukaan perittävä takaisin.

| (85) | Asetuksen 14 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.” Komissiolla on velvollisuus ottaa oma-aloitteisesti huomioon sellaiset erityiset olosuhteet, joiden vuoksi tämä on perusteltua (19). |
| --- | --- |

(85)

Asetuksen 14 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.” Komissiolla on velvollisuus ottaa oma-aloitteisesti huomioon sellaiset erityiset olosuhteet, joiden vuoksi tämä on perusteltua (19).

| (86) | On tutkittava, voidaanko käsiteltävänä olevassa tapauksessa soveltaa jotakin yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta, kuten luottamuksensuojan tai oikeusvarmuuden periaatetta, jonka perusteella sääntöjenvastainen ja yhteismarkkinoille soveltumaton tuki voidaan jättää perimättä takaisin tuensaajilta. |
| --- | --- |

(86)

On tutkittava, voidaanko käsiteltävänä olevassa tapauksessa soveltaa jotakin yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta, kuten luottamuksensuojan tai oikeusvarmuuden periaatetta, jonka perusteella sääntöjenvastainen ja yhteismarkkinoille soveltumaton tuki voidaan jättää perimättä takaisin tuensaajilta.

| (87) | Luottamuksensuojan periaate on yhteisön lainsäädännössä vahvistettu yleinen periaate. Ennen kuin tällaisia perusteltuja odotuksia voi syntyä, komission on vahvistettava tietyn toimenpiteen lainmukaisuus. Tästä syystä yhteisön hallinnon täytyy olla jollain toiminnallaan tai suhtautumistavallaan synnyttänyt perusteltuja odotuksia. (20) |
| --- | --- |

(87)

Luottamuksensuojan periaate on yhteisön lainsäädännössä vahvistettu yleinen periaate. Ennen kuin tällaisia perusteltuja odotuksia voi syntyä, komission on vahvistettava tietyn toimenpiteen lainmukaisuus. Tästä syystä yhteisön hallinnon täytyy olla jollain toiminnallaan tai suhtautumistavallaan synnyttänyt perusteltuja odotuksia. (20)

| (88) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuuden periaatetta loukataan, kun epävarmat ja epäselvät olosuhteet luovat moniselitteisen oikeudellisen tilanteen, joka komission pitää selvittää ennen kuin se ryhtyy minkäänlaisiin toimenpiteisiin määrätäkseen jo maksetut tuet palautettaviksi (21). |
| --- | --- |

(88)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuuden periaatetta loukataan, kun epävarmat ja epäselvät olosuhteet luovat moniselitteisen oikeudellisen tilanteen, joka komission pitää selvittää ennen kuin se ryhtyy minkäänlaisiin toimenpiteisiin määrätäkseen jo maksetut tuet palautettaviksi (21).

| (89) | Saksa ei ole tarkemmin selittänyt, miksi takaisinperiminen sinänsä olisi hyvän hallinnon vastaista. Sääntöjenvastaiset ja yhteismarkkinoille soveltumattomiksi katsottavat tuet on 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan lähtökohtaisesti perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(89)

Saksa ei ole tarkemmin selittänyt, miksi takaisinperiminen sinänsä olisi hyvän hallinnon vastaista. Sääntöjenvastaiset ja yhteismarkkinoille soveltumattomiksi katsottavat tuet on 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan lähtökohtaisesti perittävä takaisin.

| (90) | Poikkeuksen muodostavat ainoastaan tapaukset, joissa takaisinperiminen olisi yhteisön lainsäädännön yleisten periaatteiden vastaista. Tällaista yleisperiaatteiden vastaisuutta ei voida todeta. Saksan mahdollinen luottamus ei ollut perusteltu eikä sitä ollut suojattava. Se ei ollut perusteltu, koska tuista ei ollut ilmoitettu. Tästä syystä Saksa ei voinut luottaa näiden tukien jatkuvuuteen, varsinkin kun komissio vielä kiinnitti 13 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Saksan huomion mahdolliseen valtiontukien valvontaan. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan harkitseva elinkeinonharjoittaja olisi voinut ja hänen olisi pitänyt kysyä Saksalta, oliko tuista ilmoitettu komissiolle, ja saada näin tietää mahdollisen takaisinperimisen riskistä (22). Jos hän on tietoisesti tai huolimattomuuttaan laiminlyönyt tämän, hänen luottamustaan ei ole suojattava. |
| --- | --- |

(90)

Poikkeuksen muodostavat ainoastaan tapaukset, joissa takaisinperiminen olisi yhteisön lainsäädännön yleisten periaatteiden vastaista. Tällaista yleisperiaatteiden vastaisuutta ei voida todeta. Saksan mahdollinen luottamus ei ollut perusteltu eikä sitä ollut suojattava. Se ei ollut perusteltu, koska tuista ei ollut ilmoitettu. Tästä syystä Saksa ei voinut luottaa näiden tukien jatkuvuuteen, varsinkin kun komissio vielä kiinnitti 13 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Saksan huomion mahdolliseen valtiontukien valvontaan. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan harkitseva elinkeinonharjoittaja olisi voinut ja hänen olisi pitänyt kysyä Saksalta, oliko tuista ilmoitettu komissiolle, ja saada näin tietää mahdollisen takaisinperimisen riskistä (22). Jos hän on tietoisesti tai huolimattomuuttaan laiminlyönyt tämän, hänen luottamustaan ei ole suojattava.

| (91) | Saksan väitteeseen, jonka mukaan se olisi saanut komission virkamiesten suullisista lausumista sen käsityksen, että kyseinen tuki soveltuu yhteismarkkinoille, komissio toteaa, että vain sillä, eli vastuullisella kollegiolla, on toimivalta tehdä tällaisia päätöksiä. Lisäksi se toteaa, että mikään komission asiakirja ei anna aihetta päätellä käsiteltävänä olevien tukien soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(91)

Saksan väitteeseen, jonka mukaan se olisi saanut komission virkamiesten suullisista lausumista sen käsityksen, että kyseinen tuki soveltuu yhteismarkkinoille, komissio toteaa, että vain sillä, eli vastuullisella kollegiolla, on toimivalta tehdä tällaisia päätöksiä. Lisäksi se toteaa, että mikään komission asiakirja ei anna aihetta päätellä käsiteltävänä olevien tukien soveltuvan yhteismarkkinoille.

| (92) | Mitä tulee huomautukseen, jonka mukaan mahdollinen tukien takaisinperiminen uhkaisi saattaa monet yritykset maksukyvyttömyystilaan, komissio muistuttaa, että osa tuista on tarpeen periä takaisin, jotta voidaan palauttaa edeltänyt asiaintila eli vääristymätön kilpailutilanne. Mikäli yksittäiset yritykset eivät selviydy tästä, tämä on vain seurausta markkinatalouden ehdoilla tapahtuvasta kilpailusta. |
| --- | --- |

(92)

Mitä tulee huomautukseen, jonka mukaan mahdollinen tukien takaisinperiminen uhkaisi saattaa monet yritykset maksukyvyttömyystilaan, komissio muistuttaa, että osa tuista on tarpeen periä takaisin, jotta voidaan palauttaa edeltänyt asiaintila eli vääristymätön kilpailutilanne. Mikäli yksittäiset yritykset eivät selviydy tästä, tämä on vain seurausta markkinatalouden ehdoilla tapahtuvasta kilpailusta.

| (93) | Tässä päätöksessä esitettyjen näkökohtien perusteella on selvää, että oikeusvarmuuden vuoksi kyseisiä tukia ei voida jättää perimättä takaisin. |
| --- | --- |

(93)

Tässä päätöksessä esitettyjen näkökohtien perusteella on selvää, että oikeusvarmuuden vuoksi kyseisiä tukia ei voida jättää perimättä takaisin.

| (94) | Siksi myönnetyt veronpalautukset on periaatteessa perittävä takaisin, mikäli ne julistetaan soveltumattomiksi yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(94)

Siksi myönnetyt veronpalautukset on periaatteessa perittävä takaisin, mikäli ne julistetaan soveltumattomiksi yhteismarkkinoille.

| (95) | Päätös koskee käsiteltävänä olevaa veronpalautusta, ja se, samoin kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukainen tukien takaisinperiminen, on pantava välittömästi toimeen. |
| --- | --- |

(95)

Päätös koskee käsiteltävänä olevaa veronpalautusta, ja se, samoin kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukainen tukien takaisinperiminen, on pantava välittömästi toimeen.

| (96) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Näin ollen Saksan on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet yhteismarkkinoille soveltumattomiksi katsottujen myönnettyjen tukien perimiseksi takaisin tuensaajilta. Saksan on kehotettava asianomaisia tuensaajia maksamaan tuet takaisin kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta. Takaisin perittäviin tukiin sisällytetään korko, joka lasketaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 mukaisesti. |
| --- | --- |

(96)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Näin ollen Saksan on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet yhteismarkkinoille soveltumattomiksi katsottujen myönnettyjen tukien perimiseksi takaisin tuensaajilta. Saksan on kehotettava asianomaisia tuensaajia maksamaan tuet takaisin kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta. Takaisin perittäviin tukiin sisällytetään korko, joka lasketaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 mukaisesti.

| (97) | Tämän tukiohjelman puitteissa myönnetyt tuet, jotka täyttivät tuen myöntämisen ajankohtana neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 perusteella annettujen komission asetusten tai muiden hyväksyttyjen tukiohjelmien edellytykset, soveltuvat kuitenkin yhteismarkkinoille siltä osin kuin ne eivät ylitä sallittuja intensiteettejä. |
| --- | --- |

(97)

Tämän tukiohjelman puitteissa myönnetyt tuet, jotka täyttivät tuen myöntämisen ajankohtana neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 perusteella annettujen komission asetusten tai muiden hyväksyttyjen tukiohjelmien edellytykset, soveltuvat kuitenkin yhteismarkkinoille siltä osin kuin ne eivät ylitä sallittuja intensiteettejä.

| (98) | Komission kokemuksen perusteella voidaan todeta, että hyvin pienet tukimäärät eivät tiettyjen edellytysten täyttyessä kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(98)

Komission kokemuksen perusteella voidaan todeta, että hyvin pienet tukimäärät eivät tiettyjen edellytysten täyttyessä kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (99) | Asetuksen (EY) N:o 1860/2004 (23) mukaan tuki, jonka määrä ei ylitä 3 000 euroa tuensaajaa kohti kolmen vuoden ajanjakson aikana (tähän määrään sisältyvät yritykselle myönnetyt vähämerkityksiset tuet), ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan eikä vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua, ja sen vuoksi se ei kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(99)

Asetuksen (EY) N:o 1860/2004 (23) mukaan tuki, jonka määrä ei ylitä 3 000 euroa tuensaajaa kohti kolmen vuoden ajanjakson aikana (tähän määrään sisältyvät yritykselle myönnetyt vähämerkityksiset tuet), ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan eikä vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua, ja sen vuoksi se ei kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (100) | Asetuksen (EY) N:o 1860/2004 5 artiklan mukaan sama koskee ennen kyseisen asetuksen voimaantuloa myönnettyä tukea, jos tuki täyttää kaikki asetuksen 1 ja 3 artiklassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(100)

Asetuksen (EY) N:o 1860/2004 5 artiklan mukaan sama koskee ennen kyseisen asetuksen voimaantuloa myönnettyä tukea, jos tuki täyttää kaikki asetuksen 1 ja 3 artiklassa säädetyt edellytykset.

| (101) | Tammikuun 1 päivänä 2008 asetus (EY) N:o 1860/2004 korvattiin 20 päivänä joulukuuta 2007 annetulla asetuksella (EY) N:o 1535/2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maataloustuotteiden tuotannon alalla (24). Tällä asetuksella yhdelle ja samalle edunsaajalle myönnettävän vähämerkityksisen tuen enimmäismäärä korotettiin tuen muodosta ja tavoitteista riippumatta 7 500 euroon minkä tahansa kolmen verovuoden pituisen ajanjakson aikana. Tuen määrä ei saa ylittää jäsenvaltiolle vahvistettua kokonaismäärää, joka vastaa 0,6 prosenttia vuosituotannosta. |
| --- | --- |

(101)

Tammikuun 1 päivänä 2008 asetus (EY) N:o 1860/2004 korvattiin 20 päivänä joulukuuta 2007 annetulla asetuksella (EY) N:o 1535/2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maataloustuotteiden tuotannon alalla (24). Tällä asetuksella yhdelle ja samalle edunsaajalle myönnettävän vähämerkityksisen tuen enimmäismäärä korotettiin tuen muodosta ja tavoitteista riippumatta 7 500 euroon minkä tahansa kolmen verovuoden pituisen ajanjakson aikana. Tuen määrä ei saa ylittää jäsenvaltiolle vahvistettua kokonaismäärää, joka vastaa 0,6 prosenttia vuosituotannosta.

| (102) | Kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”tätä asetusta sovelletaan ennen 1 päivää tammikuuta 2008 maataloustuotteiden tuotannon alalla toimiville yrityksille myönnettyyn tukeen edellyttäen, että mainitut tuet täyttävät kaikki 1–4 artiklassa vahvistetut edellytykset, lukuun ottamatta 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua suoraa viittausta tähän asetukseen.” |
| --- | --- |

(102)

Kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”tätä asetusta sovelletaan ennen 1 päivää tammikuuta 2008 maataloustuotteiden tuotannon alalla toimiville yrityksille myönnettyyn tukeen edellyttäen, että mainitut tuet täyttävät kaikki 1–4 artiklassa vahvistetut edellytykset, lukuun ottamatta 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua suoraa viittausta tähän asetukseen.”

| (103) | Asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, että vähämerkityksisen tuen, joka on myönnetty 1 päivänä tammikuuta 2005 alkavalla ja kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen loppuvalla ajanjaksolla ja joka täyttää asetuksen (EY) N:o 1860/2004 maataloustuotteiden tuotannon alaa koskevat soveltamisedellytykset tämän asetuksen voimaantulopäivään saakka, ei katsota täyttävän kaikkia perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan perusteita eikä siihen näin ollen sovelleta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta. |
| --- | --- |

(103)

Asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, että vähämerkityksisen tuen, joka on myönnetty 1 päivänä tammikuuta 2005 alkavalla ja kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen loppuvalla ajanjaksolla ja joka täyttää asetuksen (EY) N:o 1860/2004 maataloustuotteiden tuotannon alaa koskevat soveltamisedellytykset tämän asetuksen voimaantulopäivään saakka, ei katsota täyttävän kaikkia perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan perusteita eikä siihen näin ollen sovelleta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta.

| (104) | Näin ollen komissio katsoo, että enintään 3 000 euron suuruiset veronalennukset eivät ole valtiontukea edellyttäen, että asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 asetetut edellytykset täyttyivät myöntämisajankohtana, ja että enintään 7 500 euron suuruiset veronpalautukset eivät ole valtiontukea edellyttäen, että asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 asetetut edellytykset täyttyivät myöntämisajankohtana. |
| --- | --- |

(104)

Näin ollen komissio katsoo, että enintään 3 000 euron suuruiset veronalennukset eivät ole valtiontukea edellyttäen, että asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 asetetut edellytykset täyttyivät myöntämisajankohtana, ja että enintään 7 500 euron suuruiset veronpalautukset eivät ole valtiontukea edellyttäen, että asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 asetetut edellytykset täyttyivät myöntämisajankohtana.

VI   PÄÄTELMÄT

| (105) | Valtiontuki, jonka Saksa on sääntöjenvastaisesti ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa rikkoen myöntänyt maa- ja metsätalousyrityksille kasvihuoneiden tai katettujen tilojen lämmittämiseen kasvien tuotantoa varten kivennäisöljyverolain muuttamisesta annetun lain ja ympäristöverouudistuksen jatkamisesta annetun lain mukaisesti tai jota se aikoo myöntää direktiivin saattamisesta osaksi kansallista oikeusjärjestystä annetun lain mukaisesti, ei tämän päätöksen 75–77 kohdan perusteella sovellu yhteismarkkinoille, ja mikäli sitä on myönnetty, se on perittävä takaisin asianomaiselta ajanjaksolta. |
| --- | --- |

(105)

Valtiontuki, jonka Saksa on sääntöjenvastaisesti ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa rikkoen myöntänyt maa- ja metsätalousyrityksille kasvihuoneiden tai katettujen tilojen lämmittämiseen kasvien tuotantoa varten kivennäisöljyverolain muuttamisesta annetun lain ja ympäristöverouudistuksen jatkamisesta annetun lain mukaisesti tai jota se aikoo myöntää direktiivin saattamisesta osaksi kansallista oikeusjärjestystä annetun lain mukaisesti, ei tämän päätöksen 75–77 kohdan perusteella sovellu yhteismarkkinoille, ja mikäli sitä on myönnetty, se on perittävä takaisin asianomaiselta ajanjaksolta.

| (106) | Muilta osin valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt maa- ja metsätalousyrityksille kasvihuoneiden tai katettujen tilojen lämmittämiseen kasvien tuotantoa varten kivennäisöljyverolain muuttamisesta annetun lain ja ympäristöverouudistuksen jatkamisesta annetun lain mukaisesti tai jota se aikoo myöntää direktiivin saattamisesta osaksi kansallista oikeusjärjestystä annetun lain mukaisesti, soveltuu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(106)

Muilta osin valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt maa- ja metsätalousyrityksille kasvihuoneiden tai katettujen tilojen lämmittämiseen kasvien tuotantoa varten kivennäisöljyverolain muuttamisesta annetun lain ja ympäristöverouudistuksen jatkamisesta annetun lain mukaisesti tai jota se aikoo myöntää direktiivin saattamisesta osaksi kansallista oikeusjärjestystä annetun lain mukaisesti, soveltuu yhteismarkkinoille.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontukiohjelma, jonka Saksa on toteuttanut tai aikoo toteuttaa maa- ja metsätalousyrityksille kasvihuoneiden tai katettujen tilojen lämmittämiseen kasvien tuotantoa varten kivennäisöljyverolain muuttamisesta annetun lain ja ympäristöverouudistuksen jatkamisesta annetun lain sekä direktiivin saattamisesta osaksi kansallista oikeusjärjestystä annetun lain mukaisesti, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se ylittää alkuperäisen verotason, joka oli lämmitysöljyn osalta 40,90 euroa/1 000 litraa, metaanin osalta 1,87 euroa/MWh ja nestekaasun osalta 25,26 euroa/1 000 kg.

2 artikla

Muilta osin valtiontukiohjelma, jonka Saksa on toteuttanut tai aikoo toteuttaa maa- ja metsätalousyrityksille kasvihuoneiden tai katettujen tilojen lämmittämiseen kasvien tuotantoa varten kivennäisöljyverolain muuttamisesta annetun lain ja ympäristöverouudistuksen jatkamisesta annetun lain sekä direktiivin saattamisesta osaksi kansallista oikeusjärjestystä annetun lain mukaisesti, soveltuu yhteismarkkinoille.

3 artikla

Saksan on kumottava 1 artiklassa tarkoitettu tukiohjelma.

4 artikla

1.   Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajille maksetun tuen perimiseksi takaisin.

2.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

Korko perustuu asetuksen (EY) N:o 794/2004 V lukuun.

3.   Saksan on peruutettava 1 artiklassa tarkoitetun tuen vielä maksamattomat maksusuoritukset, joiden eräpäivä on tämän päätöksen tekopäivän jälkeen.

4.   Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.

5.   Saksan on pantava tämä päätös täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

5 artikla

1.   Saksan on tiedotettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten menettelyjen etenemisestä, kunnes ne on saatettu päätökseen

2.   Saksan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitettua tukea, ja kunkin tuensaajan kyseisen tukiohjelman puitteissa saaman tuen kokonaismäärä; |
| --- | --- |

a)

luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitettua tukea, ja kunkin tuensaajan kyseisen tukiohjelman puitteissa saaman tuen kokonaismäärä;

| b) | kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

b)

kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| c) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

3.   Kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta Saksan on esitettävä komission pyynnöstä selostus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä. Selostuksessa on myös ilmoitettava täsmällisesti tuensaajalta jo takaisinperityn tuen ja koron määrä (ks. liite II).

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 67, 18.3.2006, s. 23.

1

(2)  Katso alaviite 1.

2

(3)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

3

(4)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  Asia 223/85, Rijn-Schelde-Verolme (RSV) Machinefabrieken en Scheepswerven NV v. komissio, Kok. 1987, s. 4617.

5

(6)  EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1.

6

(7)  Asia C-39/94, SFEI ym., Kok. 1996, s. I-3547, 60 kohta.

7

(8)  Asia C-301/87, Ranska v. komissio, Kok. 1990, s. I-307, 41 kohta.

8

(9)  Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan valtiontuesta johtuva yrityksen kilpailuaseman paraneminen on yleensä osoitus kilpailun vääristymisestä verrattuna muihin kilpaileviin yrityksiin, jotka eivät saa tällaista tukea.

9

(10)  Ks. jäljempänä olevat tilastotiedot (lähde: Eurostat).

10

(11)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen 2.7.1974 antama tuomio asiassa 173/73, Italia v. komissio, Kok. 1974, s. 709, kohdat 36–40.

11

(12)  Komission ilmoitus valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22).

12

(13)  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2, oikaisu EYVL C 232, 12.8.2000, s. 17.

13

(14)  Ks. ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 27.9.2000 antama tuomio asiassa T-184/97, BP Chemicals v. komissio, Kok. 2000, s. II-3145, 59 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

14

(15)  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1.

15

(16)  Vähimmäisveroaste kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/82/ETY 5 artiklan 5 kohdan mukaan.

16

(17)  Vähimmäisveroaste energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY 4 artiklan 1 kohdan sekä liitteen I taulukon C mukaan.

17

(18)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

18

(19)  Ks. tuomio asiassa 223/85, Rijn-Schelde-Verolme (RSV) Machinefabrieken en Scheepswerven NV v. komissio, Kok. 1987, s. 4617.

19

(20)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot asiassa C-265/85, Van den Bergh en Jurgens v. komissio, Kok. 1987, s. 1155, 44 kohta, ja asiassa C-152/88, Sofrimport v. komissio, Kok. 1990, s I-2477, 26 kohta, sekä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiot asiassa T-290/97, Mehibas Dordtselaan v. komissio, Kok. 2000, s. II-15, 59 kohta, ja asiassa T-223/00, Kyowa Hakko Kogyo v. komissio, Kok. 2003, s. II-2553, 51 kohta.

20

(21)  Asiassa T-308/00, Salzgitter AG v. komissio, 1. heinäkuuta 2004 annettu tuomio, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 180 kohta.

21

(22)  Deufil Gmbh&Co. KG v. komissio, Kok. 1987, s. 901.

22

(23)  EUVL L 325, 28.10.2004, s. 4.

23

(24)  EUVL L 337, 21.12.2007, s. 35.

24

---

LIITE I

ENERGIATUOTTEIDEN VERORASITUS

Lämmitysöljy

| Vuosi | Lakisääteinen verokanta | Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 1.2 alakohdan mukainen verohelpotus
  1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 54 §:n 2 momentin 1 alakohta ja 3 momentti | Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 1.4 alakohdan mukainen verohelpotus
  1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 58 §:n 2 momentin 1 alakohta
  C 39/2005 | Nettoverorasitus | EU:n vähimmäisveroaste |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | euroa/1 000 litraa |
| 31.3.1999 asti | 40,90 (1) | | | | |
| 1.4.1999 lähtien | 61,35 (2) | | | | |
| 2000 | 61,35 (2) | | | | |
| 2001 | 61,35 (2) | 16,36 | 40,90 | 4,09 (3) | 18,00 (5) |
| 2002 | 61,35 | 16,36 | 40,90 | 4,09 (3) | 18,00 (5) |
| 2003 | 61,35 | 8,18 | 40,90 | 12,27 (4) | 18,00 (5) |
| 2004 | 61,35 | 8,18 | 40,90 | 12,27 (4) | 21,00 (6) |
| 2005 | 61,35 | 8,18 | 40,90 | 12,27 (4) | 21,00 (6) |
| 2006 | 61,35 | 8,18 | 40,90 | 12,27 (4) | 21,00 (6) |

Vuosi

Lakisääteinen verokanta

Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 1.2 alakohdan mukainen verohelpotus

1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 54 §:n 2 momentin 1 alakohta ja 3 momentti

Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 1.4 alakohdan mukainen verohelpotus

1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 58 §:n 2 momentin 1 alakohta

C 39/2005

Nettoverorasitus

EU:n vähimmäisveroaste

euroa/1 000 litraa

31.3.1999 asti

40,90 (1)

1.4.1999 lähtien

61,35 (2)

2000

61,35 (2)

2001

61,35 (2)

16,36

40,90

4,09 (3)

18,00 (5)

2002

61,35

16,36

40,90

4,09 (3)

18,00 (5)

2003

61,35

8,18

40,90

12,27 (4)

18,00 (5)

2004

61,35

8,18

40,90

12,27 (4)

21,00 (6)

2005

61,35

8,18

40,90

12,27 (4)

21,00 (6)

2006

61,35

8,18

40,90

12,27 (4)

21,00 (6)

Metaani

| Vuosi | Lakisääteinen verokanta | Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 3.2 alakohdan sekä 4 momentin mukainen verohelpotus
  1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 54 §:n 2 momentin 2 alakohta ja 3 momentti | Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 3.4 alakohdan mukainen verohelpotus
  1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 58 §:n 2 momentin 2 alakohta
  C 39/2005 | Nettoverorasitus | EU:n vähimmäisveroaste |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | euroa/MWh |
| 31.3.1999 asti | 1,87 (7) | | | | |
| 1.4.1999 lähtien | 3,476 (8) | | | | |
| 2000 | 3,476 (8) | | | | |
| 2001 | 3,476 (8) | 1,308 | 1,84 (9) | 0,328 (10) | yhdenmukaistamaton |
| 2002 | 3,476 | 1,308 | 1,84 (9) | 0,328 (10) | yhdenmukaistamaton |
| 2003 | 5,50 | 1,464 | 3,00 | 1,036 (11) | yhdenmukaistamaton |
| 2004 | 5,50 | 1,464 | 3,00 | 1,036 (11) | 0,54 (12)
   (13) |
| 2005 | 5,50 | 1,464 | 3,00 | 1,036 (11) | 0,54 (12)
   (13) |
| 2006 | 5,50 | 1,464 | 3,00 | 1,036 (11) | 0,54 (12)
   (13) |

Vuosi

Lakisääteinen verokanta

Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 3.2 alakohdan sekä 4 momentin mukainen verohelpotus

1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 54 §:n 2 momentin 2 alakohta ja 3 momentti

Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 3.4 alakohdan mukainen verohelpotus

1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 58 §:n 2 momentin 2 alakohta

C 39/2005

Nettoverorasitus

EU:n vähimmäisveroaste

euroa/MWh

31.3.1999 asti

1,87 (7)

1.4.1999 lähtien

3,476 (8)

2000

3,476 (8)

2001

3,476 (8)

1,308

1,84 (9)

0,328 (10)

yhdenmukaistamaton

2002

3,476

1,308

1,84 (9)

0,328 (10)

yhdenmukaistamaton

2003

5,50

1,464

3,00

1,036 (11)

yhdenmukaistamaton

2004

5,50

1,464

3,00

1,036 (11)

0,54 (12)
   (13)

2005

5,50

1,464

3,00

1,036 (11)

0,54 (12)
   (13)

2006

5,50

1,464

3,00

1,036 (11)

0,54 (12)
   (13)

Nestekaasu

| Vuosi | Lakisääteinen verokanta | Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 4.2 alakohdan sekä 4 momentin mukainen verohelpotus
  1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 54 §:n 2 momentin 3 alakohta ja 3 momentti | Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 4.4 alakohdan mukainen verohelpotus
  1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 58 §:n 2 momentin 3 alakohta
  C 39/2005 | Nettoverorasitus | EU:n vähimmäisveroaste |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | euroa /1 000 kg |
| 31.3.1999 asti | 25,56 (14) | | | | |
| 1.4.1999 lähtien | 38,34 (15) | | | | |
| 2000 | 38,34 (15) | | | | |
| 2001 | 38,34 (15) | 10,22 | 25,56 | 2,56 (16) | 0,00 (18) |
| 2002 | 38,34 | 10,22 | 25,56 | 2,56 (16) | 0,00 (18) |
| 2003 | 60,60 | 14,02 | 38,90 | 7,68 (17) | 0,00 (18) |
| 2004 | 60,60 | 14,02 | 38,90 | 7,68 (17) | 0,00 (19) |
| 2005 | 60,60 | 14,02 | 38,90 | 7,68 (17) | 0,00 (19) |
| 2006 | 60,60 | 14,02 | 38,90 | 7,68 (17) | 0,00 (19) |

Vuosi

Lakisääteinen verokanta

Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 4.2 alakohdan sekä 4 momentin mukainen verohelpotus

1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 54 §:n 2 momentin 3 alakohta ja 3 momentti

Kivennäisöljyverolain 25 §:n 3a momentin 1 kohdan 4.4 alakohdan mukainen verohelpotus

1. elokuuta 2006 alkaen: Energiaverolain 58 §:n 2 momentin 3 alakohta

C 39/2005

Nettoverorasitus

EU:n vähimmäisveroaste

euroa /1 000 kg

31.3.1999 asti

25,56 (14)

1.4.1999 lähtien

38,34 (15)

2000

38,34 (15)

2001

38,34 (15)

10,22

25,56

2,56 (16)

0,00 (18)

2002

38,34

10,22

25,56

2,56 (16)

0,00 (18)

2003

60,60

14,02

38,90

7,68 (17)

0,00 (18)

2004

60,60

14,02

38,90

7,68 (17)

0,00 (19)

2005

60,60

14,02

38,90

7,68 (17)

0,00 (19)

2006

60,60

14,02

38,90

7,68 (17)

0,00 (19)

---

(1)  Maaliskuun 31 päivään 1999 asti lämmitysöljyn lakisääteinen verokanta oli 80,00 DM/1 000 litraa. Vertailun helpottamiseksi se esitetään euroina (vaihtokurssi: 1 euro = 1,95583 DM).

(2)  Huhtikuun 1 päivästä 1999 lähtien lämmitysöljyn lakisääteinen verokanta oli 120,00 DM/1 000 litraa. Vertailun helpottamiseksi se esitetään euroina (vaihtokurssi: 1 euro = 1,95583 DM).

(3)  Selkeyden vuoksi nettoverorasituksessa ei ole otettu huomioon kivennäisöljyverolain 25 §:n 4 momentissa asetettua perusmaksua (omavastuu), joka oli 409 euroa. Yksilöllinen nettoverorasitus riippuu kulutusmäärästä.

(4)  Selkeyden vuoksi nettoverorasituksessa ei ole otettu huomioon kivennäisöljyverolain 25 §:n 4 momentissa (1 elokuuta 2006 lähtien: energiaverolain 54 §:n 3 momentti) asetettua perusmaksua (omavastuu), joka oli 205 euroa. Yksilöllinen nettoverorasitus riippuu kulutusmäärästä.

(5)  Vähimmäisveroaste kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/82/ETY 5 artiklan 3 kohdan mukaan.

(6)  Vähimmäisveroaste energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY 4 artiklan 1 kohdan sekä liitteen I taulukon C mukaan.

(7)  Maaliskuun 31 päivään 1999 asti metaanin lakisääteinen verokanta oli 3,60 DM/MWh. Vertailun helpottamiseksi se esitetään euroina (vaihtokurssi: 1 euro = 1,95583 DM).

(8)  Huhtikuun 1 päivästä 1999joulukuun 31 päivään 2001 metaanin lakisääteinen verokanta oli 6,80 DM/MWh. Vertailun helpottamiseksi se esitetään euroina (vaihtokurssi: 1 euro = 1,95583 DM).

(9)  Elokuun 1 päivänä 2002 annetun kivennäisöljyverolain (BGBl. I, s. 2778) 25 §:n 3a momentin 3.4 kohdan mukainen verohelpotuksen määrä.

(10)  Selkeyden vuoksi nettoverorasituksessa ei ole otettu huomioon kivennäisöljyverolain 25 §:n 4 momentissa asetettua perusmaksua (omavastuu), joka oli 409 euroa. Yksilöllinen nettoverorasitus riippuu kulutusmäärästä.

(11)  Selkeyden vuoksi nettoverorasituksessa ei ole otettu huomioon kivennäisöljyverolain 25 §:n 4 momentissa asetettua perusmaksua (omavastuu), joka oli 205 euroa. Yksilöllinen nettoverorasitus riippuu kulutusmäärästä.

(12)  Energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY 4 artiklan 1 kohta sekä liitteen I taulukko C.

(13)  Laskettuna megawattituntia kohti (taulukko C: 0,15/0,30 euroa gigajoulelta bruttolämpöarvosta mitattuna)

(14)  Maaliskuun 31 päivään 1999 asti nestekaasun lakisääteinen verokanta oli 50,00 DM/1 000 kg. Vertailun helpottamiseksi se esitetään euroina (vaihtokurssi: 1 euro = 1,95583 DM).

(15)  Huhtikuun 1 päivästä 1999joulukuun 31 päivään 2001 nestekaasun lakisääteinen verokanta oli 75,00 DM/1 000 kg. Vertailun helpottamiseksi se esitetään euroina (vaihtokurssi: 1 euro = 1,95583 DM).

(16)  Selkeyden vuoksi nettoverorasituksessa ei ole otettu huomioon kivennäisöljyverolain 25 §:n 4 momentissa asetettua perusmaksua (omavastuu), joka oli 409 euroa. Yksilöllinen nettoverorasitus riippuu kulutusmäärästä.

(17)  Selkeyden vuoksi nettoverorasituksessa ei ole otettu huomioon kivennäisöljyverolain 25 §:n 4 momentissa asetettua perusmaksua (omavastuu), joka oli 205 euroa. Yksilöllinen nettoverorasitus riippuu kulutusmäärästä.

(18)  Kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/82/ETY 6 artiklan 3 kohta.

(19)  Energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY 4 artiklan 1 kohta sekä liitteen I taulukko C.

---

LIITE II

Tiedot maksetuista, takaisinperittävistä ja takaisinperityistä tukimääristä

| Tuensaaja | Tukiohjelman puitteissa maksetun tuen kokonaismäärä (1) | Takaisinperittävä kokonaismäärä (1)

  (pääoma) | Jo takaisin perityn tuen kokonaismäärä (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | Korko |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Tuensaaja

Tukiohjelman puitteissa maksetun tuen kokonaismäärä (1)

Takaisinperittävä kokonaismäärä (1)

(pääoma)

Jo takaisin perityn tuen kokonaismäärä (1)

Pääoma

Korko

---

(1)

| (°) | Miljoonaa kansallista valuuttayksikköä. |
| --- | --- |

(°)

Miljoonaa kansallista valuuttayksikköä.

---

| 5.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 238/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 238/27

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 2 päivänä huhtikuuta 2008,

valtiontuesta C 38/07 (ex NN 45/07), jota Ranska on myöntänyt Arbel Fauvet Rail SA:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1089)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/716/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissiolle ilmoitettiin kantelussa eräistä Ranskan toteuttamista tukitoimista Arbel Fauvet Rail nimisen yrityksen, jäljempänä AFR, hyväksi. Ranska antoi lisätietoja 28 päivänä tammikuuta 2006, 25 päivänä lokakuuta 2006, 30 päivänä tammikuuta 2007 ja 6 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyillä ilmoituksillaan. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle ilmoitettiin kantelussa eräistä Ranskan toteuttamista tukitoimista Arbel Fauvet Rail nimisen yrityksen, jäljempänä AFR, hyväksi. Ranska antoi lisätietoja 28 päivänä tammikuuta 2006, 25 päivänä lokakuuta 2006, 30 päivänä tammikuuta 2007 ja 6 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyillä ilmoituksillaan.

| (2) | Komissio ilmoitti Ranskalle 12 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely, joka koskee kyseistä toimenpidettä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Ranskalle 12 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely, joka koskee kyseistä toimenpidettä.

| (3) | Ranska on esittänyt huomautuksensa 12 päivänä lokakuuta 2007 sekä 18 päivänä ja 19 päivänä joulukuuta päivätyillä ilmoituksillaan. |
| --- | --- |

(3)

Ranska on esittänyt huomautuksensa 12 päivänä lokakuuta 2007 sekä 18 päivänä ja 19 päivänä joulukuuta päivätyillä ilmoituksillaan.

| (4) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

| (5) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta.

2.   KUVAUS TUESTA

2.1   Tuensaaja

| (6) | AFR on rautatieliikenteen kaluston valmistaja, joka on erikoistunut tavaravaunuihin ja säiliökontteihin. Se on yksi suurimmista rautatieliikenteen liikkuvan kaluston valmistajista Euroopan markkinoilla. Yrityksen kotipaikka on Douaissa (Nord) ja sen palveluksessa on tällä hetkellä noin 265 henkilöä. |
| --- | --- |

(6)

AFR on rautatieliikenteen kaluston valmistaja, joka on erikoistunut tavaravaunuihin ja säiliökontteihin. Se on yksi suurimmista rautatieliikenteen liikkuvan kaluston valmistajista Euroopan markkinoilla. Yrityksen kotipaikka on Douaissa (Nord) ja sen palveluksessa on tällä hetkellä noin 265 henkilöä.

| (7) | Vuonna 2005 Arbel SA -yrityksen hallussa oli 100 prosenttia AFR:n osakkeista (3). AFR:n palveluksessa oli silloin noin 330 henkilöä. |
| --- | --- |

(7)

Vuonna 2005 Arbel SA -yrityksen hallussa oli 100 prosenttia AFR:n osakkeista (3). AFR:n palveluksessa oli silloin noin 330 henkilöä.

| (8) | AFR:n toiminta on ollut tappiollista useiden vuosien ajan. Yrityksen taloudelliset vaikeudet kasvoivat entisestään vuodesta 2001 alkaen. Suuntaus jyrkkeni vuosien 2002 ja 2005 välillä. Seuraavassa taulukossa esitetään joitakin AFR:n tuloksen avaintekijöitä tuen myöntämistä edeltävänä ajanjaksona:









  (euroa) |
| --- | --- |
| | 31.12.2004 | 31.12.2003 | 31.12.2002 | 31.12.2001 |
| Vuotuinen liikevaihto | 22 700 000 | 42 700 000 | 42 000 000 | 70 000 000 |
| Nettotulos | –11 589 620 | –14 270 634 | –2 083 746 | –10 500 000 |
| Oma pääoma | –21 090 000 | –23 000 000 | –8 700 000 | –6 600 000 |

(8)

AFR:n toiminta on ollut tappiollista useiden vuosien ajan. Yrityksen taloudelliset vaikeudet kasvoivat entisestään vuodesta 2001 alkaen. Suuntaus jyrkkeni vuosien 2002 ja 2005 välillä. Seuraavassa taulukossa esitetään joitakin AFR:n tuloksen avaintekijöitä tuen myöntämistä edeltävänä ajanjaksona:

(euroa)

31.12.2004

31.12.2003

31.12.2002

31.12.2001

Vuotuinen liikevaihto

22 700 000

42 700 000

42 000 000

70 000 000

Nettotulos

–11 589 620

–14 270 634

–2 083 746

–10 500 000

Oma pääoma

–21 090 000

–23 000 000

–8 700 000

–6 600 000

2.2   Tukitoimet

| (9) | Nord-Pas-de-Calais’n alue ja Douaisis’n kuntaliittymä myönsivät 4 päivänä heinäkuuta 2005 AFR:lle kumpikin miljoonan euron suuruisen takaisinmaksettavan lainan, joka kokonaisuudessaan oli siis kaksi miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(9)

Nord-Pas-de-Calais’n alue ja Douaisis’n kuntaliittymä myönsivät 4 päivänä heinäkuuta 2005 AFR:lle kumpikin miljoonan euron suuruisen takaisinmaksettavan lainan, joka kokonaisuudessaan oli siis kaksi miljoonaa euroa.

| (10) | Ranskan viranomaisten antamien tietojen mukaan lainat myönnettiin seuraavilla ehdoilla:






  — | Nord-Pas-de-Calais’n alueen myöntämän takaisinmaksettavan lainan vuosikorko oli 4,08 prosenttia (vastaa yhteisössä tuona aikana sovellettua viitekorkoa) sillä varauksella, että AFR tekee rahoitussuunnitelman valmiiksi. Laina oli maksettava takaisin kolmessa vuodessa kahtena vuotuisena maksueränä 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Komission tietojen mukaan näitä lainoja ei ole vielä kokonaisuudessaan maksettu takaisin. |
| --- | --- | --- |

(10)

Ranskan viranomaisten antamien tietojen mukaan lainat myönnettiin seuraavilla ehdoilla:

—

Nord-Pas-de-Calais’n alueen myöntämän takaisinmaksettavan lainan vuosikorko oli 4,08 prosenttia (vastaa yhteisössä tuona aikana sovellettua viitekorkoa) sillä varauksella, että AFR tekee rahoitussuunnitelman valmiiksi. Laina oli maksettava takaisin kolmessa vuodessa kahtena vuotuisena maksueränä 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Komission tietojen mukaan näitä lainoja ei ole vielä kokonaisuudessaan maksettu takaisin.

| — | Douaisis’n kuntaliittymä myönsi lainan 4,08 prosentin vuosikorolla (vastaa myöntämishetkellä yhteisössä sovellettua viitekorkoa) sillä varauksella, että Nord-Pas-de-Calais’n alue myöntää vastaavan lainan samoilla ehdoilla ja että toimitetaan todisteet AFR:n ja Lormaferin peruuttamattomasta sulautumisesta; viimeksi mainittu yritys on Arbel SA:n määräysvallassa. Kyseinen laina oli niinikään maksettava takaisin kolmessa vuodessa kahtena vuotuisena maksueränä 1 päivänä tammikuuta 2006 alkaen. |
| --- | --- |

—

Douaisis’n kuntaliittymä myönsi lainan 4,08 prosentin vuosikorolla (vastaa myöntämishetkellä yhteisössä sovellettua viitekorkoa) sillä varauksella, että Nord-Pas-de-Calais’n alue myöntää vastaavan lainan samoilla ehdoilla ja että toimitetaan todisteet AFR:n ja Lormaferin peruuttamattomasta sulautumisesta; viimeksi mainittu yritys on Arbel SA:n määräysvallassa. Kyseinen laina oli niinikään maksettava takaisin kolmessa vuodessa kahtena vuotuisena maksueränä 1 päivänä tammikuuta 2006 alkaen.

3.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (11) | Komissio arvioi päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, että takaisinmaksettavat lainat olivat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio totesi, että toimenpiteet antoivat AFR:lle edun, sillä taloudellisen tilanteensa vuoksi yritys ei olisi pystynyt hankkimaan rahoitusta yhtä edullisin ehdoin rahoitusmarkkinoilta. |
| --- | --- |

(11)

Komissio arvioi päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, että takaisinmaksettavat lainat olivat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio totesi, että toimenpiteet antoivat AFR:lle edun, sillä taloudellisen tilanteensa vuoksi yritys ei olisi pystynyt hankkimaan rahoitusta yhtä edullisin ehdoin rahoitusmarkkinoilta.

| (12) | Komissio katsoi myös, että AFR oli valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (4), jäljempänä ’suuntaviivat’, tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, ja että sen saaman valtiontuen soveltuvuutta olisi arvioitava suuntaviivojen perusteella. Komissio suhtautuu epäilevästi siihen, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Komissio katsoi myös, että AFR oli valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (4), jäljempänä ’suuntaviivat’, tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, ja että sen saaman valtiontuen soveltuvuutta olisi arvioitava suuntaviivojen perusteella. Komissio suhtautuu epäilevästi siihen, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille suuntaviivojen mukaisesti.

4.   RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (13) | Ranskan viranomaiset väittävät, että vaikka AFR koki vaikeuksia aikana, jolloin takaisinmaksettavat lainat myönnettiin ja maksettiin (vuoden 2005 heinäkuussa ja saman vuoden jälkipuoliskolla), yritys kuitenkin säilytti asiakkaidensa ja pankkien luottamuksen. |
| --- | --- |

(13)

Ranskan viranomaiset väittävät, että vaikka AFR koki vaikeuksia aikana, jolloin takaisinmaksettavat lainat myönnettiin ja maksettiin (vuoden 2005 heinäkuussa ja saman vuoden jälkipuoliskolla), yritys kuitenkin säilytti asiakkaidensa ja pankkien luottamuksen.

| (14) | Väitteidensä tueksi Ranskan viranomaiset ovat tuoneet esiin seuraavat seikat, jotka niiden mukaan ovat merkki asiakkaiden ja pankkien luottamuksesta AFR:ää kohtaan:






  — | Pankki [...] (5) oli nostanut AFR:n käyttötilin tilinylitysoikeutta kahdella miljoonalla eurolla ([...] takaus), |
| --- | --- | --- |

(14)

Väitteidensä tueksi Ranskan viranomaiset ovat tuoneet esiin seuraavat seikat, jotka niiden mukaan ovat merkki asiakkaiden ja pankkien luottamuksesta AFR:ää kohtaan:

—

Pankki [...] (5) oli nostanut AFR:n käyttötilin tilinylitysoikeutta kahdella miljoonalla eurolla ([...] takaus),

| — | AFR oli saanut asiakkailtaan ennakkomaksuina seitsemän miljoonaa euroa ([...] takaus) (5), johon on lisättävä neljä miljoonaa euroa uusina ennakkomaksuina tammikuussa 2006, |
| --- | --- |

—

AFR oli saanut asiakkailtaan ennakkomaksuina seitsemän miljoonaa euroa ([...] takaus) (5), johon on lisättävä neljä miljoonaa euroa uusina ennakkomaksuina tammikuussa 2006,

| — | samanaikaisesti yritys sai [...] (5) neljän miljoonan euron arvosta tavarantoimittajan takauksia. |
| --- | --- |

—

samanaikaisesti yritys sai [...] (5) neljän miljoonan euron arvosta tavarantoimittajan takauksia.

| (15) | Ranskan viranomaiset esittivät huomautustensa tueksi asiakirjoja, joista käy ilmi seuraavaa:






  — | tilinylitysoikeuden korko oli 4,4199 prosenttia 1 päivänä heinäkuuta 2005, |
| --- | --- | --- |

(15)

Ranskan viranomaiset esittivät huomautustensa tueksi asiakirjoja, joista käy ilmi seuraavaa:

—

tilinylitysoikeuden korko oli 4,4199 prosenttia 1 päivänä heinäkuuta 2005,

| — | [...]:n (5) AFR:lle järjestämien eri takausten kokonaismäärä (tavarantoimittajat, sopimustakaukset, rahoitustakuut) oli 29 miljoonaa euroa 6 päivänä toukokuuta 2005. |
| --- | --- |

—

[...]:n (5) AFR:lle järjestämien eri takausten kokonaismäärä (tavarantoimittajat, sopimustakaukset, rahoitustakuut) oli 29 miljoonaa euroa 6 päivänä toukokuuta 2005.

5.   TUEN ARVIOINTI PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN VALOSSA

5.1   Valtiontuki

5.1.1   Valtion varat

| (16) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(16)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (17) | Takaisinmaksettavien lainojen osalta komissio toteaa seuraavaa: |
| --- | --- |

(17)

Takaisinmaksettavien lainojen osalta komissio toteaa seuraavaa:

| (18) | Perustamissopimuksen 87 artikla ei koske pelkästään jäsenvaltioiden kansallisten hallitusten myöntämiä tukia vaan myös alueellisilta yhteisöiltä, kuten Nord-Pas-de-Calais’n alueelta ja Douaisis’n kuntaliittymältä, saatuja tukia. Näiden yhteisöjen varat ovat valtion varoja ja niiden tekemät päätökset myöntää lainoja AFR:lle on katsottava valtion toiminnaksi. |
| --- | --- |

(18)

Perustamissopimuksen 87 artikla ei koske pelkästään jäsenvaltioiden kansallisten hallitusten myöntämiä tukia vaan myös alueellisilta yhteisöiltä, kuten Nord-Pas-de-Calais’n alueelta ja Douaisis’n kuntaliittymältä, saatuja tukia. Näiden yhteisöjen varat ovat valtion varoja ja niiden tekemät päätökset myöntää lainoja AFR:lle on katsottava valtion toiminnaksi.

5.1.2   Tiettyjä yrityksiä suosivat tuet

| (19) | Lainat myönnettiin ajankohtana, jolloin AFR:llä oli vaikea taloudellinen tilanne. Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi, että ottaen huomioon johdanto-osan 8 kappaleessa kuvattu yrityksen taloudellinen tilanne, AFR oli tuen myöntämishetkellä suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Komissio katsoi myös, että lainat myönnettiin ilman minkäänlaisia takaisinmaksua koskevia vakuuksia, vaikka koron katsotaan vastaavan tavanomaisin vakuuksin katettuihin lainoihin (6) sovellettavia korkoja. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei AFR olisi mitenkään voinut mainitussa taloudellisessa tilanteessa saada lainamarkkinoilta rahoitusta yhtä edullisin ehdoin. Tämän vuoksi kyseisistä lainoista koitui etua AFR:lle. |
| --- | --- |

(19)

Lainat myönnettiin ajankohtana, jolloin AFR:llä oli vaikea taloudellinen tilanne. Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi, että ottaen huomioon johdanto-osan 8 kappaleessa kuvattu yrityksen taloudellinen tilanne, AFR oli tuen myöntämishetkellä suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Komissio katsoi myös, että lainat myönnettiin ilman minkäänlaisia takaisinmaksua koskevia vakuuksia, vaikka koron katsotaan vastaavan tavanomaisin vakuuksin katettuihin lainoihin (6) sovellettavia korkoja. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei AFR olisi mitenkään voinut mainitussa taloudellisessa tilanteessa saada lainamarkkinoilta rahoitusta yhtä edullisin ehdoin. Tämän vuoksi kyseisistä lainoista koitui etua AFR:lle.

| (20) | On huomattava, että Ranskan viranomaiset totesivat 14 kohdassa mainittujen esimerkkien perusteella, että AFR:llä oli tuen myöntämisajankohtana vielä pankkien ja asiakkaiden luottamus. Komissio tulkitsee niin, että Ranska kiistää, että AFR oli kykenemätön hankkimaan rahoitusta samanlaisin ehdoin lainamarkkinoilta (samalla kiistetään se, että takaisinmaksettavista lainoista koitui etua AFR:lle) ja että laajemmassa merkityksessä AFR oli lainojen myöntämisen aikaan yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(20)

On huomattava, että Ranskan viranomaiset totesivat 14 kohdassa mainittujen esimerkkien perusteella, että AFR:llä oli tuen myöntämisajankohtana vielä pankkien ja asiakkaiden luottamus. Komissio tulkitsee niin, että Ranska kiistää, että AFR oli kykenemätön hankkimaan rahoitusta samanlaisin ehdoin lainamarkkinoilta (samalla kiistetään se, että takaisinmaksettavista lainoista koitui etua AFR:lle) ja että laajemmassa merkityksessä AFR oli lainojen myöntämisen aikaan yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys.

| (21) | Ranskan esittämät huomautukset eivät kuitenkaan muuta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tehtyä arviota seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(21)

Ranskan esittämät huomautukset eivät kuitenkaan muuta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tehtyä arviota seuraavista syistä:

| (22) | Ranskan viranomaisten mainitsemat esimerkit lainoista (kuten käyttötilin tilinylitysoikeus ja ennakkomaksut asiakkailta) eivät ole verrattavissa tutkintamenettelyn kohteena oleviin takaisinmaksettaviin lainoihin. Käyttötilin tilinylitysoikeus on hyvin lyhytaikainen laina päinvastoin kuin kolmen vuoden aikana maksettavat lainat. Luotonantajat eivät sen vuoksi sovella näihin erilaisiin luottomuotoihin samanlaista riskianalyysia. Se, että luotonottaja voi saada lyhytaikaisen lainan, ei ole riittävä peruste sen arvioimiselle, voiko luotonottaja saada pitkäaikaisen lainan, jonka takaisinmaksaminen riippuu luotonottajan selviytymiskyvystä. |
| --- | --- |

(22)

Ranskan viranomaisten mainitsemat esimerkit lainoista (kuten käyttötilin tilinylitysoikeus ja ennakkomaksut asiakkailta) eivät ole verrattavissa tutkintamenettelyn kohteena oleviin takaisinmaksettaviin lainoihin. Käyttötilin tilinylitysoikeus on hyvin lyhytaikainen laina päinvastoin kuin kolmen vuoden aikana maksettavat lainat. Luotonantajat eivät sen vuoksi sovella näihin erilaisiin luottomuotoihin samanlaista riskianalyysia. Se, että luotonottaja voi saada lyhytaikaisen lainan, ei ole riittävä peruste sen arvioimiselle, voiko luotonottaja saada pitkäaikaisen lainan, jonka takaisinmaksaminen riippuu luotonottajan selviytymiskyvystä.

| (23) | Asiakkailta saaduista ennakkomaksuista komissio toteaa, että [...] (5), joka on riippumaton elin, antoi niihin liittyvän vastatakauksen, mikä tarkoittaa, että asiakkaat ja tavarantoimittajat eivät ottaneet riskejä AFR:n taloudellisen tilanteen suhteen. Näin ollen niillä ei ollut syytä tehdä yrityksen taloudellisesta toimintakyvystä sellaista analyysia, jonka ne olisivat vaatineet, jos ne olisivat aikoneet myöntää yritykselle lainan ilman hyväksyttyä vakuutta. |
| --- | --- |

(23)

Asiakkailta saaduista ennakkomaksuista komissio toteaa, että [...] (5), joka on riippumaton elin, antoi niihin liittyvän vastatakauksen, mikä tarkoittaa, että asiakkaat ja tavarantoimittajat eivät ottaneet riskejä AFR:n taloudellisen tilanteen suhteen. Näin ollen niillä ei ollut syytä tehdä yrityksen taloudellisesta toimintakyvystä sellaista analyysia, jonka ne olisivat vaatineet, jos ne olisivat aikoneet myöntää yritykselle lainan ilman hyväksyttyä vakuutta.

| (24) | Yhteenvetona voidaan todeta, että Ranskan huomautusten perusteella ei voida päätellä, että AFR olisi voinut saada rahoitusta samanlaisin ehdoin lainamarkkinoilta. |
| --- | --- |

(24)

Yhteenvetona voidaan todeta, että Ranskan huomautusten perusteella ei voida päätellä, että AFR olisi voinut saada rahoitusta samanlaisin ehdoin lainamarkkinoilta.

5.1.3   Vaikeuksissa oleva yritys

| (25) | AFR:n asemasta suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä komissio toteaa seuraavaa. |
| --- | --- |

(25)

AFR:n asemasta suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä komissio toteaa seuraavaa.

| (26) | Suuntaviivojen 10 a) kohdassa todetaan, että yritys on vaikeuksissa, jos se on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana. Kyseinen säännös ilmaisee oletuksen, että suuren osan merkitystä pääomastaan menettänyt yritys ei kykene selviämään menetyksistään, mikä johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Komissio katsoo, että tätä oletusta voidaan loogisesti soveltaa sitä suuremmalla syyllä sellaiseen yritykseen, joka on menettänyt koko merkityn pääomansa ja jonka oma pääoma on negatiivinen. |
| --- | --- |

(26)

Suuntaviivojen 10 a) kohdassa todetaan, että yritys on vaikeuksissa, jos se on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana. Kyseinen säännös ilmaisee oletuksen, että suuren osan merkitystä pääomastaan menettänyt yritys ei kykene selviämään menetyksistään, mikä johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Komissio katsoo, että tätä oletusta voidaan loogisesti soveltaa sitä suuremmalla syyllä sellaiseen yritykseen, joka on menettänyt koko merkityn pääomansa ja jonka oma pääoma on negatiivinen.

| (27) | Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa mainitut taloudelliset tiedot osoittavat (Ranska ei kyseenalaistanut näitä muodollisen tutkintamenettelyn aikana), AFR:n oma pääoma oli negatiivinen vuodesta 2001 alkaen eikä se tuen myöntämisajankohtana ollut kyennyt muuttamaan suuntaa takaisin positiiviseksi. Komissio katsoo, että näissä olosuhteissa AFR oli tuen myöntämisajankohtana suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(27)

Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa mainitut taloudelliset tiedot osoittavat (Ranska ei kyseenalaistanut näitä muodollisen tutkintamenettelyn aikana), AFR:n oma pääoma oli negatiivinen vuodesta 2001 alkaen eikä se tuen myöntämisajankohtana ollut kyennyt muuttamaan suuntaa takaisin positiiviseksi. Komissio katsoo, että näissä olosuhteissa AFR oli tuen myöntämisajankohtana suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys.

| (28) | Sitä paitsi komissio katsoo, että AFR täytti tuen myöntämisajankohtana myös suuntaviivojen 11 kohdassa esitetyn, vaikeuksissa olevaa yritystä koskevan määritelmän edellytykset. Siinä todetaan, että vaikka 10 kohdassa esitetyn vaikeuksissa olevaa yritystä koskevan määritelmän edellytykset eivät täyty, yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa erityisesti silloin, kun on havaittavissa tavanomaiset merkit vaikeuksista, kuten kasvavat tappiot ja vähenevä liikevaihto. Yrityksen voidaan kuitenkin katsoa olevan vaikeuksissa 11 kohdan mukaan vasta silloin, kun on varmistettu, ettei yritys kykene selviytymään omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai markkinalähteistä saaduilla varoilla. Tällä säännöksellä muistutetaan, että vaikeuksissa olevan yrityksen asema on määritettävä kaikkien asianmukaisten indikaattorien valossa ja että ratkaiseva merkitys on annettava yrityksen kyvylle selviytyä ilman viranomaisten puuttumista tilanteeseen. |
| --- | --- |

(28)

Sitä paitsi komissio katsoo, että AFR täytti tuen myöntämisajankohtana myös suuntaviivojen 11 kohdassa esitetyn, vaikeuksissa olevaa yritystä koskevan määritelmän edellytykset. Siinä todetaan, että vaikka 10 kohdassa esitetyn vaikeuksissa olevaa yritystä koskevan määritelmän edellytykset eivät täyty, yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa erityisesti silloin, kun on havaittavissa tavanomaiset merkit vaikeuksista, kuten kasvavat tappiot ja vähenevä liikevaihto. Yrityksen voidaan kuitenkin katsoa olevan vaikeuksissa 11 kohdan mukaan vasta silloin, kun on varmistettu, ettei yritys kykene selviytymään omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai markkinalähteistä saaduilla varoilla. Tällä säännöksellä muistutetaan, että vaikeuksissa olevan yrityksen asema on määritettävä kaikkien asianmukaisten indikaattorien valossa ja että ratkaiseva merkitys on annettava yrityksen kyvylle selviytyä ilman viranomaisten puuttumista tilanteeseen.

| (29) | Komissio toteaa tältä osin (kuten johdanto-osan 8 kappaleessa esitetystä taulukosta ilmenee), että vuodesta 2001 alkaen AFR:n liikevaihto on jatkuvasti supistunut samalla kun tappiollisuus on jatkunut. Kysymys on vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkeistä suuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Päätöksessään virallisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio oli jo todennut nämä tunnusmerkit, mikä tuki sen alustavaa päätelmää, että AFR oli vaikeuksissa oleva yritys. Lisäksi AFR:n taloudellisen tilanteen negatiivinen suunta ilmenee siitä, että tammikuusta 2004 alkaen yritys ei ole kyennyt maksamaan 4,3 miljoonan euron sosiaaliturvamaksuja ja verovelkoja määräajan sisällä, ja tämän vuoksi sen oli pyydettävä toimivaltaisilta viranomaisilta lykkäystä ja järjestelyä velan selvittämiseksi. |
| --- | --- |

(29)

Komissio toteaa tältä osin (kuten johdanto-osan 8 kappaleessa esitetystä taulukosta ilmenee), että vuodesta 2001 alkaen AFR:n liikevaihto on jatkuvasti supistunut samalla kun tappiollisuus on jatkunut. Kysymys on vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkeistä suuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Päätöksessään virallisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio oli jo todennut nämä tunnusmerkit, mikä tuki sen alustavaa päätelmää, että AFR oli vaikeuksissa oleva yritys. Lisäksi AFR:n taloudellisen tilanteen negatiivinen suunta ilmenee siitä, että tammikuusta 2004 alkaen yritys ei ole kyennyt maksamaan 4,3 miljoonan euron sosiaaliturvamaksuja ja verovelkoja määräajan sisällä, ja tämän vuoksi sen oli pyydettävä toimivaltaisilta viranomaisilta lykkäystä ja järjestelyä velan selvittämiseksi.

| (30) | Ainoat Ranskan esiin nostamat seikat, jotka saattaisivat merkitä päinvastaista, ovat AFR:lle myönnetyt lainat (käyttötilin tilinylitysoikeus ja ennakkomaksut) ja [...]:n (5) AFR:lle myöntämät takaukset. Komissio katsoo, että nämä tulisi ottaa huomioon arvioitaessa suuntaviivojen 11 kohdan edellyttämällä tavalla yrityksen kykyä selvitä rahoitusmarkkinoilta saamansa rahoituksen avulla. Tässä yhteydessä komissio katsoo, että






  — | AFR:n oma negatiivinen pääoma osoittaa, että se ei kyennyt selviytymään vaikeuksista omin varoin, |
| --- | --- | --- |

(30)

Ainoat Ranskan esiin nostamat seikat, jotka saattaisivat merkitä päinvastaista, ovat AFR:lle myönnetyt lainat (käyttötilin tilinylitysoikeus ja ennakkomaksut) ja [...]:n (5) AFR:lle myöntämät takaukset. Komissio katsoo, että nämä tulisi ottaa huomioon arvioitaessa suuntaviivojen 11 kohdan edellyttämällä tavalla yrityksen kykyä selvitä rahoitusmarkkinoilta saamansa rahoituksen avulla. Tässä yhteydessä komissio katsoo, että

—

AFR:n oma negatiivinen pääoma osoittaa, että se ei kyennyt selviytymään vaikeuksista omin varoin,

| — | Ranskan viranomaiset ilmoittivat, että AFR:n osakkeenomistaja Arbel SA ei kyennyt yksin varmistamaan tytäryhtiönsä selviytymistä huolimatta sille antamastaan tuesta, |
| --- | --- |

—

Ranskan viranomaiset ilmoittivat, että AFR:n osakkeenomistaja Arbel SA ei kyennyt yksin varmistamaan tytäryhtiönsä selviytymistä huolimatta sille antamastaan tuesta,

| — | rahoitusmarkkinoiden lähteistä voidaan todeta, että lainat ja takaukset, joihin Ranska on viitannut, merkitsevät korkeintaan sitä, että AFR:llä oli edelleen kyky hankkia rajallinen määrä lyhytaikaista luottoa. Kun otetaan huomioon AFR:n vaikeuksien laajuus ja erityisesti sen pääoman tarve, mainituista lainoista ei kuitenkaan voida päätellä, että AFR olisi voinut ratkaista vaikeutensa markkinalähtöisellä rahoituksella. |
| --- | --- |

—

rahoitusmarkkinoiden lähteistä voidaan todeta, että lainat ja takaukset, joihin Ranska on viitannut, merkitsevät korkeintaan sitä, että AFR:llä oli edelleen kyky hankkia rajallinen määrä lyhytaikaista luottoa. Kun otetaan huomioon AFR:n vaikeuksien laajuus ja erityisesti sen pääoman tarve, mainituista lainoista ei kuitenkaan voida päätellä, että AFR olisi voinut ratkaista vaikeutensa markkinalähtöisellä rahoituksella.

| (31) | On sen vuoksi pääteltävä, että tuen myöntämishetkellä AFR oli vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa, jotka uhkasivat sen selviytymistä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä ja että se ei kyennyt ratkaisemaan näitä vaikeuksia ilman viranomaisten apua. |
| --- | --- |

(31)

On sen vuoksi pääteltävä, että tuen myöntämishetkellä AFR oli vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa, jotka uhkasivat sen selviytymistä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä ja että se ei kyennyt ratkaisemaan näitä vaikeuksia ilman viranomaisten apua.

| (32) | Tämän vuoksi komissio arvioi, että edellä esitettyjen huomautusten ja erityisesti johdanto-osan 8 kappaleessa esitettyjen taloudellisten tulosten valossa AFR oli takaisinmaksettavien lainojen myöntämisen aikaan suuntaviivojen 10 kohdassa ja toissijaisesti myös 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Ottaen huomioon AFR:n vaikeudet komissio katsoo, että yritys ei olisi kyennyt hankkimaan rahoitusta yhtä edullisin ehdoin luottomarkkinoilta. Kyseisistä lainoista koitui siis etua AFR:lle, koska se saattoi saada rahoitusta luottomarkkinoita edullisemmilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(32)

Tämän vuoksi komissio arvioi, että edellä esitettyjen huomautusten ja erityisesti johdanto-osan 8 kappaleessa esitettyjen taloudellisten tulosten valossa AFR oli takaisinmaksettavien lainojen myöntämisen aikaan suuntaviivojen 10 kohdassa ja toissijaisesti myös 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Ottaen huomioon AFR:n vaikeudet komissio katsoo, että yritys ei olisi kyennyt hankkimaan rahoitusta yhtä edullisin ehdoin luottomarkkinoilta. Kyseisistä lainoista koitui siis etua AFR:lle, koska se saattoi saada rahoitusta luottomarkkinoita edullisemmilla ehdoilla.

5.1.4   Vaikutukset kauppaan ja kilpailun vääristyminen

| (33) | Takaisinmaksettavista lainoista koitui etua AFR:lle suhteessa muihin vastaavassa tilanteessa oleviin yrityksiin, koska vain se saattoi hyötyä lainoista. |
| --- | --- |

(33)

Takaisinmaksettavista lainoista koitui etua AFR:lle suhteessa muihin vastaavassa tilanteessa oleviin yrityksiin, koska vain se saattoi hyötyä lainoista.

| (34) | Rautatieliikenteen liikkuvan kaluston valmistuksen alalla on useita eurooppalaisia toimijoita ja alalla käydään yhteisön sisäistä kauppaa. AFR:lle myönnetty etu saattaa siis vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(34)

Rautatieliikenteen liikkuvan kaluston valmistuksen alalla on useita eurooppalaisia toimijoita ja alalla käydään yhteisön sisäistä kauppaa. AFR:lle myönnetty etu saattaa siis vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

5.1.5   Päätelmä

| (35) | Edellä esitettyjen huomautusten perusteella komissio katsoo, että AFR:lle myönnettyjä takaisinmaksettavia lainoja on pidettävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(35)

Edellä esitettyjen huomautusten perusteella komissio katsoo, että AFR:lle myönnettyjä takaisinmaksettavia lainoja on pidettävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.

5.2   Tuen määrä

| (36) | Kun kyseessä on vaikeuksissa olevalle yritykselle lainojen muodossa myönnetty tuki, tukielementti muodostuu tosiasiallisesti erosta sovelletun koron ja sen koron välillä, jolla tuensaajayritys olisi voinut saada saman lainan yksityisillä markkinoilla (7). |
| --- | --- |

(36)

Kun kyseessä on vaikeuksissa olevalle yritykselle lainojen muodossa myönnetty tuki, tukielementti muodostuu tosiasiallisesti erosta sovelletun koron ja sen koron välillä, jolla tuensaajayritys olisi voinut saada saman lainan yksityisillä markkinoilla (7).

| (37) | Ilmoituksessaan viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (6) komissio toteaa, että viitekorko on alin käytetty korko, jota voidaan korottaa tiettyjen riskitekijöiden perusteella (esimerkiksi kun yritys on vaikeuksissa tai kun pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai jopa enemmän. |
| --- | --- |

(37)

Ilmoituksessaan viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (6) komissio toteaa, että viitekorko on alin käytetty korko, jota voidaan korottaa tiettyjen riskitekijöiden perusteella (esimerkiksi kun yritys on vaikeuksissa tai kun pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai jopa enemmän.

| (38) | Asiassa Chemische Werke Piesteritz
   (7) komissio katsoi, että laina vaikeuksissa olevalle yritykselle oikeutti 400 peruspisteen korotukseen. Komissio vahvisti tämän näkemyksen asiassa Biria
   (8) toteamalla, että vakuuden puuttuminen merkitsi riskiä, mikä oikeutti 400 peruspisteen korotukseen ja siis kaikkiaan 800 peruspisteen nousuun. Komissio arvioi, että tämän tapauksen olosuhteet ovat pääosin samanlaiset kuin mainituissa tapauksissa erityisesti vakuuksien puuttumisen ja vaikeuksien laajuuden osalta. Niinpä AFR:lle myönnettyjen takaisinmaksettavien lainojen riskeihin voidaan soveltaa samaa arviointia. |
| --- | --- |

(38)

Asiassa Chemische Werke Piesteritz
   (7) komissio katsoi, että laina vaikeuksissa olevalle yritykselle oikeutti 400 peruspisteen korotukseen. Komissio vahvisti tämän näkemyksen asiassa Biria
   (8) toteamalla, että vakuuden puuttuminen merkitsi riskiä, mikä oikeutti 400 peruspisteen korotukseen ja siis kaikkiaan 800 peruspisteen nousuun. Komissio arvioi, että tämän tapauksen olosuhteet ovat pääosin samanlaiset kuin mainituissa tapauksissa erityisesti vakuuksien puuttumisen ja vaikeuksien laajuuden osalta. Niinpä AFR:lle myönnettyjen takaisinmaksettavien lainojen riskeihin voidaan soveltaa samaa arviointia.

| (39) | Takaisinmaksettavat lainat ovat valtiontukea, joka koostuu takaisinperittävistä lainoista maksettavasta tosiasiallisesta korosta ja korosta, joka yrityksen olisi maksettava, jos tuen myöntämisen aikaan voimassa ollutta viitekorkoa olisi sovellettu 800 peruspisteellä korotettuna. |
| --- | --- |

(39)

Takaisinmaksettavat lainat ovat valtiontukea, joka koostuu takaisinperittävistä lainoista maksettavasta tosiasiallisesta korosta ja korosta, joka yrityksen olisi maksettava, jos tuen myöntämisen aikaan voimassa ollutta viitekorkoa olisi sovellettu 800 peruspisteellä korotettuna.

5.3   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (40) | Ottaen huomioon johdanto-osan 8 kappaleessa kuvattu AFR:n taloudellinen tilanne tuen myöntämisen aikaan (tappiollinen toiminta useina perättäisinä vuosina, negatiivinen pääoma) komissio katsoo, että AFR oli suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys takaisinperittäviä lainoja myönnettäessä. Johdanto-osan 22 ja 23 kappaleessa selitetyistä syistä Ranskan huomautukset eivät muuta tätä analyysiä. |
| --- | --- |

(40)

Ottaen huomioon johdanto-osan 8 kappaleessa kuvattu AFR:n taloudellinen tilanne tuen myöntämisen aikaan (tappiollinen toiminta useina perättäisinä vuosina, negatiivinen pääoma) komissio katsoo, että AFR oli suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys takaisinperittäviä lainoja myönnettäessä. Johdanto-osan 22 ja 23 kappaleessa selitetyistä syistä Ranskan huomautukset eivät muuta tätä analyysiä.

| (41) | Vuonna 2005 AFR oli osa ARBEL SA -holdingyhtiön määräysvallassa olevaa yhtymää. Rautatieliikenteeseen liittyvän toiminnan (AFR ja Lormafer) ohella yhtymä koostui yrityksistä, jotka olivat erikoistuneet rakennusteollisuuden tarvitsemien ikkunoiden valmistukseen. Ranskan viranomaisten ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista antamista tiedoista käy ilmi, että AFR:n vaikeudet olivat sen erityisongelma yhtymän sisällä, sillä sen toiminta ei mitenkään liittynyt rakennustoimintaan. Komissio toteaa myös, että AFR:n vaikeudet näyttävät olleen yhtymälle ylivoimaisen suuria ratkaistavaksi ottaen huomioon sen keskinkertaisen tuloksen. Tämän vuoksi komissio katsoo, että suuntaviivojen 13 kohta ei estä myöntämästä AFR:lle pelastamis- tai rakenneuudistustukea huolimatta siitä, että se kuuluu yhtymään. |
| --- | --- |

(41)

Vuonna 2005 AFR oli osa ARBEL SA -holdingyhtiön määräysvallassa olevaa yhtymää. Rautatieliikenteeseen liittyvän toiminnan (AFR ja Lormafer) ohella yhtymä koostui yrityksistä, jotka olivat erikoistuneet rakennusteollisuuden tarvitsemien ikkunoiden valmistukseen. Ranskan viranomaisten ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista antamista tiedoista käy ilmi, että AFR:n vaikeudet olivat sen erityisongelma yhtymän sisällä, sillä sen toiminta ei mitenkään liittynyt rakennustoimintaan. Komissio toteaa myös, että AFR:n vaikeudet näyttävät olleen yhtymälle ylivoimaisen suuria ratkaistavaksi ottaen huomioon sen keskinkertaisen tuloksen. Tämän vuoksi komissio katsoo, että suuntaviivojen 13 kohta ei estä myöntämästä AFR:lle pelastamis- tai rakenneuudistustukea huolimatta siitä, että se kuuluu yhtymään.

| (42) | Tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on sen vuoksi arvioitava suuntaviivojen pohjalta. |
| --- | --- |

(42)

Tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on sen vuoksi arvioitava suuntaviivojen pohjalta.

| (43) | Komissio toteaa, että suuntaviivoissa määritellyt edellytykset rakenneuudistustuelle eivät täyty. Komissio katsookin, että






  — | Ranskan viranomaiset eivät esittäneet sille rakenneuudistussuunnitelmaa suuntaviivojen 34–37 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

(43)

Komissio toteaa, että suuntaviivoissa määritellyt edellytykset rakenneuudistustuelle eivät täyty. Komissio katsookin, että

—

Ranskan viranomaiset eivät esittäneet sille rakenneuudistussuunnitelmaa suuntaviivojen 34–37 kohdan mukaisesti,

| — | komission tiedossa ei ole vastasuoritteita, joilla estettäisiin kilpailun kohtuuton vääristyminen tuen myöntämisen seurauksena (suuntaviivojen 38–42 kohta). |
| --- | --- |

—

komission tiedossa ei ole vastasuoritteita, joilla estettäisiin kilpailun kohtuuton vääristyminen tuen myöntämisen seurauksena (suuntaviivojen 38–42 kohta).

| (44) | Tuki ei näytä täyttävän suuntaviivojen mukaisia edellytyksiä pelastamistuen myöntämiselle ottaen huomioon, että takaisinmyönnettävät lainat myönnettiin yli kuuden kuukauden mittaiselle ajalle (ks. suuntaviivojen 25 kohta). |
| --- | --- |

(44)

Tuki ei näytä täyttävän suuntaviivojen mukaisia edellytyksiä pelastamistuen myöntämiselle ottaen huomioon, että takaisinmyönnettävät lainat myönnettiin yli kuuden kuukauden mittaiselle ajalle (ks. suuntaviivojen 25 kohta).

| (45) | Nämä näkökohdat riittävät sen toteamiseksi, että tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(45)

Nämä näkökohdat riittävät sen toteamiseksi, että tuki ei sovellu yhteismarkkinoille.

6.   PÄÄTELMÄ

Komissio toteaa, että Ranska on myöntänyt mainitun tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Koska tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, Ranskan on lopetettava sen antaminen ja perittävä takaisin tuensaajalle jo myönnetyt tukisummat,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ranskan Arbel Fauvet Rail SA:lle myöntämä valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1.   Ranskan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin.

2.   Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan tämän päätöksen välitön täytäntöönpano. Takaisin perittäviin tukiin sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

3.   Korko lasketaan Komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (9) V luvun säännösten mukaisesti.

4.   Ranskan on peruutettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.

3 artikla

1.   Ranskan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

2.   Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet ja erityisesti seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko) |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko)

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

3.   Ranskan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaisia tietoja tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 2 päivänä huhtikuuta 2008.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 249, 24.10.2007, s. 17.

1

(2)  Ks. alaviite 2.

2

(3)  AFR siirtyi 29. kesäkuuta 2007 IGF Industries yritykselle. Sen viralliseksi nimeksi tuli ”IGF Industries – Arbel Fauvet Rail”.

3

(4)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  Luottamuksellisia tietoja.

5

(6)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3).

6

(7)  Ks. komission päätös, tehty 2 päivänä maaliskuuta 2005 asiassa Chemische Werke Piesteritz (EUVL L 296, 12.11.2005, s. 19, kohdat 107–108) ja komission päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 2007 asiassa C 38/05 Biria (EUVL L 183, 13.7.2007, kohdat 27, 83 ja siitä eteenpäin).

7

Chemische Werke Piesteritz

Biria

(8)  Asia C 38/05, mainittu edellä alaviitteessä 9 (ks. kohdat 83–86).

8

(9)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

9

---

5.9.2008

| 5.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 238/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 238/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---