# Eiropas Savienības L 231/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 231 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 29. augusts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 231

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 29. augusts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 843/2008 (2008. gada 28. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 844/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 845/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 846/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 900/2007 | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 847/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 1060/2007 | 8 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 848/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2076/2002 un Lēmumu 2003/565/EK attiecībā uz Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā paredzēto laikposmu (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 849/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3199/93 par spirta pilnīgas denaturēšanas procesu savstarpējo atzīšanu sakarā ar atbrīvojumu no akcīzes nodokļa | 11 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 850/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko atklāj eksporta licenču piešķiršanas procedūru attiecībā uz sieriem, kuri 2009. gadā eksportējami uz Amerikas Savienotajām Valstīm atbilstīgi dažām VVTT kvotām | 12 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 851/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 17 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 843/2008 (2008. gada 28. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 844/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 845/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 846/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 900/2007

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 847/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 1060/2007

8

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 848/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2076/2002 un Lēmumu 2003/565/EK attiecībā uz Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā paredzēto laikposmu (
  1
  )

1

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 849/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3199/93 par spirta pilnīgas denaturēšanas procesu savstarpējo atzīšanu sakarā ar atbrīvojumu no akcīzes nodokļa

11

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 850/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko atklāj eksporta licenču piešķiršanas procedūru attiecībā uz sieriem, kuri 2009. gadā eksportējami uz Amerikas Savienotajām Valstīm atbilstīgi dažām VVTT kvotām

12

Komisijas Regula (EK) Nr. 851/2008 (2008. gada 28. augusts), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

17

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 117 – vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites trokšņu emisijām un saķeri ar slapju virsmu | 19 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 117 – vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites trokšņu emisijām un saķeri ar slapju virsmu

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 29.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 843/2008

(2008. gada 28. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 29. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 590/2008 (OV L 163, 24.6.2008., 24. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 22,9 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 22,7 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| MK | 21,6 |
| TR | 128,2 |
| ZZ | 104,1 |
| 0709 90 70 | TR | 93,7 |
| ZZ | 93,7 |
| 0805 50 10 | AR | 61,4 |
| CL | 65,6 |
| UY | 66,2 |
| ZA | 73,8 |
| ZZ | 66,8 |
| 0806 10 10 | EG | 190,0 |
| TR | 113,6 |
| ZZ | 151,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,1 |
| BR | 96,4 |
| CL | 91,6 |
| CN | 74,3 |
| NZ | 107,0 |
| US | 113,4 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 93,9 |
| 0808 20 50 | AR | 131,3 |
| CN | 53,0 |
| TR | 147,5 |
| ZA | 97,8 |
| ZZ | 107,4 |
| 0809 30 | TR | 141,0 |
| ZZ | 141,0 |
| 0809 40 05 | IL | 129,9 |
| MK | 62,1 |
| TR | 107,3 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 90,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

22,9

XS

22,4

ZZ

22,7

0707 00 05

JO

162,5

MK

21,6

TR

128,2

ZZ

104,1

0709 90 70

TR

93,7

ZZ

93,7

0805 50 10

AR

61,4

CL

65,6

UY

66,2

ZA

73,8

ZZ

66,8

0806 10 10

EG

190,0

TR

113,6

ZZ

151,8

0808 10 80

AR

89,1

BR

96,4

CL

91,6

CN

74,3

NZ

107,0

US

113,4

ZA

85,3

ZZ

93,9

0808 20 50

AR

131,3

CN

53,0

TR

147,5

ZA

97,8

ZZ

107,4

0809 30

TR

141,0

ZZ

141,0

0809 40 05

IL

129,9

MK

62,1

TR

107,3

XS

62,1

ZZ

90,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 29.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 844/2008

(2008. gada 28. augusts),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 29. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1 lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

---

PIELIKUMS

Kompensācijas, kas no 2008. gada 29. augusta piemērojamas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1496 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 14,96 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 14,96 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 14,96 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1496 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | — | visi galamērķi, izņemot šādus:






  a) | trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1496

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

14,96

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

14,96

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

14,96

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1496

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

—

visi galamērķi, izņemot šādus:

a)

trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika;

| b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli;

| c) | Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs. |
| --- | --- |

c)

Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs.

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

(2)  Šo likmi piemēro jēlcukuram, kura iznākums ir 92 %. Ja izvestā jēlcukura iznākums nav 92 %, piemērojamo kompensācijas likmi katrai attiecīgajai izvešanas darbībai reizina ar pārrēķina koeficientu, ko iegūst, dalot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III iedaļas 3. punktu aprēķināto izvestā jēlcukura iznākumu ar 92.

---

| 29.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 845/2008

(2008. gada 28. augusts),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta c) d) g) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta c) d) g) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuri atbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuri atbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2).

| (5) | Eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirību starp Kopienas un trešās valsts eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kuras Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tādēļ kompensācijas par eksportu uz minētajiem galamērķiem jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirību starp Kopienas un trešās valsts eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kuras Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tādēļ kompensācijas par eksportu uz minētajiem galamērķiem jāatceļ.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem saskaņā ar šā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem

2.   Lai par tiem varētu saņemt kompensāciju atbilstīgi 1. punktam, produktiem jāatbilst attiecīgām prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 951/2006 3. un 4. pantā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 29. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijos Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1 lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 514/2008 (OV L 150, 10.6.2008., 7. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Eksporta kompensācijas, kas no 2008. gada 29. augusta piemērojamas par sīrupu un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 14,96 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 14,96 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1496 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 14,96 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1496 |
| 1702 90 95 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1496 |
| 1702 90 95 9900 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1496 (3) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 14,96 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1496 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | — | visi galamērķi, izņemot šādus:






  a) | trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg sausnas

14,96

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

14,96

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1496

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

14,96

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1496

1702 90 95 9100

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1496

1702 90 95 9900

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1496 (3)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

14,96

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1496

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

—

visi galamērķi, izņemot šādus:

a)

trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika;

| b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli;

| c) | Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs. |
| --- | --- |

c)

Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs.

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

(2)  Pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(3)  Pamatlikme nav piemērojama Komisijas Regulas (EEK) Nr. 3513/92 (OV L 355, 5.12.1992., 12. lpp.) pielikuma 2. punktā definētajiem produktiem.

---

| 29.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 846/2008

(2008. gada 28. augusts),

ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 900/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 900/2007 par atklātu pastāvīgo konkursu līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 900/2007 par atklātu pastāvīgo konkursu līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 900/2007, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 28. augusts, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 900/2007, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 28. augusts, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 28. augusts Regulas (EK) Nr. 900/2007 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem maksimālā eksporta kompensācija ir 21,957 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 29. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 196, 28.7.2007., 26. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 148/2008 (OV L 46, 21.2.2008., 9. lpp.).

2

---

| 29.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 847/2008

(2008. gada 28. augusts),

ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 1060/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 14. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2007, ar ko izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu Beļģijas, Čehijas, Spānijas, Īrijas, Itālijas, Ungārijas, Polijas, Slovākijas un Zviedrijas intervences aģentūru rīcībā esošā cukura tālākai pārdošanai, lai to izvestu (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 14. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2007, ar ko izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu Beļģijas, Čehijas, Spānijas, Īrijas, Itālijas, Ungārijas, Polijas, Slovākijas un Zviedrijas intervences aģentūru rīcībā esošā cukura tālākai pārdošanai, lai to izvestu (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1060/2007, 4. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 27. augusts, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1060/2007, 4. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 27. augusts, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 27. augusts Regulas (EK) Nr. 1060/2007 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem maksimālā eksporta kompensācija ir 307,08 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 29. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 242, 15.9.2007., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 148/2008 (OV L 46, 21.2.2008., 9. lpp.).

2

---

| 29.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 848/2008

(2008. gada 28. augusts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2076/2002 un Lēmumu 2003/565/EK attiecībā uz Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā paredzēto laikposmu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka dalībvalsts 12 gadu laikā pēc minētās direktīvas izziņošanas var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuri satur minētās direktīvas I pielikumā neiekļautās darbīgās vielas, kas jau ir pieejamas tirgū divus gadus pēc izziņošanas datuma, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda darba programmas ietvaros. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka dalībvalsts 12 gadu laikā pēc minētās direktīvas izziņošanas var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuri satur minētās direktīvas I pielikumā neiekļautās darbīgās vielas, kas jau ir pieejamas tirgū divus gadus pēc izziņošanas datuma, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda darba programmas ietvaros.

| (2) | Vielām, uz kurām attiecas darba programmas trešais un ceturtais posms, 1. apsvērumā minēto 12 gadu laikposmu pagarināja ar Komisijas 2002. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 2076/2002, ar ko pagarina Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minēto laikposmu un kas attiecas uz dažu aktīvo (darbīgo) vielu neiekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā un to augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuru sastāvā ir šīs vielas (2), un ar Komisijas 2003. gada 25. jūlija Lēmumu 2003/565/EK, ar ko pagarina laika posmu, kas paredzēts Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā (3). |
| --- | --- |

(2)

Vielām, uz kurām attiecas darba programmas trešais un ceturtais posms, 1. apsvērumā minēto 12 gadu laikposmu pagarināja ar Komisijas 2002. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 2076/2002, ar ko pagarina Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minēto laikposmu un kas attiecas uz dažu aktīvo (darbīgo) vielu neiekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā un to augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuru sastāvā ir šīs vielas (2), un ar Komisijas 2003. gada 25. jūlija Lēmumu 2003/565/EK, ar ko pagarina laika posmu, kas paredzēts Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā (3).

| (3) | Novērtējuma ziņojumu projektu vērtēšana minētajām vielām ir gandrīz pabeigta, un attiecībā uz lielāko daļu no tām lēmumu par to, vai tās var iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, pieņems līdz 2008. gada 31. decembrim. Attiecībā uz dažām minētajām vielām lēmuma pieņemšanu nav iespējams pabeigt līdz 2008. gada 31. decembrim. Lai darba programmu varētu pabeigt, ir jāpagarina Regulā (EK) Nr. 2076/2002 un Lēmumā 2003/565/EK paredzētais laikposms attiecībā uz darba programmas trešo un ceturto posmu. Turklāt ir jāparedz atbilstošs laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei attiecībā uz iekļaujamām vielām. |
| --- | --- |

(3)

Novērtējuma ziņojumu projektu vērtēšana minētajām vielām ir gandrīz pabeigta, un attiecībā uz lielāko daļu no tām lēmumu par to, vai tās var iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, pieņems līdz 2008. gada 31. decembrim. Attiecībā uz dažām minētajām vielām lēmuma pieņemšanu nav iespējams pabeigt līdz 2008. gada 31. decembrim. Lai darba programmu varētu pabeigt, ir jāpagarina Regulā (EK) Nr. 2076/2002 un Lēmumā 2003/565/EK paredzētais laikposms attiecībā uz darba programmas trešo un ceturto posmu. Turklāt ir jāparedz atbilstošs laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei attiecībā uz iekļaujamām vielām.

| (4) | Šis pagarinājums neskar iespēju iekļaut atsevišķu darbīgo vielu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, kā paredzēts minētās direktīvas 8. panta 2. punkta ceturtajā daļā. |
| --- | --- |

(4)

Šis pagarinājums neskar iespēju iekļaut atsevišķu darbīgo vielu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, kā paredzēts minētās direktīvas 8. panta 2. punkta ceturtajā daļā.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2076/2002 un Lēmums 2003/565/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2076/2002 un Lēmums 2003/565/EK.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2076/2002 1. pantā datumu “līdz 2008. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “līdz 2009. gada 31. decembrim”.

2. pants

Lēmuma 2003/565/EK 1. pantā datumu “līdz 2008. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “līdz 2009. gada 31. decembrim”.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2008/70/EK (OV L 185, 12.7.2008., 40. lpp.).

1

(2)  OV L 319, 23.11.2002., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1313/2007 (OV L 291, 9.11.2007., 11. lpp.).

2

(3)  OV L 192, 31.7.2003., 40. lpp.

3

---

| 29.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 849/2008

(2008. gada 28. augusts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3199/93 par spirta pilnīgas denaturēšanas procesu savstarpējo atzīšanu sakarā ar atbrīvojumu no akcīzes nodokļa

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/83/EEK par to, kā saskaņojams akcīzes nodoklis spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem (1), un jo īpaši tās 27. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 3199/93 (2) noteikts, ka denaturanti, ko katrā dalībvalstī izmanto, lai pilnīgi denaturētu spirtu saskaņā ar Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir jāapraksta minētās regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 3199/93 (2) noteikts, ka denaturanti, ko katrā dalībvalstī izmanto, lai pilnīgi denaturētu spirtu saskaņā ar Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir jāapraksta minētās regulas pielikumā.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstīm no akcīzes nodokļa ir jāatbrīvo spirts, kas ir pilnīgi denaturēts saskaņā ar kādas dalībvalsts prasībām, ja šīs prasības ir pienācīgi paziņotas un pieņemtas saskaņā ar minētā panta 3. un 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstīm no akcīzes nodokļa ir jāatbrīvo spirts, kas ir pilnīgi denaturēts saskaņā ar kādas dalībvalsts prasībām, ja šīs prasības ir pienācīgi paziņotas un pieņemtas saskaņā ar minētā panta 3. un 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (3) | Grieķija 2007. gada 11. septembrī ir paziņojusi par dažām izmaiņām denaturēšanas procesu aprakstā, kas apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 3199/93. |
| --- | --- |

(3)

Grieķija 2007. gada 11. septembrī ir paziņojusi par dažām izmaiņām denaturēšanas procesu aprakstā, kas apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 3199/93.

| (4) | Komisija 2007. gada 27. septembrī nosūtīja minēto paziņojumu pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2007. gada 27. septembrī nosūtīja minēto paziņojumu pārējām dalībvalstīm.

| (5) | Ne Komisija, ne dalībvalstis paredzētajā termiņā nav pieprasījušas šo jautājumu izskatīt Padomē; saskaņā ar Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 4. punktu tiek uzskatīts, ka Padome ir atļāvusi izmaiņas denaturēšanas procesos, par ko paziņojusi Grieķija, sākot no 2007. gada 27. novembra. |
| --- | --- |

(5)

Ne Komisija, ne dalībvalstis paredzētajā termiņā nav pieprasījušas šo jautājumu izskatīt Padomē; saskaņā ar Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 4. punktu tiek uzskatīts, ka Padome ir atļāvusi izmaiņas denaturēšanas procesos, par ko paziņojusi Grieķija, sākot no 2007. gada 27. novembra.

| (6) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 3199/93. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 3199/93.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Akcīzes nodokļa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Akcīzes nodokļa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ierakstu, kas Regulas (EK) Nr. 3199/93 pielikumā attiecas uz Grieķiju, aizstāj ar šādu:

“Grieķija

Zemas kvalitātes etilspirts (destilācijas sākuma un beigu frakcija), kura spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 93 % un nav lielāka par 96 % un kuram uz vienu hektolitru 93 % hidratēta spirta ir pievienotas šādas vielas:

| — | metanols: 2 litri, |
| --- | --- |

—

metanols: 2 litri,

| — | terpentīneļļa: 1 litrs, |
| --- | --- |

—

terpentīneļļa: 1 litrs,

| — | petroleja: 0,50 litri, |
| --- | --- |

—

petroleja: 0,50 litri,

| — | metilēnzilais: 0,40 grami. |
| --- | --- |

—

metilēnzilais: 0,40 grami.

20 °C temperatūrā spirtometra rādījumam attiecībā uz galaproduktu nemainītā stāvoklī ir jābūt 93 %.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 316, 31.10.1992., 21. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2005. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 288, 23.11.1993., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 67/2008 (OV L 23, 26.1.2008., 13. lpp.).

2

---

| 29.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 850/2008

(2008. gada 28. augusts),

ar ko atklāj eksporta licenču piešķiršanas procedūru attiecībā uz sieriem, kuri 2009. gadā eksportējami uz Amerikas Savienotajām Valstīm atbilstīgi dažām VVTT kvotām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 171. panta 1. punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi III nodaļas 2. iedaļai Komisijas 2006. gada 17. augusta Regulā (EK) Nr. 1282/2006, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (2), eksporta licences sieram, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm atbilstīgi daudzpusējās tirdzniecības sarunās noslēgtajos nolīgumos paredzētajām kvotām, var piešķirt saskaņā ar īpašo procedūru, ar kuru var izraudzīties vēlamos importētājus ASV. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi III nodaļas 2. iedaļai Komisijas 2006. gada 17. augusta Regulā (EK) Nr. 1282/2006, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (2), eksporta licences sieram, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm atbilstīgi daudzpusējās tirdzniecības sarunās noslēgtajos nolīgumos paredzētajām kvotām, var piešķirt saskaņā ar īpašo procedūru, ar kuru var izraudzīties vēlamos importētājus ASV.

| (2) | Šāda procedūra jāatklāj 2009. gada eksportam un jānosaka ar to saistītie papildu noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Šāda procedūra jāatklāj 2009. gada eksportam un jānosaka ar to saistītie papildu noteikumi.

| (3) | Importa pārvaldībai ASV kompetentās iestādes nošķir papildu kvotas, kas Eiropas Kopienai piešķirtas saskaņā ar Urugvajas sarunu kārtu, un kvotas, kuras piešķirtas Tokijas sarunu kārtā. Eksporta licences jāpiešķir, ņemot vērā šo produktu atbilstību attiecīgajai ASV kvotai, kura aprakstīta Amerikas Savienoto Valstu Saskaņoto tarifu plānā. |
| --- | --- |

(3)

Importa pārvaldībai ASV kompetentās iestādes nošķir papildu kvotas, kas Eiropas Kopienai piešķirtas saskaņā ar Urugvajas sarunu kārtu, un kvotas, kuras piešķirtas Tokijas sarunu kārtā. Eksporta licences jāpiešķir, ņemot vērā šo produktu atbilstību attiecīgajai ASV kvotai, kura aprakstīta Amerikas Savienoto Valstu Saskaņoto tarifu plānā.

| (4) | Lai eksportētu maksimālu daudzumu atbilstīgi kvotām, par kurām ir mērena interese, jāatļauj visu kvotas daudzumu aptveroši pieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Lai eksportētu maksimālu daudzumu atbilstīgi kvotām, par kurām ir mērena interese, jāatļauj visu kvotas daudzumu aptveroši pieteikumi.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu tirgus kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu tirgus kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta licences produktiem, kuru KN kods ir 0406 un kuri uzskaitīti šīs regulas I pielikumā kā produkti, kas eksportējami uz Amerikas Savienotajām Valstīm 2009. gadā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1282/2006 23. pantā minētajām kvotām, izdod saskaņā ar minētās regulas III nodaļas 2. iedaļu un šīs regulas noteikumiem.

2. pants

1.   Pieteikumus Regulas (EK) Nr. 1282/2006 24. pantā minētajām licencēm (turpmāk “pieteikumi”) iesniedz kompetentajām iestādēm no 2008. gada 1. septembra līdz vēlākais 2008. gada 10. septembrim.

2.   Pieteikumus nepieņem, ja tajos nav ietverta visa informācija, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1282/2006 24. pantā un ja nav pievienoti tajā minētie dokumenti.

Ja vienai un tai pašai produktu grupai, kas minēta I pielikuma 2. slejā, paredzētais daudzums ir sadalīts Urugvajas sarunu kārtas kvotā un Tokijas sarunu kārtas kvotā, licences pieteikumi var attiekties tikai uz vienu no šīm kvotām un tajos attiecīgajai kvotai jābūt norādītai, precizējot minētā pielikuma 3. slejā norādītās kvotas un grupas identifikāciju.

Regulas (EK) Nr. 1282/2006 24. pantā minēto informāciju iesniedz atbilstīgi šīs regulas II pielikumā iekļautajam paraugam.

3.   Attiecībā uz I pielikumā 3. slejā ar “Tokija-22” un “Urugvaja-22” apzīmētajām kvotām pieteikums ir vismaz par 10 tonnām un nepārsniedz attiecīgās kvotas pieejamo daudzumu, kas norādīts minētā pielikuma 4. slejā.

Attiecībā uz citām I pielikumā 3. slejā norādītajām kvotām pieteikums ir vismaz par 10 tonnām un nepārsniedz 40 % no attiecīgo kvotu pieejamā daudzuma, kas norādīts minētā pielikuma 4. slejā.

4.   Pieteikumus pieņem tikai tad, ja pieteikuma iesniedzēji rakstveidā apliecina, ka nav iesnieguši citus pieteikumus attiecībā uz to pašu produktu grupu un to pašu kvotu un ka tie apņemas to nedarīt.

Ja pretendents iesniedz vairākus pieteikumus attiecībā uz to pašu produktu grupu un to pašu kvotu vienā vai vairākās dalībvalstīs, visus pretendenta pieteikumus uzskata par nederīgiem.

3. pants

1.   Dalībvalstis piecu darbdienu laikā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām paziņo Komisijai par katrā produktu grupā iesniegtajiem pieteikumiem un vajadzības gadījumā arī par I pielikumā norādītajām kvotām.

Visus paziņojumus, tostarp “nulles” paziņojumus, izdara, aizpildot III pielikumā iekļauto paraugveidlapu un nosūtot to pa faksu vai pa e-pastu.

2.   Paziņojumā par katru grupu un vajadzības gadījumā par katru kvotu ietilpst:

| a) | pieteikuma iesniedzēju saraksts; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēju saraksts;

| b) | daudzumi, uz ko pieteicies katrs pieteikuma iesniedzējs un kas sadalīti pēc kombinētās nomenklatūras kodiem un pēc to koda atbilstīgi Amerikas Savienoto Valstu Saskaņoto tarifu plānam (2008. gads); |
| --- | --- |

b)

daudzumi, uz ko pieteicies katrs pieteikuma iesniedzējs un kas sadalīti pēc kombinētās nomenklatūras kodiem un pēc to koda atbilstīgi Amerikas Savienoto Valstu Saskaņoto tarifu plānam (2008. gads);

| c) | pieteikuma iesniedzēja izraudzītā importētāja nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēja izraudzītā importētāja nosaukums un adrese.

4. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1282/2006 25. pantu Komisija tūlīt paredz licenču piešķiršanu un par to nekavējoties informē dalībvalstis vēlākais līdz 2008. gada 31. oktobrim.

Dalībvalstis piecu darbdienu laikā pēc tam, kad ir publicēti katrai grupai un vajadzības gadījumā katrai kvotai noteiktie piešķīruma koeficienti, paziņo Komisijai daudzumus, kas piešķirti katram pieteikuma iesniedzējam atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1282/2006 25. pantam.

Šo paziņojumu izdara, aizpildot šīs regulas IV pielikumā iekļauto paraugveidlapu un nosūtot to pa faksu vai e-pastu.

5. pants

Pirms licenču izdošanas vēlākais līdz 2008. gada 15. decembrim dalībvalstis pārbauda informāciju, kas paziņota saskaņā ar šīs regulas 3. pantu un Regulas (EK) Nr. 1282/2006 24. pantu.

Ja atklāj, ka uzņēmējs, kam izsniegta licence, sniedzis nepareizu informāciju, licenci anulē un drošības naudu neatmaksā. Dalībvalstis par to nekavējoties paziņo Komisijai.

6. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 234, 29.8.2006., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 532/2007 (OV L 125, 15.5.2007., 7. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Sieri, kurus atbilstīgi dažām VVTT kvotām 2009. gadā paredzēts eksportēt uz Amerikas Savienotajām Valstīm

Regulas (EK) Nr. 1282/2006 III nodaļas 2. iedaļa un Regula (EK) Nr. 850/2008

| Grupas nosaukums saskaņā ar 4. nodaļas papildu piezīmēm Amerikas Savienoto Valstu saskaņoto tarifu plānā | Grupa un kvota | Pieejamais daudzums 2009. gadam |
| --- | --- | --- |
| Piezīme par | Grupa | | Tonnas |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 16 | Bez konkrēta nosaukuma (NSPF) | Tokija-16 | 908,877 |
| Urugvaja-16 | 3 446,000 |
| 17 | Zilais siers | 17 | 350,000 |
| 18 | Čedaras siers | 18 | 1 050,000 |
| 20 | Edamas/Haudas siers | 20 | 1 100,000 |
| 21 | Itālijas tipa siers | 21 | 2 025,000 |
| 22 | Šveices vai Ementāles siers bez acojuma | Tokija-22 | 393,006 |
| Urugvaja-22 | 380,000 |
| 25 | Šveices vai Ementāles siers ar acojumu | Tokija-25 | 4 003,172 |
| Urugvaja-25 | 2 420,000 |

Grupas nosaukums saskaņā ar 4. nodaļas papildu piezīmēm Amerikas Savienoto Valstu saskaņoto tarifu plānā

Grupa un kvota

Pieejamais daudzums 2009. gadam

Piezīme par

Grupa

Tonnas

(1)

(2)

(3)

(4)

16

Bez konkrēta nosaukuma (NSPF)

Tokija-16

908,877

Urugvaja-16

3 446,000

17

Zilais siers

17

350,000

18

Čedaras siers

18

1 050,000

20

Edamas/Haudas siers

20

1 100,000

21

Itālijas tipa siers

21

2 025,000

22

Šveices vai Ementāles siers bez acojuma

Tokija-22

393,006

Urugvaja-22

380,000

25

Šveices vai Ementāles siers ar acojumu

Tokija-25

4 003,172

Urugvaja-25

2 420,000

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1282/2006 24. pantā prasītā informācija

Image

---

III PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 850/2008 3. pantā prasītā informācija

Nosūtīt uz faksu (32-2) 295 33 10 vai e-pastu AGRI-MILK-USA@ec.europa.eu

Image

---

IV PIELIKUMS

Piešķirtās licences saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1282/2006 25. pantu

Nosūtīt uz faksu (32-2) 295 33 10 vai e-pastu AGRI-MILK-USA@ec.europa.eu

Image

---

| 29.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 851/2008

(2008. gada 28. augusts),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. panta 1. un 2. punktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta b), c), d) un g) apakšpunktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas šīs regulas VII pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. panta 1. un 2. punktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta b), c), d) un g) apakšpunktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas šīs regulas VII pielikumā.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā Regulas (EK) Nr. 318/2006 V pielikumā minētās preces. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā Regulas (EK) Nr. 318/2006 V pielikumā minētās preces.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. panta 4. punktā noteikts, ka eksporta kompensācija par preces sastāvā esošu produktu nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šā produkta eksportu neapstrādātā veidā. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. panta 4. punktā noteikts, ka eksporta kompensācija par preces sastāvā esošu produktu nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šā produkta eksportu neapstrādātā veidā.

| (5) | Kompensācijas, ko nosaka saskaņā ar šo regulu, var noteikt iepriekš, jo šobrīd nevar paredzēt tirgus situāciju turpmākajos mēnešos. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācijas, ko nosaka saskaņā ar šo regulu, var noteikt iepriekš, jo šobrīd nevar paredzēt tirgus situāciju turpmākajos mēnešos.

| (6) | Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijās ir jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus. |
| --- | --- |

(6)

Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijās ir jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro par pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 318/2006 1. panta un 2. panta 1. punktā un kurus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 318/2006 VII pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 29. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. augustā

Komisijas vārdā —

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 639/2008 (OV L 178, 5.7.2008., 9. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2008. gada 29. augusta piemēro dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likme, EUR par 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| 1701 99 10 | Baltais cukurs | 14,96 | 14,96 |

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likme, EUR par 100 kg

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

1701 99 10

Baltais cukurs

14,96

14,96

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz

| a) | trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un eksportētas uz Šveices Konfederāciju; |
| --- | --- |

a)

trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un eksportētas uz Šveices Konfederāciju;

| b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli;

| c) | Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs. |
| --- | --- |

c)

Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs.

(2)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 29.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/19

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai oriģinālajiem ANO/EEK dokumentiem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 pēdējā redakcijā, kas pieejama

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 117 – vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites trokšņu emisijām un saķeri ar slapju virsmu

Ietverot visus spēkā esošos tekstus līdz:

| | 01. grozījumu sērijai – spēkā stāšanās datums: 2007. gada 2. februāris |
| --- | --- |

01. grozījumu sērijai – spēkā stāšanās datums: 2007. gada 2. februāris

| | 01. grozījumu sērijas 1. labojums saskaņā ar depozitāro paziņojumu C.N.554.2007.TREATIES-1, datēts ar 2007. gada 9. maiju. |
| --- | --- |

01. grozījumu sērijas 1. labojums saskaņā ar depozitāro paziņojumu C.N.554.2007.TREATIES-1, datēts ar 2007. gada 9. maiju.

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Norādījumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pneimatisko riepu tipa pārveide un apstiprinājuma attiecināšana uz citu tipu |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas galīga pārtraukšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | To tehnisko dienestu nosaukumi un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ieviešanas noteikumi |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, noraidīšanu, anulēšanu vai ražošanas galīgu pārtraukšanu riepu tipam attiecībā uz “rites trokšņa emisiju līmeni” un “saķeri ar slapju virsmu” saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējumu izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 1. papildinājums – | Apstiprinājums saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 atbilstīgi apstiprinājumam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54 |
| --- | --- |

1. papildinājums –

| 2. papildinājums – | Atļauja kombinēt apstiprinājumus, kas izdoti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, Nr. 30 vai Nr. 54 |
| --- | --- |

2. papildinājums –

| 3. pielikums – | Apturēta motora testa metode riepu rites trokšņa emisiju mērīšanai |
| --- | --- |

3. pielikums –

| papildinājums – | Testa ziņojums |
| --- | --- |

papildinājums –

| 4. pielikums – | Norādījumi par testa vietu |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Saķeres ar slapju ceļu mērīšanas testa procedūra |
| --- | --- |

5. pielikums –

| papildinājums – | Testa ziņojums |
| --- | --- |

papildinājums –

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šie noteikumi attiecas uz riepām saistībā trokšņa emisijām un uz M1, N1, O1 vai O2
   (1) kategorijas transportlīdzekļu C1 klases riepām saistībā ar saķeri ar slapju virsmu. Tie tomēr neattiecas uz:

| 1.1.1. | “pagaidu lietošanas rezerves riepām” un riepām ar marķējumu “tikai pagaidu lietošanai”; |
| --- | --- |

1.1.1.

“pagaidu lietošanas rezerves riepām” un riepām ar marķējumu “tikai pagaidu lietošanai”;

| 1.1.2. | riepām ar nominālu loka diametra kodu ≤ 10 (vai ≤ 254 mm) vai ≥ 25 (vai ≥ 635 mm); |
| --- | --- |

1.1.2.

riepām ar nominālu loka diametra kodu ≤ 10 (vai ≤ 254 mm) vai ≥ 25 (vai ≥ 635 mm);

| 1.1.3. | sacīkstēm paredzētām riepām; |
| --- | --- |

1.1.3.

sacīkstēm paredzētām riepām;

| 1.1.4. | riepām, kas paredzētas transportlīdzekļiem, kuri neietilpst M, N un O kategorijā; |
| --- | --- |

1.1.4.

riepām, kas paredzētas transportlīdzekļiem, kuri neietilpst M, N un O kategorijā;

| 1.1.5. | riepām, kas aprīkotas ar papildu ierīcēm, lai uzlabotu vilktspēju (piem., riepas ar radzēm); |
| --- | --- |

1.1.5.

riepām, kas aprīkotas ar papildu ierīcēm, lai uzlabotu vilktspēju (piem., riepas ar radzēm);

| 1.1.6. | riepām ātruma kategorijā līdz 80 km/h (F). |
| --- | --- |

1.1.6.

riepām ātruma kategorijā līdz 80 km/h (F).

1.2.   Līgumslēdzējas puses izdod vai atzīst apstiprinājumus par rites trokšņa līmeni un saķeri ar slapju virsmu, ja vien tās nav paziņojušas Apvienoto Nāciju ģenerālsekretāram, ka pārbaudīs tikai rites trokšņa līmeni. Šis paziņojums tiek izdarīts, ievērojot 1958. gada Nolīguma (E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 1. panta 6. un 7. punktā noteiktos laika periodus.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos papildus definīcijām, kas ir noteiktas EEK Noteikumos Nr. 30 un Nr. 54, izmantotas šādas definīcijas.

2.1.   “Riepu tips” šajos noteikumos ir tādu riepu kopums, kuru izmēra apzīmējumu sarakstā, tirdzniecības nosaukumā un komercapzīmējumā neatšķiras šādas būtiskas pazīmes:

| a) | ražotāja nosaukums; |
| --- | --- |

a)

ražotāja nosaukums;

| b) | riepu klasifikācija (sk. 2.4. punktu); |
| --- | --- |

b)

riepu klasifikācija (sk. 2.4. punktu);

| c) | riepu struktūra; |
| --- | --- |

c)

riepu struktūra;

| d) | izmantošanas kategorija – parastās, speciālās un sniega riepas; |
| --- | --- |

d)

izmantošanas kategorija – parastās, speciālās un sniega riepas;

| e) | C1 klases riepām:






  i) | parastās vai pastiprinātās (vai palielinātas slodzes) riepas – ja riepas ir iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa līmeni; |
| --- | --- | --- |

e)

C1 klases riepām:

i)

parastās vai pastiprinātās (vai palielinātas slodzes) riepas – ja riepas ir iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa līmeni;

| ii) | parastās vai sniega riepas Q vai zemākā ātruma kategorijā (160 km/h) vai arī R un augstākā kategorijā, ieskaitot H kategoriju (≥ 170 km/h) – ja riepas ir iesniegtas, lai apstiprinātu saķeri ar slapju virsmu; |
| --- | --- |

ii)

parastās vai sniega riepas Q vai zemākā ātruma kategorijā (160 km/h) vai arī R un augstākā kategorijā, ieskaitot H kategoriju (≥ 170 km/h) – ja riepas ir iesniegtas, lai apstiprinātu saķeri ar slapju virsmu;

| f) | protektora zīmējums (sk. 3.2.1. punktu). |
| --- | --- |

f)

protektora zīmējums (sk. 3.2.1. punktu).

2.2.   “Tirdzniecības nosaukums” vai “komercapzīmējums” ir ražotāja dotais riepu apzīmējums. Tirdzniecības nosaukums var atbilst ražotāja nosaukumam un komercapzīmējums var sakrist ar preču zīmi.

2.3.   “Rites troksnis” ir troksnis, kas rodas, riepām kustībā saskaroties ar ceļa virsmu.

2.4.   “Riepu klase” ir viens no šādiem grupējumiem:

| 2.4.1. | C1 klases riepas – riepas, kuras atbilst EEK Noteikumiem Nr. 30; |
| --- | --- |

2.4.1.

C1 klases riepas – riepas, kuras atbilst EEK Noteikumiem Nr. 30;

| 2.4.2. | C2 klases riepas – riepas, kuras atbilst EEK Noteikumiem Nr. 54 un kuru kravnesības indekss vienkāršā montējumā ir zemāks par vai vienāds ar 121 un ātruma kategorijas simbols ir augstāks par vai vienāds ar “N”; |
| --- | --- |

2.4.2.

C2 klases riepas – riepas, kuras atbilst EEK Noteikumiem Nr. 54 un kuru kravnesības indekss vienkāršā montējumā ir zemāks par vai vienāds ar 121 un ātruma kategorijas simbols ir augstāks par vai vienāds ar “N”;

| 2.4.3. | C3 klases riepas – riepas, kas atbilst EEK Noteikumiem Nr. 54 un kuru:






  a) | kravnesības indekss vienkāršā montējumā ir lielāks par vai vienāds ar 122; vai |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

C3 klases riepas – riepas, kas atbilst EEK Noteikumiem Nr. 54 un kuru:

a)

kravnesības indekss vienkāršā montējumā ir lielāks par vai vienāds ar 122; vai

| b) | kravnesības indekss vienkāršā montējumā ir zemāks par vai vienāds ar 121 un ātruma kategorijas simbols ir zemāks par vai vienāds ar “M”. |
| --- | --- |

b)

kravnesības indekss vienkāršā montējumā ir zemāks par vai vienāds ar 121 un ātruma kategorijas simbols ir zemāks par vai vienāds ar “M”.

2.5.   “Parauga riepas izmērs” ir iesniegtās riepas izmērs, lai veiktu riepas tipa atbilstības apstiprināšanas testu saskaņā ar aprakstu šo noteikumu 3. pielikumā attiecībā uz rites trokšņa emisijām un 5. pielikumā attiecībā uz saķeri ar slapju virsmu.

2.6.   “Pagaidu lietošanas rezerves riepa” atšķiras no riepas, kas paredzēta jebkuram transportlīdzeklim parastos apstākļos, un ir paredzēta tikai pagaidu lietošanai ierobežotos braukšanas apstākļos.

2.7.   “Sacīkstēm paredzētas riepas” ir riepas transportlīdzekļiem, kas piedalās motosporta sacīkstēs, un nav paredzētas lietošanai ārpus sacīkstēm.

2.8.   “Parastā riepa” ir riepa, kas paredzēta ikdienas lietošanai uz parastiem ceļiem.

2.9.   “Speciālā riepa” ir riepa, kas paredzēta lietošanai gan uz parastiem ceļiem, gan ārpus ceļiem vai citiem īpašiem nolūkiem.

2.10.   “Sniega riepa” ir riepa, kuras protektora zīmējums, veids vai struktūra ir īpaši paredzēti labākai darbībai sniegā, salīdzinot ar parasto riepu, ar spēju labāk uzsākt vai saglabāt transportlīdzekļa kustību.

2.11.   “Saķere ar slapju virsmu” ir ar kandidātriepām aprīkota testa transportlīdzekļa bremžu darbība uz slapjas virsmas salīdzinājumā ar to pašu transportlīdzekli ar atskaites riepām (SATR).

2.12.   “Standarta atskaites testa riepa (SATR)” ir riepa, kas ražota, pārbaudīta un uzglabāta saskaņā ar Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības (American Society for Testing and Materials – ASTM) standartu E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 1998. gadā).

2.13.   “Kandidātriepa” ir parauga riepa no riepu tipa, kas iesniegts apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem.

2.14.   “Kontrolriepa” ir parasta riepa, ko izmanto, lai noteiktu saķeri ar slapju ceļu riepām ar tādiem izmēriem, ar kādiem riepas nevar uzmontēt tam pašam transportlīdzeklim, kuram ir uzmontētas standarta atskaites testa riepas – sk. šo noteikumu 5. pielikuma 2.2.2.16. punktu.

2.15.   “Saķeres ar slapju ceļu indekss (“G”)” ir kandidātriepas darbības un standarta atskaites testa riepas darbības attiecība.

2.16.   “Augstākais bremžu spēka koeficients (“absk”)” ir maksimālā bremžu spēka un vertikāla svara uz riepu pirms riteņu saslēgšanās attiecība.

2.17.   “Vidējais maksimālais palēninājums (“vmp”)” ir vidējais palēninājums, ko aprēķina, pamatojoties uz izmērīto attālumu, transportlīdzeklim palēninot gaitu starp diviem konkrētiem ātrumiem.

2.18.   “Sakabes augstums” ir augstums, kas mērīts perpendikulāri no piekabes šarnīra punkta centra tieši uz zemi, kad velkošais transportlīdzeklis un piekabe ir sakabināti kopā. Transportlīdzeklim un piekabei testa laikā jāatrodas uz līdzenas cietas virsmas, jābūt aprīkotiem ar konkrētajam testam atbilstošo(-ajām) riepu(-ām).

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikumu riepas tipa apstiprinājumam attiecībā uz šiem noteikumiem iesniedz riepu ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Pieteikumā norāda:

| 3.1.1. | darbības īpašības, kas attiecīgajam riepu tipam jānovērtē, – “rites trokšņa emisijas” vai “saķere ar slapju virsmu un rites trokšņa emisijas”; |
| --- | --- |

3.1.1.

darbības īpašības, kas attiecīgajam riepu tipam jānovērtē, – “rites trokšņa emisijas” vai “saķere ar slapju virsmu un rites trokšņa emisijas”;

| 3.1.2. | ražotāja nosaukumu; |
| --- | --- |

3.1.2.

ražotāja nosaukumu;

| 3.1.3. | pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

3.1.3.

pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi;

| 3.1.4. | rūpnīcas(-u) adresi(-es); |
| --- | --- |

3.1.4.

rūpnīcas(-u) adresi(-es);

| 3.1.5. | tirdzniecības nosaukumu(-us), komercapzīmējumu(-us), preču zīmi(-es); |
| --- | --- |

3.1.5.

tirdzniecības nosaukumu(-us), komercapzīmējumu(-us), preču zīmi(-es);

| 3.1.6. | riepu klasi (C1, C2 vai C3 klase) (sk. šo noteikumu 2.4. punktu);






  3.1.6.1. | pieļaujamo šķērsgriezuma platumu C1 klases riepām (sk. šo noteikumu 6.1.1. punktu);

  PIEZĪME: šī informācija ir nepieciešama tikai rites trokšņa līmeņa apstiprinājumam; |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

riepu klasi (C1, C2 vai C3 klase) (sk. šo noteikumu 2.4. punktu);

3.1.6.1.

pieļaujamo šķērsgriezuma platumu C1 klases riepām (sk. šo noteikumu 6.1.1. punktu);

PIEZĪME: šī informācija ir nepieciešama tikai rites trokšņa līmeņa apstiprinājumam;

| 3.1.7. | riepu struktūru; |
| --- | --- |

3.1.7.

riepu struktūru;

| 3.1.8. | C1 klases riepām norādīt, vai:






  a) | riepas ir pastiprinātas (vai palielinātas slodzes) – rites trokšņa līmeņa apstiprinājumam; |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

C1 klases riepām norādīt, vai:

a)

riepas ir pastiprinātas (vai palielinātas slodzes) – rites trokšņa līmeņa apstiprinājumam;

| b) | ātruma kategorijas simbols ir “Q” vai zemāks (neskaitot “H”) vai “R” vai augstāks (ieskaitot “H”) sniega riepām – saķeres ar slapju virsmu apstiprinājumam; |
| --- | --- |

b)

ātruma kategorijas simbols ir “Q” vai zemāks (neskaitot “H”) vai “R” vai augstāks (ieskaitot “H”) sniega riepām – saķeres ar slapju virsmu apstiprinājumam;

| 3.1.9. | izmantošanas kategoriju (parastās, sniega vai speciālās riepas); |
| --- | --- |

3.1.9.

izmantošanas kategoriju (parastās, sniega vai speciālās riepas);

| 3.1.10. | pieteikumā ietverto riepu izmēra apzīmējumu sarakstu. |
| --- | --- |

3.1.10.

pieteikumā ietverto riepu izmēra apzīmējumu sarakstu.

3.2.   Apstiprinājuma pieteikumam (trīs eksemplāros) pievieno:

| 3.2.1. | attiecīgajos riepu izmēru apzīmējumos izmantojamā protektora zīmējuma(-u) galvenās īpašības saistībā ar ietekmi uz riepu darbību (t. i,. attiecīgi riepu/ceļa trokšņa līmeni vai saķeri ar slapju virsmu). Tas var būt zīmējums, fotogrāfija vai apraksts, bet tam jābūt pietiekami skaidram, lai riepu tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests varētu noteikt, vai jebkādas galveno īpašību izmaiņas varētu pasliktināt riepu darbību. To, kā riepas konstrukcijas niecīgas izmaiņas ietekmē riepas darbību, nosaka ražojumu atbilstības pārbaudēs; |
| --- | --- |

3.2.1.

attiecīgajos riepu izmēru apzīmējumos izmantojamā protektora zīmējuma(-u) galvenās īpašības saistībā ar ietekmi uz riepu darbību (t. i,. attiecīgi riepu/ceļa trokšņa līmeni vai saķeri ar slapju virsmu). Tas var būt zīmējums, fotogrāfija vai apraksts, bet tam jābūt pietiekami skaidram, lai riepu tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests varētu noteikt, vai jebkādas galveno īpašību izmaiņas varētu pasliktināt riepu darbību. To, kā riepas konstrukcijas niecīgas izmaiņas ietekmē riepas darbību, nosaka ražojumu atbilstības pārbaudēs;

| 3.2.2. | riepas sānu zīmējumus vai fotogrāfijas ar iepriekš 3.1.4. punktā minēto informāciju un 5. punktā minēto apstiprinājuma marķējumu iesniedz, kad ir sākta ražošana, bet ne vēlāk kā vienu gadu pēc riepas tipa apstiprinājuma piešķiršanas. |
| --- | --- |

3.2.2.

riepas sānu zīmējumus vai fotogrāfijas ar iepriekš 3.1.4. punktā minēto informāciju un 5. punktā minēto apstiprinājuma marķējumu iesniedz, kad ir sākta ražošana, bet ne vēlāk kā vienu gadu pēc riepas tipa apstiprinājuma piešķiršanas.

3.3.   Pēc apstiprinātājas iestādes pieprasījuma pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz riepu paraugi testa veikšanai vai tehniskā dienesta izsniegto testa rezultātu kopijas saskaņā ar šo noteikumu 11. punktu.

3.4.   Pieteikuma testus var veikt nejaušas izvēles kārtībā pēc riepu tipa apstiprinātājas iestādes vai pilnvarotā tehniskā dienesta ieskatiem.

3.5.   Riepu ražotāja laboratoriju un testa iekārtu var norādīt kā pilnvaroto laboratoriju, un riepu tipa apstiprinātāja iestāde var izvēlēties, vai piedalīties testos.

4.   MARĶĒJUMS

4.1.   Visas konkrētā tipa riepas jāmarķē atbilstīgi attiecīgajiem EEK Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54.

4.2.   Īpaši uz riepām jānorāda:

| 4.2.1. | ražotāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

4.2.1.

ražotāja nosaukums vai preču zīme;

| 4.2.2. | komercapzīmējums (sk. 2.2. punktu); komercapzīmējums nav jānorāda, ja tas sakrīt ar preču zīmi; |
| --- | --- |

4.2.2.

komercapzīmējums (sk. 2.2. punktu); komercapzīmējums nav jānorāda, ja tas sakrīt ar preču zīmi;

| 4.2.3. | riepu izmēra apzīmējums; |
| --- | --- |

4.2.3.

riepu izmēra apzīmējums;

| 4.2.4. | pastiprinātajām riepām uzraksts “REINFORCED” (vai “EXTRA LOAD”); |
| --- | --- |

4.2.4.

pastiprinātajām riepām uzraksts “REINFORCED” (vai “EXTRA LOAD”);

| 4.2.5. | sniega kategorijas riepām uzraksts “M+S” (vai arī “M.S” vai “M&S”); |
| --- | --- |

4.2.5.

sniega kategorijas riepām uzraksts “M+S” (vai arī “M.S” vai “M&S”);

| 4.2.6. | speciālās kategorijas riepām uzraksts “MPT” (vai arī “ML” vai “ET”). |
| --- | --- |

4.2.6.

speciālās kategorijas riepām uzraksts “MPT” (vai arī “ML” vai “ET”).

4.3.   Uz riepām jābūt pietiekamai vietai apstiprinājuma marķējuma izvietošanai, kā parādīts šo noteikumu 2. pielikumā.

4.4.   Apstiprinājuma marķējums jāpiestiprina riepas sānos, tam jābūt skaidri salasāmam un jāatrodas riepas zemākajā pusē uz vismaz vieniem sāniem.

4.4.1.   Ja riepas ir apzīmētas ar loka iekārtas apveida simbolu “A”, marķējumu var izvietot jebkurā vietā riepas ārējos sānos.

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtā riepu tipa paraugriepu izmērs atbilst še turpmāk 6. un 7. punktā izklāstītajām prasībām, šim riepu tipam piešķir apstiprinājumu.

5.2.   Apstiprinātajam riepu tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati Līgumslēdzēja puse nevar piešķirt to pašu numuru cita tipa riepām.

5.3.   Paziņojumu par riepu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu vai noraidīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta Nolīguma valstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā esošajam paraugam.

5.3.1.   Riepu tipa apstiprinājuma pieteikums attiecībā uz citu tipu riepu ražotājiem jāiesniedz saskaņā ar citu noteikumu prasībām atbilstoši riepu tipam. Šajā gadījumā pieteikumam par apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu jāpievieno atbilstīgās apstiprinātājas iestādes izdota attiecīgā riepu tipa apstiprinājuma paziņojuma kopija. Apstiprinājuma pieteikums attiecināšanai uz citu tipu jāiesniedz tikai tajā riepu tipa apstiprinātājā iestādē, kas izsniegusi sākotnējo riepu apstiprinājumu.

5.3.1.1.   Kad ir izsniegts apstiprinājums attiecībā uz citu tipu, ko pievieno paziņojuma veidlapai (sk. šo noteikumu 1. pielikumu) un atbilstības sertifikātam(-iem) citiem noteikumiem, apstiprinājuma numuram uz paziņojuma veidlapas pievieno papildu zīmi(-es), kurā(-ās) norāda attiecīgos noteikumus un tehniskās prasības, kas iekļauti apstiprinājumā attiecībā uz citu tipu. Katrai papildu zīmei paziņojuma veidlapas 9. punktā pievieno īpašu(-us) apstiprinājuma veida numuru(-us) un pašus noteikumus.

5.3.1.2.   Papildu zīme norāda grozījumus attiecīgajos noteikumos par riepu darbību (piem., ar S01 vai SW01 apzīmē pirmo grozījumu sēriju attiecībā uz rites trokšņa emisijām vai rites trokšņa emisijām un riepu saķeri ar slapju virsmu). Nav jāatzīmē grozījumi, ja attiecīgie noteikumi ir sākotnējā redakcijā.

5.3.2.   Šādas papildu zīmes ir iepriekš noteiktas, lai atzīmētu īpašus riepu darbības parametrus:

| S | – | lai atzīmētu rites trokšņa emisiju atbilstību; |
| --- | --- | --- |
| W | – | lai atzīmētu saķeres ar slapju virsmu atbilstību. |

S

–

lai atzīmētu rites trokšņa emisiju atbilstību;

W

–

lai atzīmētu saķeres ar slapju virsmu atbilstību.

Citas papildu zīmes nosaka pēc vajadzības.

5.4.   Vietā, kas minēta 4.3. punktā, un atbilstoši 4.4. punkta prasībām katram riepu izmēram, kurš atbilst šajos noteikumos apstiprinātajam riepu tipam, pievieno starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kurā ietilpst turpmāk minētais.

| 5.4.1. | Aplis, kurā ir “E” burts, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); un |
| --- | --- |

5.4.1.

Aplis, kurā ir “E” burts, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); un

| 5.4.2. | apstiprinājuma numurs, kam seko papildu zīme(-es) “S” vai “SW”, pa labi no 5.4.1. punktā aprakstītā apļa (vai zem tā), ja tas ietilpst sākotnējā apstiprinājumā. Ja pēc sākotnējā apstiprinājuma apstiprinājums ir attiecināts uz citu tipu, pirms zīmes “S” vai “SW” pievieno papildu zīmi “+”, ar ko apzīmē apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu; |
| --- | --- |

5.4.2.

apstiprinājuma numurs, kam seko papildu zīme(-es) “S” vai “SW”, pa labi no 5.4.1. punktā aprakstītā apļa (vai zem tā), ja tas ietilpst sākotnējā apstiprinājumā. Ja pēc sākotnējā apstiprinājuma apstiprinājums ir attiecināts uz citu tipu, pirms zīmes “S” vai “SW” pievieno papildu zīmi “+”, ar ko apzīmē apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu;

| 5.4.3. | papildu zīme(-es) un, ja nepieciešams, norāde uz attiecīgo grozījumu sēriju, kā norādīts paziņojuma veidlapā; |
| --- | --- |

5.4.3.

papildu zīme(-es) un, ja nepieciešams, norāde uz attiecīgo grozījumu sēriju, kā norādīts paziņojuma veidlapā;

| 5.4.4. | ja uz riepas sāniem ir apstiprinājuma numurs ar papildu zīmi(-ēm), nav vajadzīgs nekāds cits riepas marķējums ar īpašo riepu tipa apstiprinājuma numuru, kas apzīmē atbilstību noteikumiem, uz kuriem attiecas papildu zīme, kā minēts iepriekš 5.3.2. punktā. |
| --- | --- |

5.4.4.

ja uz riepas sāniem ir apstiprinājuma numurs ar papildu zīmi(-ēm), nav vajadzīgs nekāds cits riepas marķējums ar īpašo riepu tipa apstiprinājuma numuru, kas apzīmē atbilstību noteikumiem, uz kuriem attiecas papildu zīme, kā minēts iepriekš 5.3.2. punktā.

5.5.   Ja riepa atbilst apstiprinātajam tipam saskaņā ar vieniem vai vairākiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, valstī, kura piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 5.4.1. punktā minētais simbols nav jāatkārto. Tādā gadījumā visus to noteikumu papildu numurus un simbolus, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, izvieto blakus iepriekš 5.4.1. punktā minētajam simbolam.

5.6.   Šo noteikumu 2. pielikumā parādīti apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri.

6.   NORĀDĪJUMI

6.1.   Rites trokšņa emisiju ierobežojumi, kas aprēķināti ar šo noteikumu 3. pielikumā aprakstīto metodi.

6.1.1.   C1 klases riepām rites trokšņa emisiju vērtība nedrīkst pārsniegt turpmāk minētās vērtības. Šīs vērtības piemēro gan parastajām, gan sniega riepām, un tās attiecas uz nominālo šķērsgriezuma platumu, kas noteikts 2.17.1.1. punktā Noteikumos Nr. 30:

| Nominālais šķērsgriezuma platums | Ierobežojums dB(A) |
| --- | --- |
| 145 un mazāks | 72 |
| No 145 līdz 165 | 73 |
| No 165 līdz 185 | 74 |
| No 185 līdz 215 | 75 |
| Vairāk par 215 | 76 |

Nominālais šķērsgriezuma platums

Ierobežojums dB(A)

145 un mazāks

72

No 145 līdz 165

73

No 165 līdz 185

74

No 185 līdz 215

75

Vairāk par 215

76

6.1.1.1.   “Pastiprinātajām” (vai palielinātas slodzes) C1 klases riepām (sk. iepriekš 4.2.4. punktu) 6.1.1. punktā noteiktos ierobežojumus palielina par 1 dB(A).

6.1.1.2.   C1 klases “speciālajām” riepām (sk. iepriekš 4.2.6. punktu) 6.1.1. punktā noteiktos ierobežojumus palielina par 2 dB(A).

6.1.2.   C2 klases riepām rites trokšņa emisiju vērtība atkarībā no izmantošanas kategorijas (sk. iepriekš 2.1. punktu) nedrīkst pārsniegt:

| Izmantošanas kategorija | Ierobežojums dB(A) |
| --- | --- |
| Parastās | 75 |
| Sniega | 77 |
| Speciālās | 78 |

Izmantošanas kategorija

Ierobežojums dB(A)

Parastās

75

Sniega

77

Speciālās

78

6.1.3.   C3 klases riepām rites trokšņa emisijas vērtība atkarībā no izmantošanas kategorijas (sk. iepriekš 2.1. punktu) nedrīkst pārsniegt:

| Izmantošanas kategorija | Ierobežojums dB(A) |
| --- | --- |
| Parastās | 76 |
| Sniega | 78 |
| Speciālās | 79 |

Izmantošanas kategorija

Ierobežojums dB(A)

Parastās

76

Sniega

78

Speciālās

79

6.2.   Saķeri ar slapju ceļu nosaka, salīdzinot augstāko bremžu spēka koeficientu (“absk”) vai vidējo maksimālo palēninājumu (“vmp”) ar standarta atskaites testa riepas (SATR) iegūtajām vērtībām. Šo darbību mēra, izmantojot saķeres ar slapju ceļu indeksu (G).

6.2.1.   C1 klases riepām, kas testētas, izmantojot kādu no šo noteikumu 5. pielikumā minētajām procedūrām, jāatbilst šādām prasībām:

| Izmantošanas kategorija | Saķeres ar slapju ceļu indekss (G) |
| --- | --- |
| sniega riepas ar ātruma simbolu (“Q” vai zemāku, izņemot “H”), kuru maksimālais pieļaujamais ātrums nav lielāks par 160 km/h | ≥ 0,9 |
| sniega riepas ar ātruma simbolu (“R” vai zemāku, tai skaitā “H”), kuru maksimālais pieļaujamais ātrums ir lielāks par 160 km/h | ≥ 1,0 |
| parastās (ceļa tipa) riepas | ≥ 1,1 |

Izmantošanas kategorija

Saķeres ar slapju ceļu indekss (G)

sniega riepas ar ātruma simbolu (“Q” vai zemāku, izņemot “H”), kuru maksimālais pieļaujamais ātrums nav lielāks par 160 km/h

≥ 0,9

sniega riepas ar ātruma simbolu (“R” vai zemāku, tai skaitā “H”), kuru maksimālais pieļaujamais ātrums ir lielāks par 160 km/h

≥ 1,0

parastās (ceļa tipa) riepas

≥ 1,1

7.   PNEIMATISKO RIEPU TIPA PĀRVEIDE UN APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANA UZ CITU TIPU

7.1.   Par katru riepu tipa pārveidi, kas var ietekmēt to darbības īpašības, kuras apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem, jāziņo tai riepu tipa apstiprinātājai iestādei, kura izdevusi apstiprinājumu. Šī iestāde var:

| 7.1.1. | uzskatīt, ka pārveidei nav ievērojamas nelabvēlīgas ietekmes uz apstiprinātajām darbības īpašībām un riepas atbilst šo noteikumu prasībām; vai |
| --- | --- |

7.1.1.

uzskatīt, ka pārveidei nav ievērojamas nelabvēlīgas ietekmes uz apstiprinātajām darbības īpašībām un riepas atbilst šo noteikumu prasībām; vai

| 7.1.2. | pieprasīt pilnvarotajam tehniskajam dienestam papildu paraugus testu veikšanai vai papildu testu rezultātus. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt pilnvarotajam tehniskajam dienestam papildu paraugus testu veikšanai vai papildu testu rezultātus.

| 7.1.3. | Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma noraidīšanu, precizējot izdarītos pārveidojumus, saskaņā ar šo noteikumu 5.3. punktā izklāstīto procedūru paziņo citām Nolīguma valstīm, kas piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

7.1.3.

Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma noraidīšanu, precizējot izdarītos pārveidojumus, saskaņā ar šo noteikumu 5.3. punktā izklāstīto procedūru paziņo citām Nolīguma valstīm, kas piemēro šos noteikumus.

| 7.1.4. | Riepu tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājumu attiecībā uz citu tipu, izsniedz šā tipa sērijas numuru, kuru norāda paziņojuma veidlapā. |
| --- | --- |

7.1.4.

Riepu tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājumu attiecībā uz citu tipu, izsniedz šā tipa sērijas numuru, kuru norāda paziņojuma veidlapā.

8.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

Ražojumu atbilstības noteikšanas procedūrām jāatbilst tām, kas izklāstītas Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ievērojot turpmāk minētās prasības.

| 8.1. | Visas atbilstoši šiem noteikumiem apstiprinātās riepas ražo tā, lai to darbības īpašības atbilstu apstiprinātajam riepu tipam un iepriekš 6. punktā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

8.1.

Visas atbilstoši šiem noteikumiem apstiprinātās riepas ražo tā, lai to darbības īpašības atbilstu apstiprinātajam riepu tipam un iepriekš 6. punktā minētajām prasībām.

| 8.2. | Lai pārbaudītu iepriekš 8.1. punktā minēto atbilstību, riepu paraugus, uz kuriem ir šajos noteikumos paredzētais apstiprinājuma marķējums, izlases kārtā ņem no sērijas ražojuma. Parasti ražojumu atbilstības pārbaudi veic vismaz reizi divos gados.






  8.2.1. | Pārbaudes apstiprinājumi, kas minēti 6.2. punktā, jāīsteno, izmantojot to pašu procedūru (sk. šo noteikumu 5. pielikumu), ko piemēro sākotnējam apstiprinājumam, un riepu tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, vai visas apstiprinātā tipa riepas atbilst apstiprinājuma prasībām. Vērtējuma pamatā ir riepu tipa ražošanas apjoms katrā rūpnīcā, ņemot vērā ražotāja izmantoto(-ās) kvalitātes vadības sistēmu(-as). Ja testa procedūra tiek veikta vairākām riepām vienlaicīgi, piemēram, četrām riepām, lai pārbaudītu saķeri ar slapju ceļu saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto standarta transportlīdzekļa procedūru, aprēķinot testēto riepu skaitu, riepu komplektu uzskata par vienu vienību. |
| --- | --- | --- |

8.2.

Lai pārbaudītu iepriekš 8.1. punktā minēto atbilstību, riepu paraugus, uz kuriem ir šajos noteikumos paredzētais apstiprinājuma marķējums, izlases kārtā ņem no sērijas ražojuma. Parasti ražojumu atbilstības pārbaudi veic vismaz reizi divos gados.

8.2.1.

Pārbaudes apstiprinājumi, kas minēti 6.2. punktā, jāīsteno, izmantojot to pašu procedūru (sk. šo noteikumu 5. pielikumu), ko piemēro sākotnējam apstiprinājumam, un riepu tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, vai visas apstiprinātā tipa riepas atbilst apstiprinājuma prasībām. Vērtējuma pamatā ir riepu tipa ražošanas apjoms katrā rūpnīcā, ņemot vērā ražotāja izmantoto(-ās) kvalitātes vadības sistēmu(-as). Ja testa procedūra tiek veikta vairākām riepām vienlaicīgi, piemēram, četrām riepām, lai pārbaudītu saķeri ar slapju ceļu saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto standarta transportlīdzekļa procedūru, aprēķinot testēto riepu skaitu, riepu komplektu uzskata par vienu vienību.

| 8.3. | Ražojumus uzskata par atbilstošiem šo noteikumu prasībām, ja izmērītie līmeņi atbilst iepriekš 6.1. punktā noteiktajiem ierobežojumiem ar atļauto papildu novirzi + 1 dB(A) saistībā ar iespējamām masu ražojumu atšķirībām. |
| --- | --- |

8.3.

Ražojumus uzskata par atbilstošiem šo noteikumu prasībām, ja izmērītie līmeņi atbilst iepriekš 6.1. punktā noteiktajiem ierobežojumiem ar atļauto papildu novirzi + 1 dB(A) saistībā ar iespējamām masu ražojumu atšķirībām.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto riepu tipa apstiprinājumu var anulēt, ja konstatē neatbilstību iepriekš 8. punktā minētajām prasībām vai ja jebkura riepa vai riepu tips pārsniedz iepriekš 8.3. punktā noteiktos ierobežojumus.

9.2.   Ja Nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, anulē apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē citas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā esošajam paraugam.

10.   RAŽOŠANAS GALĪGA PĀRTRAUKŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu pneimatisko riepu tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas 1958. gada Nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā esošajam paraugam.

11.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMI UN ADRESES, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

11.1.   Nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kuri veic apstiprināšanas testus, kā arī apstiprinājumu piešķīrēju administratīvo iestāžu nosaukumus un adreses, uz kurieni jāsūta citās valstīs izdotie paziņojumi par piešķirtiem, uz citu tipu attiecinātiem, noraidītiem vai anulētiem apstiprinājumiem.

12.   IEVIEŠANAS NOTEIKUMI

12.1.   Pēc šo noteikumu stāšanās spēkā Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst:

| a) | atteikties piešķirt EEK apstiprinājumu šajos noteikumos paredzētajam riepu tipam vai |
| --- | --- |

a)

atteikties piešķirt EEK apstiprinājumu šajos noteikumos paredzētajam riepu tipam vai

| b) | aizliegt riepu pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā, |
| --- | --- |

b)

aizliegt riepu pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā,

ja riepu tips ietilpst šo noteikumu darbības jomā un atbilst šo noteikumu prasībām.

12.2.   No 2003. gada 4. augusta Līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, nepiešķir valsts apstiprinājumu riepu tipam, kurš ietilpst šo noteikumu darbības jomā, bet neatbilst šo noteikumu prasībām.

12.3.   24 mēnešus pēc 01. grozījumu sērijas stāšanās spēkā Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus attiecībā uz riepu saķeres līmeni braucošā stāvoklī uz slapjas virsmas, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais riepu tips atbilst šiem noteikumiem, kuros grozījumi izdarīti ar 01. grozījumu sēriju.

12.4.   No turpmāk minētajiem datumiem Līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, neatļauj tādu riepu pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā, kuras ietilpst šo noteikumu darbības jomā, bet neatbilst šo noteikumu prasībām.

| C1 klases riepām ar šķērsgriezuma platumu līdz 185 – no | 2009. gada 1. oktobra; |
| --- | --- |
| C1 klases riepām ar šķērsgriezuma platumu no 185 līdz 215 – no | 2010. gada 1. oktobra; |
| C1 klases riepām ar lielāku šķērsgriezuma platumu vairāk nekā 215 – no | 2011. gada 1. oktobra; |
| C2 un C3 klases riepām – no | 2009. gada 1. oktobra. |

C1 klases riepām ar šķērsgriezuma platumu līdz 185 – no

2009. gada 1. oktobra;

C1 klases riepām ar šķērsgriezuma platumu no 185 līdz 215 – no

2010. gada 1. oktobra;

C1 klases riepām ar lielāku šķērsgriezuma platumu vairāk nekā 215 – no

2011. gada 1. oktobra;

C2 un C3 klases riepām – no

2009. gada 1. oktobra.

Līdz iepriekš minētajiem datumiem Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, nepieprasa nomainīt tirdzniecībā vai ekspluatācijā esošās riepas, kas ietilpst šo noteikumu darbības jomā, lai tās atbilstu šo noteikumu prasībām.

---

(1)  Kā noteikts konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/grozījumi Nr. 2, jaunākie grozījumi Nr. 4).

(2)  Vācija – 1, Francija – 2, Itālija – 3, Nīderlande – 4, Zviedrija – 5, Beļģija – 6, Ungārija – 7, Čehija – 8, Spānija – 9, Serbija – 10, Apvienotā Karaliste – 11, Austrija – 12, Luksemburga – 13, Šveice – 14, 15 – (brīvs), Norvēģija – 16, Somija – 17, Dānija – 18, Rumānija – 19, Polija – 20, Portugāle – 21, Krievijas Federācija – 22, Grieķija – 23, Īrija – 24, Horvātija – 25, Slovēnija – 26, Slovākija – 27, Baltkrievija – 28, Igaunija – 29, 30 – (brīvs), Bosnija un Hercegovina – 31, Latvija – 32, 33 – (brīvs), Bulgārija – 34, 35 – (brīvs), Lietuva – 36, Turcija – 37, 38 – (brīvs), Azerbaidžāna – 39, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika – 40, 41 – (brīvs), Eiropas Kopiena – 42 (apstiprinājumus piešķir Eiropas Kopienas dalībvalstis, izmantojot attiecīgos EEK simbolus), Japāna – 43, 44 – (brīvs), Austrālija – 45, Ukraina – 46, Dienvidāfrika – 47, Jaunzēlande – 48, Kipra – 49, Malta – 50, Korejas Republika – 51, Malaizija – 52, Taizeme – 53, 54 un 55 – (brīvs) un Melnkalne – 56. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu vai pievienojas Nolīgumam par vienotu tehnisko prasību pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šīm prasībām piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo šā nolīguma valstīm.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

(Sk. šo noteikumu 5.4. punktu)

Noteikumos Nr. 117 paredzētie apstiprinājuma marķējumi

1.   PIEMĒRS

Image

Šis pneimatiskai riepai piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (tikai marķējums S (rites troksnis)) ar apstiprinājuma numuru 001234. Apstiprinājuma pirmie divi cipari (00) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā.

2.   PIEMĒRS

Image

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (marķējums S (rites troksnis) vai S (rites troksnis) un W (saķere ar slapju virsmu) ar apstiprinājuma numuru 011234. Tas norāda, vai apstiprinājums ir tikai S vai S un W. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari (01) norāda, ka apstiprinājuma brīdī šajos noteikumos bija ietverta 01. grozījumu sērija.

1. papildinājums

Apstiprinājums saskaņā ar noteikumiem Nr. 117 atbilstīgi apstiprinājumam saskaņā ar noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54 (1)

1.   PIEMĒRS

Image

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (marķējums S (rites troksnis)) ar apstiprinājuma numuru 011234 un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 ar apstiprinājuma numuru 023637. Apstiprinājuma pirmie divi cipari (01) norāda, ka apstiprinājuma piešķiršanas brīdī šajos noteikumos bija ietverta 01. grozījumu sērija un Noteikumos Nr. 30 – 02. grozījumu sērija.

2.   PIEMĒRS

Image

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (marķējums S (rites troksnis) vai SW (rites troksnis un saķere ar slapju virsmu)) ar apstiprinājuma numuru 011234 un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 ar apstiprinājuma numuru 023637. Apstiprinājuma pirmie divi cipari (01) norāda, ka apstiprinājuma piešķiršanas brīdī šajos noteikumos bija ietverta 01. grozījumu sērija un Noteikumos Nr. 30 – 02. grozījumu sērija.

3.   PIEMĒRS

Image

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 01. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 011234 (tikai marķējums S) un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 54. Tas norāda, ka apstiprinājums ir tikai rites troksnim (S), jo saskaņā ar Noteikumiem Nr. 54 apstiprinātās riepas šobrīd nevar apstiprināt attiecībā uz saķeri ar slapju virsmu. Noteikumu Nr. 117 apstiprinājuma pirmie divi cipari (01) kopā ar “S” norāda, ka pirmā apstiprinājuma brīdī Noteikumos Nr. 117 bija ietverta 01. grozījumu sērija. Noteikumu Nr. 54 pirmie divi cipari (00) norāda, ka izmantota noteikumu sākotnējā redakcija.

---

(1)  Saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 apstiprinājumiem, kas atteicas uz riepām, kuras ietilpst Noteikumu Nr. 54 darbības jomā, nav spēkā nosacījumi par saķeri ar slapju virsmu.

2. papildinājums

Atļauja kombinēt apstiprinājumus, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem Nr. 117, Nr. 30 vai Nr. 54 (1)

1.   PIEMĒRS

Image

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 30 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 023637. Tai ir marķējums + S (rites troksnis), kas norāda, ka apstiprinājums ir attiecināts arī uz Noteikumiem Nr. 117. Apstiprinājuma pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājuma brīdī Noteikumos Nr. 30 bija iekļauta 02. grozījumu sērija. Plus (+) zīme norāda, ka pirmais apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 un tad attiecināts uz citu tipu, lai ietvertu Noteikumu Nr. 117 apstiprinājumu(-us).

2.   PIEMĒRS

Image

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 30 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 023637. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz S (rites troksni) vai S (rites troksni) un W (saķeri ar slapju virsmu). S vai SW, kam seko (01), norāda, ka apstiprinājuma brīdī Noteikumos Nr. 117 bija ietverta 01. grozījumu sērija. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari (02) norāda, ka apstiprinājuma brīdī Noteikumos Nr. 30 bija ietverta 02. grozījumu sērija. Plus (+) zīme norāda, ka pirmais apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 un tad attiecināts uz citu tipu, lai ietvertu Noteikumu Nr. 117 apstiprinājumu(-us).

---

(1)  Saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 apstiprinājumiem, kas attiecas uz riepām, kuras ietilpst Noteikumu Nr. 54 darbības jomā, nav spēkā nosacījumi par saķeri ar slapju virsmu.

---

3. PIELIKUMS

APTURĒTA MOTORA TESTA METODE RIEPU RITES TROKŠŅA EMISIJU MĒRĪŠANAI

0.   IEVADS

Šajā metodē ir aprakstīti norādījumi attiecībā uz mērinstrumentiem, mērījuma apstākļiem un mērīšanas metodi, kas jāizmanto, lai noteiktu trokšņa līmeni riepu komplektam, kas uzmontētas uz transportlīdzekļa, kurš ripo pa konkrētu ceļa virsmu. Maksimālais skaņas spiediena līmenis reģistrējams, kad testa transportlīdzeklis turpina braukt, – ar mikrofoniem, kas novietoti attālā līdzenā laukā. Galīgo rezultātu attiecībā uz atskaites ātrumu iegūst, izmantojot lineāras regresijas analīzi. Šādus testa rezultātus nevar attiecināt uz riepu radīto troksni, kas mērīts ātruma palielināšanas laikā vai, ātruma samazināšanas laikā bremzējot.

1.   MĒRINSTRUMENTI

1.1.   Akustiskie mērījumi

Skaņas līmeņa mērītājs vai līdzvērtīga mērīšanas sistēma, ieskaitot ražotāja ieteikto vējstiklu, atbilst kritērijiem vai pārsniedz kritērijus, kas piemērojami 1. tipa instrumentiem, saskaņā ar Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (SEK) 60651:1979/A1:1993 otro izdevumu.

Mērījumus veic, izmantojot biežuma svērumu A un laika svērumu F.

Gadījumā, kad izmanto kādu sistēmu, kur paredzēta A svērtā skaņas līmeņa periodiska uzraudzība, intervāls starp diviem lasījumiem nepārsniedz 30 ms.

1.1.1.   Kalibrēšana

Sākot un beidzot katru mērījumu virkni, visu mērījumu sistēmu pārbauda ar skaņas kalibratoru, kas atbilst prasībām, kuras piemēro vismaz 1. precīzijas klases skaņas kalibratoriem saskaņā ar SEK 60942:1988. Neveicot pielāgojumus, starpībai starp vērtībām, kas iegūtas divos secīgos testos, jābūt mazākai par vai vienādai ar 0,5 dB. Ja šī vērtība ir pārsniegta, mērījumu rezultātus, kas iegūti pēc iepriekšējas apmierinošās kalibrēšanas, uzskata par nederīgiem.

1.1.2.   Atbilstība prasībām

Skaņas kalibrēšanas ierīces atbilstība SEK 60942:1988 prasībām jāpārbauda reizi gadā, un instrumentu sistēmas atbilstība SEK 60651:1979/A1:1993 otrā izdevuma prasībām jāpārbauda reizi divos gados laboratorijā, kas apstiprināta veikt kalibrēšanu saistībā ar attiecīgajām normām.

1.1.3.   Mikrofonu izvietošana

Mikrofons (vai mikrofoni) novietojami 7,5 m ± 0,05 m attālumā no trases atskaites līnijas CC′ (1. attēls) un 1,2 m ± 0,02 m augstumā virs zemes. Tā maksimālās jutības asij jābūt horizontālai un jāatrodas perpendikulāri transportlīdzekļa trajektorijai (līnija CC′).

1.2.   Ātruma mērījumi

Transportlīdzekļa ātrumu mēra ar instrumentiem, kuru precizitāte ir ± 1 km/h, un tad, kad transportlīdzekļa priekša ir sasniegusi līniju PP′ (1. attēls).

1.3.   Temperatūras mērījumi

Obligāti veicami gaisa temperatūras un testa virsmas temperatūras mērījumi.

Temperatūras mērīšanas ierīces precizitātei jābūt ± 1 °C.

1.3.1.   Gaisa temperatūra

Temperatūras nolasītājs novietojams klajā vietā netālu no mikrofona tā, ka tas ir atklāts gaisa plūsmai un aizsargāts no tiešiem saules stariem. Šo aizsardzību var nodrošināt ar aizsedzošu ekrānu vai tamlīdzīgu ierīci. Temperatūras nolasītājs jānovieto 1,2 m ± 0,1 m augstumā virs testa virsmas, lai pēc iespējas mazinātu testa virsmas termiskā starojuma ietekmi, kad gaisa plūsma ir vāja.

1.3.2.   Testa virsmas temperatūra

Temperatūras nolasītājs novietojams vietā, kur mērītā temperatūra raksturo temperatūru riteņu sliedēs, netraucējot skaņas mērījumus.

Ja izmanto instrumentu ar kontakta temperatūras nolasītāju, starp virsmu un nolasītāju uzklāj siltumu vadošu pastu, lai tādējādi nodrošinātu pienācīgu termisku kontaktu.

Ja izmanto starojuma termometru (pirometru), augstumu izvēlas tā, lai nodrošinātu, ka tiek aptverta mērījuma vieta ar diametru ≥ 0,1 m.

1.4.   Vēja mērījums

Izmantotajai ierīcei jāvar izmērīt vēja ātrumu ar pielaidi ± 1 m/s. Vēju mēra mikrofona augstumā. Vēja virziens jāreģistrē, ņemot vērā braukšanas virzienu.

2.   MĒRĪŠANAS APSTĀKĻI

2.1.   Testa vieta

Testa vietu veido centrālais sektors, ko ieskauj praktiski līdzens testa laukums. Mērījumu daļai ir jābūt pilnīgi līdzenai. Veicot visus mērījumus, testa virsmai jābūt sausai un tīrai. Testa virsma nav mākslīgi jādzesē ne testu laikā, ne pirms tiem.

Testa trasei ir jābūt tādai, lai brīva skaņas laukuma nosacījumi starp skaņas avotu un mikrofonu īstenotos, ja skaņas līmenis ir aptuveni 1 dB(A). Uzskata, ka šie nosacījumi ir izpildīti tur, kur 50 m attālumā no mērījumu sektora centra nav lielu tādu skaņas atstarotāju objektu kā žogi, akmeņi, tilti vai ēkas. Testa trases virsmai un testa vietas izmēriem jābūt saskaņā ar 4. pielikumu.

Centrālā daļa vismaz 10 m rādiusā ir brīva no pulverveidīga sniega, augstas zāles, irdenas zemes, izdedžiem un citiem līdzīgiem elementiem. Mikrofona tuvumā nedrīkst atrasties nekādi traucēkļi, kas varētu ietekmēt skaņas lauku, un starp mikrofonu un skaņas avotu nestāv neviena persona. Persona, kas veic mērījumus, un novērotāji izvēlas savu atrašanās vietu tā, lai neietekmētu mērinstrumentu rādījumus.

2.2.   Meteoroloģiskie apstākļi

Mērījumus neveic sliktos laika apstākļos. Jānodrošina, lai rezultātus neietekmētu vēja brāzmas. Testus neveic, ja vēja ātrums mikrofona augstumā pārsniedz 5 m/s.

Mērījumus neveic, ja gaisa temperatūra ir zemāka par 5 °C vai augstāka par 40 °C vai ja testa virsmas temperatūra ir zemāka par 5 °C vai augstāka par 50 °C.

2.3.   Apkārtējais troksnis

2.3.1.   Fona skaņas līmenis (ieskaitot jebkādus trokšņus, ko rada vējš) ir vismaz par 10 dB(A) zemāks nekā izmērītais rites troksnis. Mikrofons aprīkojams ar piemērotu vējstiklu ar noteikumu, ka tiek ņemts vērā tas, kā tas ietekmē mikrofona jutīgumu un peilēšanas iezīmes.

2.3.2.   Netiek ņemti vērā mērījumi, ko ietekmējusi kāda īpaši skaļa skaņa, kas nešķiet saistīta ar vispārējo riepu skaņas līmeni.

2.4.   Prasības attiecībā uz testa transportlīdzekli

2.4.1.   Vispārīgi noteikumi

Testa transportlīdzeklis ir mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprīkots ar četrām atsevišķām riepām tikai uz divām asīm.

2.4.2.   Transportlīdzekļa noslogojums

Transportlīdzekļa noslogojumam ir jāatbilst še turpmāk 2.5.2. punktā minētajam testa riepu noslogojumam.

2.4.3.   Garenbāze

Garenbāze starp divām asīm, kas aprīkotas ar testa riepām, C1 klases riepām ir mazāka nekā 3,50 m un C2 un C3 klases riepām – mazāka nekā 5 m.

2.4.4.   Pasākumi, kas paredzēti, lai samazinātu transportlīdzekļa ietekmi uz trokšņa līmeņa mērījumu

Turpmāk norādītās prasības un ieteikumi paredzēti, lai novērstu transportlīdzekļa konstrukcijas būtisku ietekmi uz riepu rites troksni.

2.4.4.1.   Prasības

| (a) | Netiek uzstādīti izmešu aizturēšanas aizsegi vai citas papildu ierīces izmešu aizturēšanai. |
| --- | --- |

(a)

Netiek uzstādīti izmešu aizturēšanas aizsegi vai citas papildu ierīces izmešu aizturēšanai.

| (b) | Riteņa loku vai riepu tuvumā nedrīkst pievienot vai paturēt elementus, kas varētu atstarot radīto skaņu. |
| --- | --- |

(b)

Riteņa loku vai riepu tuvumā nedrīkst pievienot vai paturēt elementus, kas varētu atstarot radīto skaņu.

| (c) | Riteņu regulējums (savirze, sāngāzums un sagriešanas ass garengāzums) pilnīgi saskan ar transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem. |
| --- | --- |

(c)

Riteņu regulējums (savirze, sāngāzums un sagriešanas ass garengāzums) pilnīgi saskan ar transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem.

| (d) | Riteņu ejās vai zem šasijas nevar ievietot nekādu papildu skaņas absorbcijas materiālu. |
| --- | --- |

(d)

Riteņu ejās vai zem šasijas nevar ievietot nekādu papildu skaņas absorbcijas materiālu.

| (e) | Balstiekārtai ir jābūt tādā stāvoklī, lai tās dēļ ārkārtēji nesamazinātos attālums no zemes, kad transportlīdzeklis ir noslogots saskaņā ar testa prasībām. Varbūtēji virsbūves līmeņa regulētājmehānismi noregulējami tā, lai attālums no zemes testa laikā atbilstu parastam stāvoklim bez kravas. |
| --- | --- |

(e)

Balstiekārtai ir jābūt tādā stāvoklī, lai tās dēļ ārkārtēji nesamazinātos attālums no zemes, kad transportlīdzeklis ir noslogots saskaņā ar testa prasībām. Varbūtēji virsbūves līmeņa regulētājmehānismi noregulējami tā, lai attālums no zemes testa laikā atbilstu parastam stāvoklim bez kravas.

2.4.4.2.   Ieteikumi parazīttrokšņu novēršanai

| (a) | Ieteicams noņemt vai pārveidot transportlīdzekļa elementus, kas var palielināt transportlīdzekļa radīto fona troksni. Visas noņemšanas vai pārveidošanas darbības norāda testa ziņojumā. |
| --- | --- |

(a)

Ieteicams noņemt vai pārveidot transportlīdzekļa elementus, kas var palielināt transportlīdzekļa radīto fona troksni. Visas noņemšanas vai pārveidošanas darbības norāda testa ziņojumā.

| (b) | Testa laikā ir jāpārliecinās par to, ka bremzes ir pienācīgi atbrīvotas un nerada troksni. |
| --- | --- |

(b)

Testa laikā ir jāpārliecinās par to, ka bremzes ir pienācīgi atbrīvotas un nerada troksni.

| (c) | Ir jāpārliecinās par to, ka nedarbojas dzesinātājventilatori. |
| --- | --- |

(c)

Ir jāpārliecinās par to, ka nedarbojas dzesinātājventilatori.

| (d) | Testa laikā transportlīdzekļa logiem un bīdāmajam jumtam ir jābūt aizvērtam. |
| --- | --- |

(d)

Testa laikā transportlīdzekļa logiem un bīdāmajam jumtam ir jābūt aizvērtam.

2.5.   Riepas

2.5.1.   Vispārīgi noteikumi

Testa transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar četrām vienādām riepām. Attiecībā uz riepām ar kravnesības indeksu, kas lielāks par 121, bez norādījuma uz divkāršu montējumu, divas no šīm viena un tā paša tipa riepām uzmontē uz testa transportlīdzekļa pakaļējās ass. Uz priekšējās ass uzmontē šīs ass noslogojumam piemērota lieluma riepas un nolīdzina tās līdz minimālam dziļumam, lai mazinātu riepas/ceļa saskares trokšņa ietekmi, tajā pašā laikā saglabājot pietiekamu drošības līmeni. Ziemas riepas, ko dažas Līgumslēdzējas puses var aprīkot ar radzēm, kuras paredzētas, lai uzlabotu berzi, testē bez šā aprīkojuma. Riepas, kurām paredzētas īpašas montāžas prasības, testē saskaņā ar šīm prasībām (piem., rotācijas virziens). Riepu protektora virsmas zīmējuma rievu dziļumam pirms iemēģināšanas ir jābūt maksimālam.

Riepas testējamas uz riepu ražotāja atļautiem riteņu lokiem.

2.5.2.   Riepu noslogojums

Attiecībā uz katru testa transportlīdzekļa riepu testa noslogojums Qt ir 50–90 % no standarta noslogojuma Qr, bet vidējais testa noslogojums Qt,avr uz riepu kopumu ir 75 ± 5 % no standarta noslogojuma Qr.

Attiecībā uz visām riepām standarta noslogojums Qr atbilst maksimālajai masai, kas saistīta ar riepas kravnesības indeksu. Ja kravnesības indeksu veido divi ar slīpsvītru (/) atdalīti skaitļi, vērā jāņem pirmais skaitlis.

2.5.3.   Riepu spiediens

Katrai uz testa transportlīdzekļa uzmontētai riepa testa spiediens Pt nav augstāks par atskaites spiedienu Pr un ir šādā intervālā:

Formula

C2 un C3 klases riepām atskaites spiediens Pr ir spiediens, kas atbilst uz riepas sāniem norādītajam spiediena indeksam.

C1 klases riepām atsauces spiediens Pr“parastajām” riepām ir 250 kPa un “pastiprinātajām” riepām – 290 kPa. Minimālais testa spiediens Pt ir 150 kPa.

2.5.4.   Sagatavošanās testam

Pirms testiem riepas ir jāiebrauc, lai likvidētu mazos mezgliņus vai citas riepu formēšanas procesā radušās protektora pazīmes. Tam parasti ir vajadzīgs ekvivalents apmēram 100 km parastam izmantojumam uz ceļa.

Uz testa transportlīdzekļa uzmontētās riepas rotē tajā pašā virzienā, kurā tās iebrauktas.

Pirms testa riepas iesilda, braucot atbilstīgi testa nosacījumiem.

3.   TESTA METODE

3.1.   Vispārīgi noteikumi

Veicot visus mērījumus, testa transportlīdzeklis vadāms taisni pa mērījumu ceļa daļu (no AA′ uz BB′) tā, lai transportlīdzekļa garenvirziena vidusplakne ir pēc iespējas tuvu līnijai CC′.

Kad transportlīdzekļa priekšpuse sasniedz līniju AA′, transportlīdzekļa vadītājam jābūt iestatījušam pārnesumu pārslēgu neitrālā pozīcijā un izslēgušam motoru. Ja mērījuma laikā testa transportlīdzeklis rada neparastu troksni (piemēram, ventilatora, pašaizdedzes troksni), tests ir jāatkārto.

3.2.   Mērījumu veids un skaits

Maksimālais skaņas līmenis, kas izteikts A svērtos decibelos (dB(A)), mērāms līdz vienai zīmei aiz komata, kad transportlīdzeklis turpina savu braucienu no līnijas AA′ uz BB′ (1. attēls – transportlīdzekļa priekšpuse uz līnijas AA′, transportlīdzekļa aizmugure uz līnijas BB′). Šī vērtība ir mērījuma rezultāts.

No katras transportlīdzekļa puses veic vismaz četrus mērījumus, kad tas brauc ar testa ātrumiem, kas ir zemāki nekā 4.1. punktā norādītais atskaites ātrums, un vismaz četrus mērījumus, kad tas brauc ar testa ātrumiem, kas pārsniedz atskaites ātrumu. Ātrumi sadalāmi aptuveni vienādi ātrumu intervālā, kas norādīts 3.3. punktā.

3.3.   Testa ātrumu intervāls

Testa transportlīdzekļa ātrumu intervāls ir:

| (a) | no 70 līdz 90 km/h – C1 un C2 klases riepām; |
| --- | --- |

(a)

no 70 līdz 90 km/h – C1 un C2 klases riepām;

| (b) | no 60 līdz 80 km/h – C3 klases riepām. |
| --- | --- |

(b)

no 60 līdz 80 km/h – C3 klases riepām.

4.   REZULTĀTU INTERPRETĒŠANA

Mērījumus neņem vērā, ja starp vērtībām ir ārkārtēja neatbilstība (sk. šā pielikuma 2.3.2. punktu).

4.1.   Testa rezultāta noteikšana

Atskaites ātrums Vref, ko izmanto, lai noteiktu galīgo rezultātu, ir:

| (a) | 80 km/h – C1 un C2 klases riepām; |
| --- | --- |

(a)

80 km/h – C1 un C2 klases riepām;

| (b) | 70 km/h – C3 klases riepām. |
| --- | --- |

(b)

70 km/h – C3 klases riepām.

4.2.   Rites trokšņa mērījumu regresijas analīze

Rites trokšņa līmeni LR, kas izteikts dB(A), nosaka ar regresijas analīzi pēc šādas formulas:

Formula

kur:

| | ir rites trokšņa līmeņu Li vidējā vērtība, kas izteikta db(A): |
| --- | --- |
| n | ir mērījumu skaits (n ≥ 16), |
| | ir ātrumu logaritmu vidējā vērtība Vi:

  with νi = lg (Vi/Vref) |
| a | ir regresijas līnijas slīpums, izteikts dB(A): |

Formula

ir rites trokšņa līmeņu Li vidējā vērtība, kas izteikta db(A):

n

ir mērījumu skaits (n ≥ 16),

Formula

ir ātrumu logaritmu vidējā vērtība Vi:

Formula with νi = lg (Vi/Vref)

a

ir regresijas līnijas slīpums, izteikts dB(A):

4.3.   Temperatūras korekcija

C1 un C2 klases riepām galarezultāts standartizējams pēc testa virsmas atskaites temperatūras θref, piemērojot temperatūras korekciju pēc šādas formulas:

LR(θref) = LR(θ) + K(θref – θ)

| kur | θ | = izmērītā testa virsmas temperatūra, |
| --- | --- | --- |
| θref | = 20 °C, |

kur

θ

= izmērītā testa virsmas temperatūra,

θref

= 20 °C,

C1 klases riepām koeficients K ir – 0,03 db(A)/°C, kur θ > θref un – 0,06 dB(A)/°C, ja θ < θref.

C2 klases riepām koeficients K ir – 0,02 db(A)/°C

Ja izmērītā testa virsmas temperatūra nemainās vairāk kā par 5 °C visos mērījumos, kas vajadzīgi, lai noteiktu trokšņa līmeni vienam riepu komplektam, temperatūras korekciju var veikt vienīgi attiecībā uz rites trokšņa līmeņa galīgo vērtību, kā norādīts iepriekš, izmantojot izmērīto temperatūru vidējo aritmētisko vērtību. Pretējā gadījumā katrs trokšņa mērījums Li ir jākoriģē, izmantojot temperatūru trokšņa mērījuma brīdī.

C3 klases riepām temperatūras korekciju neveic.

4.4.   Lai ņemtu vērā mērījumu instrumentu neprecizitāti, saskaņā ar 4.3. punktu noteiktos rezultātus samazina par 1 dB(A).

4.5.   Galarezultātu – riepas/trokšņa līmeni LR(θref) dB(A), kas koriģēts atbilstīgi temperatūrai, noapaļo līdz tuvākajai zemākajai veselajai vērtībai.

1.   attēls.

Mikrofonu izvietojums mērījumam

Image

Papildinājums

Testa ziņojums

1. DAĻA.   ZIŅOJUMS

1.   Riepu tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests: ...

2.   Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese: ...

3.   Testa ziņojuma Nr.: ...

4.   Ražotāja nosaukums un tirdzniecības nosaukums vai komercapzīmējums: ...

5.   Riepu klase (C1, C2 vai C3): ...

6.   Izmantošanas kategorija: ...

7.   Skaņas līmenis atbilstīgi 3. pielikuma 4.4. un 4.5. punktam: ... dB(A) ar atsauces ātrumu 70/80 km/h (1)

8.   Komentāri (ja tādi ir): ...

9.   Datums:...

10.   Paraksts: ...

2. DAĻA.   TESTA DATI

1.   Testa datums: ...

2.   Testa transportlīdzeklis (izgatavotājs, modelis, gads, pārveidojumi u. c.): ...

2.1.   Testa transportlīdzekļa garenbāze: ... mm

3.   Testa trases atrašanās vieta: ...

3.1.   Trases sertifikācijas ISO 10844:1994 datums: ...

3.2.   Izdevējs: ...

3.3.   Sertifikācijas metode: ...

4.   Informācija par riepu testu: ...

4.1.   Riepu izmēra apzīmējums: ...

4.2.   Riepu servisa apraksts: ...

4.3.   Atsauces spiediens: ... kPa

4.4.   Testa dati

| | Priekšējā kreisā riepa | Priekšējā labā riepa | Aizmugurējā kreisā riepa | Aizmugurējā labā riepa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Testa masa (kg) | | | | |
| Riepu noslogojuma indekss (%) | | | | |
| Spiediens (atdzesētā stāvoklī) (kPa) | | | | |

Priekšējā kreisā riepa

Priekšējā labā riepa

Aizmugurējā kreisā riepa

Aizmugurējā labā riepa

Testa masa (kg)

Riepu noslogojuma indekss (%)

Spiediens (atdzesētā stāvoklī) (kPa)

4.5.   Testējamo riteņu loku platuma kods: ...

4.6.   Temperatūras nolasītāja veids: ...

5.   Derīgi testa rezultāti:

| Brauciena Nr. | Testa ātrums
  km/h | Brauciena virziens | Trokšņu līmenis, mērīta kreisā puse (2)

  dB(A) | Trokšņu līmenis, mērīta labā puse (2)

  dB(A) | Gaisa temperatūra
  °C | Trases temperatūra
  °C | Trokšņu līmenis mērīta kreisā puse (2) temperatūra labota
  dB(A) | Trokšņu līmenis, mērīta labā puse (2) temperatūra labota
  dB(A) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Brauciena Nr.

Testa ātrums

km/h

Brauciena virziens

Trokšņu līmenis, mērīta kreisā puse (2)

dB(A)

Trokšņu līmenis, mērīta labā puse (2)

dB(A)

Gaisa temperatūra

°C

Trases temperatūra

°C

Trokšņu līmenis mērīta kreisā puse (2) temperatūra labota

dB(A)

Trokšņu līmenis, mērīta labā puse (2) temperatūra labota

dB(A)

Piezīmes

1

2

3

4

5

6

7

8

5.1.   Regresijas līnijas slīpums: ...

5.2.   Trokšņa līmenis pēc temperatūras labojuma atbilstīgi 3. pielikuma 4.3. punktam: ... dB(A)

---

(1)  Nevajadzīgo svītrot.

(2)  Attiecībā pret transportlīdzekli.

---

4. PIELIKUMS

NORĀDĪJUMI PAR TESTA VIETU

1.   IEVADS

Šajā pielikumā aprakstīti norādījumi par testa trases fiziskām īpašībām un struktūru. Šajos norādījumos, kuru pamatā ir īpašie standarti (1), aprakstītas paredzētās fiziskās īpašības, kā arī testa metodes, kas ļauj pārbaudīt šīs īpašības.

2.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VIRSMAS ĪPAŠĪBĀM

Virsmu uzskata par atbilstošu standartam, ja ir noteikta tekstūra un tukšumu saturs vai skaņas absorbcijas koeficients un konstatēts, ka ir izpildītas visas še turpmāk 2.1. un 2.4. punktā minētās prasības, kā arī 3.2. punktā minētās konstrukcijas prasības.

2.1.   Atlikuma tukšumu saturs

Testa trases seguma maisījuma atlikuma tukšumu saturs (VC) nepārsniedz 8 %. Mērīšanas procedūru sk. 4.1. punktā.

2.2.   Skaņas absorbcijas koeficients

Ja virsma neatbilst prasībai par atlikuma tukšumu saturu, tā ir pieņemama vienīgi tad, ja skaņas absorbcijas koeficients α ≤ 0,10. Mērīšanas procedūru sk. 4.2. punktā. Arī 2.1. un 2.2. punkta prasības ir izpildītas vienīgi tad, ja skaņas absorbcija ir izmērīta un konstatēts, ka α ≤ 0,10.

NB: Svarīgākā pazīme ir skaņas absorbcija, lai gan būvinženieri biežāk izmanto atlikuma tukšumu saturu. Tomēr skaņas absorbcija ir jāmēra vienīgi tad, ja virsma neatbilst prasībai attiecībā uz tukšumu saturu. Atlikuma tukšumu satura rādītājs saistīts ar relatīvi lielu daudzumu neskaidrību gan mērījumu rezultātu, gan atbilstīguma ziņā, un tāpēc var gadīties, ka dažas virsmas tiktu kļūdaini noraidītas, ja tiktu izmantota vienīgi atsauce uz tukšumu satura mērījumu.

2.3.   Tekstūras dziļums

Tekstūras dziļums (TD), kas mērīts saskaņā ar apjoma mērīšanas metodi (sk. še turpmāk 4.3. punktu), ir šāds:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   Virsmas viendabīgums

Ir jāveic viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka virsma testa zonas iekšpusē ir iespējami viendabīga. Tas attiecas uz tekstūru un tukšumu saturu, bet vērā ir jāņem arī tas, ka, ja ripojums dažās vietās salīdzinājumā ar citām ir labāks, tekstūra var būt atšķirīga un ka iespējams viendabīguma trūkums, kas izraisa atšķirības.

2.5.   Testa intervāli

Lai pārbaudītu, vai virsma joprojām atbilst tekstūras un tukšumu satura vai skaņas absorbcijas prasībām, ko nosaka šis standarts, regulāri veic virsmas testēšanu ar šādiem intervāliem:

| (a) | attiecībā uz atlikuma tukšumu saturu (VC) vai skaņas absorbciju (α): | kad virsma ir jauna; |
| --- | --- | --- |

(a)

attiecībā uz atlikuma tukšumu saturu (VC) vai skaņas absorbciju (α):

kad virsma ir jauna;

| | ja virsma atbilst prasībām, kad ir jauna, nekādi papildu regulāri testi nav vajadzīgi. Ja virsma neatbilst prasībām tad, kad ir jauna, tā var atbilst prasībām vēlāk, jo segumi laika gaitā mēdz sablīvēties; |
| --- | --- |

ja virsma atbilst prasībām, kad ir jauna, nekādi papildu regulāri testi nav vajadzīgi. Ja virsma neatbilst prasībām tad, kad ir jauna, tā var atbilst prasībām vēlāk, jo segumi laika gaitā mēdz sablīvēties;

| (b) | attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD): | kad virsma ir jauna; |
| --- | --- | --- |

(b)

attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD):

kad virsma ir jauna;

| | kad sākas trokšņa testi (NB: ne ātrāk kā četras nedēļas pēc uzklāšanas); |
| --- | --- |

kad sākas trokšņa testi (NB: ne ātrāk kā četras nedēļas pēc uzklāšanas);

| | reizi divpadsmit mēnešos. |
| --- | --- |

reizi divpadsmit mēnešos.

3.   TESTA VIRSMAS KONSTRUKCIJA

3.1.   Laukums

Plānojot testa virsmu, ir svarīgi pārliecināties vismaz par to, ka laukums, ko šķērso transportlīdzekļi, kuri pārvietojas pa testa trasi, ir pārklāts ar speciālu testa segumu ar pienācīgu rezervi drošai un ērtai braukšanai. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai trase būtu vismaz 3 m plata un trases garums sniegtos vismaz 10 m ārpus līnijām AA’ un BB’. 1. attēlā aplūkojama piemērota testa vieta un norādīts minimālais laukums, kas, izmantojot mašīnas, pārklājams ar speciālu testa virsmas materiālu un sablīvējams. Saskaņā ar 3. pielikuma 3.2. punktu mērījumi veicami abās transportlīdzekļa pusēs. Mērījumus veic vai nu ar mikrofoniem, kas novietoti divās vietās (pa vienam trases malās), ja transportlīdzeklis pārvietojas vienā virzienā, vai ar mikrofonu, kas novietots tikai vienā trases pusē, ja transportlīdzeklis pārvietojas divos virzienos. Ja izmanto otro metodi, attiecībā uz to trases malu, kur nav mikrofona, netiek izvirzītas nekādas prasības.

1.   attēls

Obligātās prasības testa virsmas laukumam. Tumšākā daļa ir “testa laukums”

Image

NB: šajā rādiusā nav lielu skaņu atstarojošu priekšmetu

3.2.   Virsmas projektēšana un sagatavošana

3.2.1.   Pamatprasības attiecībā uz konstrukciju

Testa virsmas konstrukcija atbilst četrām turpmāk minētajām prasībām.

| 3.2.1.1. | Tā ir no blīva asfaltbetona. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Tā ir no blīva asfaltbetona.

| 3.2.1.2. | Sīkšķembu lielums nepārsniedz 8 mm (pielaide ir no 6,3 mm līdz 10 mm). |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Sīkšķembu lielums nepārsniedz 8 mm (pielaide ir no 6,3 mm līdz 10 mm).

| 3.2.1.3. | Seguma slāņa biezums vietā, kur veic braucienus, ir ≥ 30 mm. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Seguma slāņa biezums vietā, kur veic braucienus, ir ≥ 30 mm.

| 3.2.1.4. | Saistviela ir nepārveidots tiešas sasaistes bitums. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Saistviela ir nepārveidots tiešas sasaistes bitums.

3.2.2.   Konstrukcijas pamatnostādnes

Testa virsmas būvinženieri kā vadlīniju izmanto maisījuma granulometrisko līkni, kas norāda uz vēlamajām pazīmēm un ir aplūkojama 2. attēlā. Turklāt 1. tabulā var iepazīties ar pamatnostādnēm, lai iegūtu vēlamo tekstūru un izturīgumu. Izlīdzinājuma līkni aprēķina pēc šādas formulas:

P (% izsijāts) = 100 · (d/dmax) 1/2,

kur:

| d | = | kvadrātacu sieta izmērs milimetros |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm vidējai līknei
  10 mm zemākas pielaides līknei
  6,3 mm augstākas pielaides līknei |

d

=

kvadrātacu sieta izmērs milimetros

dmax

=

8 mm vidējai līknei

10 mm zemākas pielaides līknei

6,3 mm augstākas pielaides līknei

2.   attēls

Maisījuma granulometriskā līkne asfalta maisījumā ar pielaidēm

Image

Papildus iepriekš minētajām prasībām tiek sniegti šādi ieteikumi:

| (a) | smilts daļiņas (0,063 mm < izmērs sietam ar kvadrātveida acīm < 2 mm) sastāv no ne vairāk kā 55 % dabiskās smilts un vismaz 45 % smalcinātās smilts; |
| --- | --- |

(a)

smilts daļiņas (0,063 mm < izmērs sietam ar kvadrātveida acīm < 2 mm) sastāv no ne vairāk kā 55 % dabiskās smilts un vismaz 45 % smalcinātās smilts;

| (b) | pamats un slānis zem tā nodrošina labu stabilitāti un vienmērīgumu saskaņā ar labākajām ceļu būves metodēm; |
| --- | --- |

(b)

pamats un slānis zem tā nodrošina labu stabilitāti un vienmērīgumu saskaņā ar labākajām ceļu būves metodēm;

| (c) | sīkšķembas ir drupinātas (100 % drupinājuma skaldņu) un no materiāla, kam ir augsta izturība pret sadrupšanu; |
| --- | --- |

(c)

sīkšķembas ir drupinātas (100 % drupinājuma skaldņu) un no materiāla, kam ir augsta izturība pret sadrupšanu;

| (d) | maisījumā izmantotajām sīkšķembām jābūt mazgātām; |
| --- | --- |

(d)

maisījumā izmantotajām sīkšķembām jābūt mazgātām;

| (e) | virsmai nepievieno nekādas papildu šķembas; |
| --- | --- |

(e)

virsmai nepievieno nekādas papildu šķembas;

| (f) | saistvielas stiprība, kas izteikta PEN, ir 40–60, 60–80 vai pat 80–100 atkarībā no valsts klimatiskajiem apstākļiem. Principā izmantojama iespējami stipra saistviela, ja vien tas saskan ar parasto praksi; |
| --- | --- |

(f)

saistvielas stiprība, kas izteikta PEN, ir 40–60, 60–80 vai pat 80–100 atkarībā no valsts klimatiskajiem apstākļiem. Principā izmantojama iespējami stipra saistviela, ja vien tas saskan ar parasto praksi;

| (g) | maisījuma temperatūru pirms veltnēšanas izvēlas tā, lai panāktu prasīto tukšumu saturu, veicot turpmāko veltnēšanu. Lai palielinātu varbūtību, ka izpildīti iepriekš 2.1.–2.4. punktā minētie norādījumi, blīvums jāveido, izvēloties ne vien piemērotu maisījuma temperatūru, bet arī piemērotu skaitu pārbraucienu ar veltni uz attiecīgu veltnēšanas transportlīdzekli. |
| --- | --- |

(g)

maisījuma temperatūru pirms veltnēšanas izvēlas tā, lai panāktu prasīto tukšumu saturu, veicot turpmāko veltnēšanu. Lai palielinātu varbūtību, ka izpildīti iepriekš 2.1.–2.4. punktā minētie norādījumi, blīvums jāveido, izvēloties ne vien piemērotu maisījuma temperatūru, bet arī piemērotu skaitu pārbraucienu ar veltni uz attiecīgu veltnēšanas transportlīdzekli.

1.   tabula

Konstrukcijas pamatnostādnes

| | Mērķvērtības | Pielaides |
| --- | --- | --- |
| No maisījuma svara | No kopējā svara |
| Akmeņu masa, kvadrātacu siets (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Smilšu masa 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Pildvielas masa SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 5 |
| Saistvielas masa (bitums) | 5,8 % | N.P. | ± 0,5 |
| Maksimālais sīkšķembu lielums | 8 mm | 6,3–10 |
| Saistvielas stiprība | (sk. 3.2.2. punkta f) apakšpunktu) | |
| Slīpētu akmentiņu koeficients (SAK) | > 50 |
| Blīvums attiecībā pret Māršala blīvumu | 98 % |

Mērķvērtības

Pielaides

No maisījuma svara

No kopējā svara

Akmeņu masa, kvadrātacu siets (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Smilšu masa 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Pildvielas masa SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 5

Saistvielas masa (bitums)

5,8 %

N.P.

± 0,5

Maksimālais sīkšķembu lielums

8 mm

6,3–10

Saistvielas stiprība

(sk. 3.2.2. punkta f) apakšpunktu)

Slīpētu akmentiņu koeficients (SAK)

> 50

Blīvums attiecībā pret Māršala blīvumu

98 %

4.   TESTA METODE

4.1.   Atlikuma tukšumu satura mērīšana

Lai izdarītu šo mērījumu, no trases jāpaņem paraugi vismaz četrās atšķirīgās vietās, kas ir vienādi sadalītas testa laukumā starp līniju AA’ un līniju BB’ (sk. 1. attēlu). Lai novērstu neviendabīgumu un nevienmērīgumu trasēs, paraugi nebūtu jāņem pašās trasēs, bet tuvu tām. Divi paraugi (kā minimums) būtu jāpaņem braucienu trases tuvumā, un vismaz viens paraugs – aptuveni pusceļā starp braucienu trasēm un katra mikrofona atrašanās vietu.

Ja ir aizdomas, ka nav izpildīts viendabīguma nosacījums (sk. 2.4. punktu), ņem paraugus no vairāk vietām testa laukumā.

Atlikuma tukšumu saturs nosakāms katram paraugam, tad pēc visiem paraugiem aprēķina vidējo vērtību un salīdzina ar 2.1. punkta nosacījumu. Turklāt nevienam paraugam tukšumu lielums nepārsniedz 10 %.

Testa virsmas būvinženieriem vēlams neaizmirst par problēmu, kas var rasties, ja testa laukumu sakarsē caurules vai elektroinstalācijas, un to, ka paraugi jāņem no šīm vietām. Šādas būves rūpīgi plānojamas attiecībā uz turpmākajām paraugu ņemšanas vietām. Ir ieteicams atstāt dažas vietas ar aptuveno izmēru 200 mm × 300 mm, kur nav vadu/cauruļu vai kur tās ir pietiekami dziļi, lai, ņemot paraugus no virsmas slāņa, tās netiktu sabojātas.

4.2.   Skaņas absorbcijas koeficients

Skaņas absorbcijas koeficientu (parastos apstākļos) mēra pēc metodes, kurā izmanto pretestības cilindru, saskaņā ar ISO 10534-1:1996 vai ISO 10534-2:1998 noteikto procedūru.

Attiecībā uz testa paraugiem ir jāievēro tās pašas prasības, kādas ievēro attiecībā uz atlikuma tukšumu saturu (sk. 4.1. punktu). Skaņas absorbcija mērāma 400–800 Hz diapazonā un 800–1 600 Hz diapazonā (vismaz galvenajās frekvencēs oktāvas trešajās joslās), un abiem šiem frekvenču diapazoniem nosaka maksimālos lielumus. Tad jāaprēķina vidējo no visu paraugu lielumiem, lai iegūtu galarezultātu.

4.3.   Tekstūras dziļuma mērījums

Lai izpildītu šo standartu, tekstūras dziļuma mērījumus veic vismaz 10 vietās, kas vienmērīgi sadalītas braucienu trases testa joslā, un to vidējo vērtību salīdzina ar norādīto minimālo tekstūras dziļumu. Procedūras aprakstu skatīt standartā ISO 10844:1994.

5.   NOTURĪBA LAIKĀ UN APKOPE

5.1.   Laika ietekme

Līdzīgi kā uz jebkuras citas virsmas, uz testa virsmas izmērītais rites trokšņa līmenis var nedaudz paaugstināties pirmajos 6–12 mēnešos pēc trases būvēšanas pabeigšanas.

Virsma iegūs vajadzīgās pazīmes ne ātrāk kā četras nedēļas pēc būvēšanas pabeigšanas. Kravas transportlīdzekļu radīto troksni trases nolietošanās ietekmē mazāk nekā vieglo transportlīdzekļu radīto troksni.

Seguma stabilitāti laikā galvenokārt nosaka pa to braucošo transportlīdzekļu ietekme. Periodiski to pārbauda tā, kā noteikts 2.5. punktā.

5.2.   Virsmas apkope

No virsmas ir jānovāc būvgruži vai atkritumi, kas var ievērojami samazināt faktisko tekstūras dziļumu. Valstīs ar ziemas klimatiskajiem apstākļiem dažreiz izmanto sāli, lai atbrīvotos no ledus. Sāls virsmu var izmainīt uz laiku vai pat neatgriezeniski tā, ka paaugstinās trokšņa līmenis, tāpēc to izmantot nav ieteicams.

5.3.   Testa laukuma pārklāšana no jauna

Ja testa trase jāpārklāj ar jaunu segumu, parasti no jauna ir jāpārklāj vienīgi testa josla (3 m platumā, sk. 1. attēlu), kur pārvietojas transportlīdzekļi, ja vien testa laukums ārpus šīs joslas mērījuma brīdī ir bijis atbilstošs prasībām attiecībā uz atlikuma tukšumu saturu vai skaņas absorbciju.

6.   DOKUMENTI ATTIECĪBĀ UZ TESTA VIRSMU UN TESTIEM, KAS UZ TĀS VEIKTI

6.1.   Dokumenti attiecībā uz testa virsmu

Dokumentā, kas raksturo testa virsmu, sniedz šādus datus:

| 6.1.1. | testa trases atrašanās vieta; |
| --- | --- |

6.1.1.

testa trases atrašanās vieta;

| 6.1.2. | saistvielas veids, saistvielas cietība, pildvielas veids, betona maksimālais teorētiski iespējamais blīvums (DR), biezums vietā, kur veic braucienus, un gradācijas līkne, ko izveido pēc testa trases paraugiem; |
| --- | --- |

6.1.2.

saistvielas veids, saistvielas cietība, pildvielas veids, betona maksimālais teorētiski iespējamais blīvums (DR), biezums vietā, kur veic braucienus, un gradācijas līkne, ko izveido pēc testa trases paraugiem;

| 6.1.3. | blīvēšanas veids (piem., veltņa veids, tā masa, blīvēšanas reižu skaits); |
| --- | --- |

6.1.3.

blīvēšanas veids (piem., veltņa veids, tā masa, blīvēšanas reižu skaits);

| 6.1.4. | maisījuma temperatūra, apkārtējā gaisa temperatūra un vēja ātrums seguma klāšanas laikā; |
| --- | --- |

6.1.4.

maisījuma temperatūra, apkārtējā gaisa temperatūra un vēja ātrums seguma klāšanas laikā;

| 6.1.5. | datums, kad segums tika uzklāts, un atbildīgais būvuzņēmējs; |
| --- | --- |

6.1.5.

datums, kad segums tika uzklāts, un atbildīgais būvuzņēmējs;

| 6.1.6. | visi vai vismaz jaunāko testu rezultāti, ieskaitot šādus datus:






  6.1.6.1. | atlikuma tukšumu saturs katrā paraugā; |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

visi vai vismaz jaunāko testu rezultāti, ieskaitot šādus datus:

6.1.6.1.

atlikuma tukšumu saturs katrā paraugā;

| 6.1.6.2. | vietas testa laukumā, kur ņemti paraugi tukšumu satura mērījumiem; |
| --- | --- |

6.1.6.2.

vietas testa laukumā, kur ņemti paraugi tukšumu satura mērījumiem;

| 6.1.6.3. | skaņas absorbcijas koeficients katram paraugam (ja tas tiek mērīts). Norādīt rezultātus attiecībā uz katru paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī vidējo lielumu; |
| --- | --- |

6.1.6.3.

skaņas absorbcijas koeficients katram paraugam (ja tas tiek mērīts). Norādīt rezultātus attiecībā uz katru paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī vidējo lielumu;

| 6.1.6.4. | vietas testa laukumā, kur ņemti paraugi absorbcijas mērījumiem; |
| --- | --- |

6.1.6.4.

vietas testa laukumā, kur ņemti paraugi absorbcijas mērījumiem;

| 6.1.6.5. | tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi; |
| --- | --- |

6.1.6.5.

tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi;

| 6.1.6.6. | iestāde, kas ir atbildīga par testiem saskaņā ar 6.1.6.1. un 6.1.6.2. punktu, un izmantotā aprīkojuma veids; |
| --- | --- |

6.1.6.6.

iestāde, kas ir atbildīga par testiem saskaņā ar 6.1.6.1. un 6.1.6.2. punktu, un izmantotā aprīkojuma veids;

| 6.1.6.7. | datums, kad veikts(-i) tests(-i), un datums, kad no testa trases ņemti paraugi. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

datums, kad veikts(-i) tests(-i), un datums, kad no testa trases ņemti paraugi.

6.2.   Uz konkrētās virsmas veikto transportlīdzekļu trokšņa testu dokumenti

Dokumentā, kas raksturo transportlīdzekļa trokšņa testu(-us), ir norādīts, vai visas šā standarta prasības ir izpildītas vai nē. Pievieno atsauci uz dokumentu saskaņā ar 6.1. punktu, kurā minēti attiecīgie rezultāti.

---

(1)  ISO 10844:1994.

---

5. PIELIKUMS

SAĶERES AR SLAPJU CEĻU MĒRĪŠANAS TESTA PROCEDŪRA

1.   VISPĀRĪGI TESTU NOSACĪJUMI

1.1.   Trases īpašības

Trasē ir ciets asfalta segums, un novirze nevienā virzienā nepārsniedz 2 %. Tai ir vienmērīgs nolietojums, saturs un nobraukums, un uz tās nav brīvu materiālu vai nepiederīgu detaļu. Sīkšķembu lielums nepārsniedz 10 mm (pielaide ir no 8 līdz 13 mm) un smilšu dziļumu mēra, kā noteikts ASTM E-965, un tas ir 0,7 ± 0,3 mm.

Virsmas bremzēšanas vērtību slapjai trasei nosaka ar vienu no šādām metodēm.

| 1.1.1. | Standarta atskaites testa riepu (SATR) metode
  Izmantojot SATR un 2.1. punktā aprakstīto metodi, vidējais augstākais bremžu spēka koeficients (absk) ir no 0,6 līdz 0,8. Izmērītās vērtības atkarībā no temperatūras ietekmes koriģē šādi:
  absk = absk (izmērītā vērtība) + 0,003 · 5(t – 20)
  kur “t” ir slapjās trases virsmas temperatūra grādos pēc Celsija.
  Testu veic, izmantojot trases joslas un garumu, ko izmanto testam, lai noteiktu saķeri ar slapju ceļu; |
| --- | --- |

1.1.1.

Standarta atskaites testa riepu (SATR) metode

Izmantojot SATR un 2.1. punktā aprakstīto metodi, vidējais augstākais bremžu spēka koeficients (absk) ir no 0,6 līdz 0,8. Izmērītās vērtības atkarībā no temperatūras ietekmes koriģē šādi:

absk = absk (izmērītā vērtība) + 0,003 · 5(t – 20)

kur “t” ir slapjās trases virsmas temperatūra grādos pēc Celsija.

Testu veic, izmantojot trases joslas un garumu, ko izmanto testam, lai noteiktu saķeri ar slapju ceļu;

| 1.1.2. | Britu svārsta aprēķina (BSA) metode
  Vidējais Britu svārsta aprēķins (BSA) uz slapjas trases, kas veikts saskaņā ar Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības (ASTM) standarta 303-93 procedūru (atkārtoti apstiprināta 1998. gadā), izmantojot mīkstinājumu, kā noteikts ASTM standartā E 501-94, pēc temperatūras koriģēšanas ir no 40 līdz 60. Ja vien svārsta ražotājs nav ieteicis konkrētu temperatūras koriģēšanas veidu, izmanto šādu formulu:
  BSA = BSA (izmērītā vērtība) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1,
  kur “t” ir slapjās trases virsmas temperatūra grādos pēc Celsija.
  Trases joslās, kuras izmanto testiem, lai noteiktu saķeri ar slapju ceļu, BSA mēra 10 m intervālos joslu garumā. BSA mēra 5 reizes katrā vietā, un BSA novirzes koeficients vidēji nepārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

1.1.2.

Britu svārsta aprēķina (BSA) metode

Vidējais Britu svārsta aprēķins (BSA) uz slapjas trases, kas veikts saskaņā ar Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības (ASTM) standarta 303-93 procedūru (atkārtoti apstiprināta 1998. gadā), izmantojot mīkstinājumu, kā noteikts ASTM standartā E 501-94, pēc temperatūras koriģēšanas ir no 40 līdz 60. Ja vien svārsta ražotājs nav ieteicis konkrētu temperatūras koriģēšanas veidu, izmanto šādu formulu:

BSA = BSA (izmērītā vērtība) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1,

kur “t” ir slapjās trases virsmas temperatūra grādos pēc Celsija.

Trases joslās, kuras izmanto testiem, lai noteiktu saķeri ar slapju ceļu, BSA mēra 10 m intervālos joslu garumā. BSA mēra 5 reizes katrā vietā, un BSA novirzes koeficients vidēji nepārsniedz 10 %.

| 1.1.3. | Riepu tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, vai visas trases īpašības atbilst tām, kas norādītas testa ziņojumos. |
| --- | --- |

1.1.3.

Riepu tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, vai visas trases īpašības atbilst tām, kas norādītas testa ziņojumos.

1.2.   Mitrināšanas nosacījumi

Virsmu var mitrināt no trases puses vai ar mitrināšanas sistēmu, kas iebūvēta testa transportlīdzeklī vai piekabē.

Ja izmanto mitrināšanu no trases puses, testa virsmu mitrina vismaz pusstundu pirms testa veikšanas, lai līdzsvarotu virsmas temperatūru un ūdens temperatūru. Ieteicams turpināt veikt mitrināšanu no trases puses arī testa laikā.

Ūdens dziļums ir no 0,5 līdz 1,5 mm.

1.3.   Vēja apstākļi neietekmē virsmas mitrināšanu (drīkst izmantot vēja aizsargus).

Slapjās virsmas temperatūra ir no 5 līdz 35 °C, un testa laikā tā nemainās vairāk kā par 10 °C.

2.   TESTA PROCEDŪRA

Salīdzinošo saķeri ar slapju ceļu nosaka, izmantojot:

| a) | piekabi vai īpašu riepu vērtēšanas transportlīdzekli; vai |
| --- | --- |

a)

piekabi vai īpašu riepu vērtēšanas transportlīdzekli; vai

| b) | pēc standarta ražotu pasažieru transportlīdzekli (M1 kategorijas transportlīdzeklis saskaņā ar konsolidēto rezolūciju par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), kas minēta dokumentā TRANS/WP.29/78/Rev.1/grozījumi Nr. 2, jaunākie grozījumi Nr. 4). |
| --- | --- |

b)

pēc standarta ražotu pasažieru transportlīdzekli (M1 kategorijas transportlīdzeklis saskaņā ar konsolidēto rezolūciju par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), kas minēta dokumentā TRANS/WP.29/78/Rev.1/grozījumi Nr. 2, jaunākie grozījumi Nr. 4).

2.1.   Piekabes vai īpaša riepu vērtēšanas transportlīdzekļa procedūra

2.1.1.   Piekabe kopā ar velkošo transportlīdzekli vai riepu vērtēšanas transportlīdzeklis atbilst turpmāk minētajiem nosacījumiem.

| 2.1.1.1. | Tas var pārsniegt testa ātruma robežu 67 km/h un saglabāt noteikto testa ātrumu 65 ± 2 km/h maksimālas bremžu izmantošanas gadījumā. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Tas var pārsniegt testa ātruma robežu 67 km/h un saglabāt noteikto testa ātrumu 65 ± 2 km/h maksimālas bremžu izmantošanas gadījumā.

| 2.1.1.2. | Tas ir aprīkots ar asi, lai testa pozīcijai būtu kopīgas hidrauliskās bremzes un iedarbināšanas sistēma, ko nepieciešamības gadījumā var vadīt no velkošā transportlīdzekļa. Bremžu sistēma var nodrošināt pietiekamu bremzēšanas momentu, lai sasniegtu augstāko bremžu spēka koeficientu atbilstoši testējamo riepu izmēram un riepu noslogojumam. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Tas ir aprīkots ar asi, lai testa pozīcijai būtu kopīgas hidrauliskās bremzes un iedarbināšanas sistēma, ko nepieciešamības gadījumā var vadīt no velkošā transportlīdzekļa. Bremžu sistēma var nodrošināt pietiekamu bremzēšanas momentu, lai sasniegtu augstāko bremžu spēka koeficientu atbilstoši testējamo riepu izmēram un riepu noslogojumam.

| 2.1.1.3. | Tas var saglabāt garenvirziena regulējumu (savirzi), testa riteņu sāngāzumu un riepu montāžu visā testa laikā ± 0,5° no statiskiem aprēķiniem, kas iegūti, esot pilnam testa riepu noslogojumam. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Tas var saglabāt garenvirziena regulējumu (savirzi), testa riteņu sāngāzumu un riepu montāžu visā testa laikā ± 0,5° no statiskiem aprēķiniem, kas iegūti, esot pilnam testa riepu noslogojumam.

| 2.1.1.4. | Ja tiek izmantota piekabe, mehāniskajai sakabes ierīcei starp velkošo transportlīdzekli un piekabi jābūt tādai, lai tad, kad velkošais transportlīdzeklis un piekabe ir sakabināti, piekabes jūgstienis vai tā daļa, kurā ir iebūvēts bremzēšanas spēka mērītājs, ir horizontāls vai ar slīpumu no aizmugures uz priekšu maksimālajā leņķī 5°. Garenvirziena attālums no sakabes šarnīra punkta centra līnijas līdz piekabes ass centra šķērslīnijai ir vismaz desmit reizes lielāks par sakabes augstumu. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Ja tiek izmantota piekabe, mehāniskajai sakabes ierīcei starp velkošo transportlīdzekli un piekabi jābūt tādai, lai tad, kad velkošais transportlīdzeklis un piekabe ir sakabināti, piekabes jūgstienis vai tā daļa, kurā ir iebūvēts bremzēšanas spēka mērītājs, ir horizontāls vai ar slīpumu no aizmugures uz priekšu maksimālajā leņķī 5°. Garenvirziena attālums no sakabes šarnīra punkta centra līnijas līdz piekabes ass centra šķērslīnijai ir vismaz desmit reizes lielāks par sakabes augstumu.

| 2.1.1.5. | Ja transportlīdzeklim ir iebūvēta trases mitrināšanas sistēma, ūdens padeves sprausla(-as) ir tāda(-as), lai ūdens padeve noklāj vienmērīgu laukumu un vismaz par 25 mm pārsniedz riepu saskares laukuma platumu. Sprauslas(-u) virziens ir 20°–30° leņķī, un tā pieskaras trases virsmai vidū no 250 līdz 450 mm pirms riepu saskares laukuma. Sprauslas(-u) augstums ir 25 mm vai vismaz tik, lai izvairītos no šķēršļiem uz trases virsmas, nepārsniedzot 100 mm. Ūdens padeves līmenis nodrošina ūdens dziļumu no 0,5 mm līdz 1,5 mm, un tas ir vienmērīgs visā testa laikā ± 10 %. Vidējs līmenis, ja tests ir ar ātrumu 65 km/h, ir 18 ls–1 uz vienu metru slapja trases virsmas platuma.
  Sistēma var piegādāt tik daudz ūdens, lai riepas un trases virsma riepu priekšā ir slapja pirms bremzēšanas sākuma un visā testa laikā. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

Ja transportlīdzeklim ir iebūvēta trases mitrināšanas sistēma, ūdens padeves sprausla(-as) ir tāda(-as), lai ūdens padeve noklāj vienmērīgu laukumu un vismaz par 25 mm pārsniedz riepu saskares laukuma platumu. Sprauslas(-u) virziens ir 20°–30° leņķī, un tā pieskaras trases virsmai vidū no 250 līdz 450 mm pirms riepu saskares laukuma. Sprauslas(-u) augstums ir 25 mm vai vismaz tik, lai izvairītos no šķēršļiem uz trases virsmas, nepārsniedzot 100 mm. Ūdens padeves līmenis nodrošina ūdens dziļumu no 0,5 mm līdz 1,5 mm, un tas ir vienmērīgs visā testa laikā ± 10 %. Vidējs līmenis, ja tests ir ar ātrumu 65 km/h, ir 18 ls–1 uz vienu metru slapja trases virsmas platuma.

Sistēma var piegādāt tik daudz ūdens, lai riepas un trases virsma riepu priekšā ir slapja pirms bremzēšanas sākuma un visā testa laikā.

2.1.2.   Testa procedūra

2.1.2.1.   Testa riepas apstrādā, lai nogludinātu formēšanas izvirzījumus, kas varētu ietekmēt testu.

2.1.2.2.   Testa riepas uzmontē uz testējamo riteņu lokiem, ko apstiprinājuma iesniegumā norādījis riepu ražotājs, un SATR riepas un parastā svara riepas piepumpē līdz 180 kPa, bet pastiprinātās vai palielinātas slodzes riepas – līdz 220 kPa.

2.1.2.3.   Riepas kondicionē vismaz divas stundas pirms testa veikšanas, lai tās pielāgotos testa trases laukuma vides temperatūrai. Kondicionēšanas laikā riepu(-as) sargā no tiešas saules gaismas.

2.1.2.4.   Riepas noslogojums ir:

| a) | no 445 līdz 508 kg – SATR riepām; un |
| --- | --- |

a)

no 445 līdz 508 kg – SATR riepām; un

| b) | visos citos gadījumos no 70 līdz 80 % no kravnesības, kas atbilst riepas noslogojuma indeksam. |
| --- | --- |

b)

visos citos gadījumos no 70 līdz 80 % no kravnesības, kas atbilst riepas noslogojuma indeksam.

2.1.2.5.   Īsi pirms testa trase jākondicionē, veicot vismaz desmit bremžu testus tajā trases daļā, kura tiks izmantota testa veikšanai, bet izmantojot riepas, kas netiks izmantotas testā.

2.1.2.6.   Īsi pirms testa pārbauda riepu spiedienu un nepieciešamības gadījumā līdzsvaro to atbilstoši 2.1.2.2. punktā minētajām vērtībām.

2.1.2.7.   Testa ātrums ir no 63 līdz 67 km/h, un to saglabā šajās robežās visā testa laikā.

2.1.2.8.   Testa virziens ir vienāds visiem viena testa braucieniem un vienāds ar SATR testa riepām izmantoto virzienu, ar kurām tiek salīdzināta testa riepu darbība.

2.1.2.9.   Testa riteņu montāžas bremzes ir tādas, lai augstāko bremžu spēku varētu sasniegt 0,2–0,5 sekundēs pēc bremžu izmantošanas sākuma.

2.1.2.10.   Jaunām riepām veic divus testa braucienus, lai kondicionētu riepas. Šos testus var izmantot, lai pārbaudītu reģistrācijas kontrolierīču darbību, bet rezultātus riepu darbības vērtējumā neņem vērā.

2.1.2.11.   Lai novērtētu riepas darbību salīdzinājumā ar SATR, veic bremžu testu no tās pašas vietas un tajā pašā testa trases joslā.

2.1.2.12.   Testēšanas kārtība ir šāda:

R1 – T – R2,

kur:

R1 ir sākotnējais SATR tests, R2 ir atkārtots SATR tests un T ir kandidātriepu tests.

Bez SATR testa atkārtošanas var veikt ne vairāk kā trīs kandidātriepu testus, piemēram:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

2.1.2.13.   Vidējo augstākā bremžu spēka koeficientu (absk) aprēķina pēc vismaz sešiem derīgiem testa rezultātiem.

Rezultāti ir derīgi, ja standarta novirzē noteiktā starpības koeficienta vērtība, dalīta ar vidējo rezultātu un izteikta procentos, nepārsniedz 5 %. Ja to nevar sasniegt ar atkārtotu SATR testēšanu, kandidātriepas(-u) vērtējumu neņem vērā un atkārto visu testa kārtību.

2.1.2.14.   Vidējās absk vērtības izmantošana katrai testa braucienu sērijai:

Ja testēšanas kārtība ir R1 – T – R2, absk, ko izmanto SATR riepu salīdzināšanai ar kandidātriepu darbību, jābūt:

(R1 + R2)/2

kur:

R1 ir vidējais absk pirmajām SATR testa braucienu sērijām un R2 ir vidējais absk otrajām SATR testa braucienu sērijām.

Ja testēšanas kārtība ir R1 – T1 – T2 – R2, SATR absk jābūt:

| | 2/3 R1 + 1/3 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T1 un |
| --- | --- |

2/3 R1 + 1/3 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T1 un

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T2. |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T2.

Ja testēšanas kārtība ir R1 – T1 – T2 – T3 – R2, SATR absk jābūt:

| | 3/4 R1 + 1/4 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T1 |
| --- | --- |

3/4 R1 + 1/4 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T1

| | (R1 + R2)/2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T2 un |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T2 un

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T3. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T3.

2.1.2.15.   Saķeres ar slapju ceļu indeksu (G) aprēķina šādi:

Formula

2.2.   Standarta transportlīdzekļa procedūra

2.2.1.   Transportlīdzeklis ir standarta M1 kategorijas transportlīdzeklis ar minimālo iespējamo ātrumu 90 km/h un aprīkots ar pretbloķēšanas bremžu sistēmu (ABS).

2.2.1.1.   Transportlīdzeklis nav pārveidots, izņemot:

| a) | lai varētu uzstādīt vairāku veidu riteņus un riepu izmērus; |
| --- | --- |

a)

lai varētu uzstādīt vairāku veidu riteņus un riepu izmērus;

| b) | lai pieļautu mehānisko (tai skaitā hidraulisko, elektrisko vai pneimatisko) bremžu cilindra kontroles darbību. Sistēma var darboties automātiski ar signāliem no iebūvētām ierīcēm vai blakus trasei. |
| --- | --- |

b)

lai pieļautu mehānisko (tai skaitā hidraulisko, elektrisko vai pneimatisko) bremžu cilindra kontroles darbību. Sistēma var darboties automātiski ar signāliem no iebūvētām ierīcēm vai blakus trasei.

2.2.2.   Testa procedūra

2.2.2.1.   Testa riepas apstrādā, lai novērstu formēšanas izvirzījumus, kas varētu ietekmēt testu.

2.2.2.2.   Testa riepas uzmontē uz testējamo riteņu lokiem, ko apstiprinājuma iesniegumā norādījis riepu ražotājs, un piepumpē līdz 220 kPa visos gadījumos.

2.2.2.3.   Riepas kondicionē vismaz divas stundas pirms testa veikšanas, lai tās pielāgotos testa trases laukuma vides temperatūrai. Kondicionēšanas laikā riepu(-as) sargā no tiešas saules gaismas.

2.2.2.4.   Riepas statiskais noslogojums ir:

| a) | no 381 līdz 572 kg – SATR riepām; un |
| --- | --- |

a)

no 381 līdz 572 kg – SATR riepām; un

| b) | visos citos gadījumos no 60 līdz 90 % no kravnesības, kas atbilst riepas noslogojuma indeksam. |
| --- | --- |

b)

visos citos gadījumos no 60 līdz 90 % no kravnesības, kas atbilst riepas noslogojuma indeksam.

Svara starpība riepām uz vienas ass ir tāda, lai svars uz vieglāk noslogotās riepas nebūtu mazāks kā 90 % no svara uz smagāk noslogotās riepas.

2.2.2.5.   Īsi pirms testa trase jākondicionē, veicot vismaz desmit bremžu testus, kuros samazina ātrumu no 90 līdz 20 km/h, tajā trases daļā, kura tiks izmantota testa veikšanai, bet izmantojot riepas, kas netiks izmantotas testā.

2.2.2.6.   Īsi pirms testa pārbauda riepu spiedienu un nepieciešamības gadījumā līdzsvaro to atbilstoši 2.2.2.2. punktā minētajām vērtībām.

2.2.2.7.   No sākotnējā ātruma 87–83 km/h tiek piemērots pastāvīgs spēks uz bremžu cilindru, lai visiem transportlīdzekļa riteņiem darbotos ABS un izraisītu pastāvīgu transportlīdzekļa ātruma samazināšanu līdz 80 km/h, un šis spēks saglabājas, līdz transportlīdzeklis ir pilnībā apstājies.

Bremžu testu veic ar izslēgtu manuālo pārnesumkārbu vai ar automātisko pārnesumkārbu neitrālā pozīcijā.

2.2.2.8.   Testa virziens ir vienāds visiem viena testiem braucieniem un vienāds testa kandidātriepām un SATR riepām, ar kurām to darbība tiek salīdzināta.

2.2.2.9.   Jaunām riepām veic divus testa braucienus, lai kondicionētu riepas. Šos testus var izmantot, lai pārbaudītu reģistrācijas kontrolierīču darbību, bet rezultātus riepu darbības vērtējumā neņem vērā.

2.2.2.10.   Lai novērtētu riepas darbību salīdzinājumā ar SATR, veic bremžu testu no tās pašas vietas un tajā pašā testa trases joslā.

2.2.2.11.   Testēšanas kārtība ir šāda:

R1 – T – R2,

kur:

R1 ir sākotnējais SATR tests, R2 ir atkārtots SATR tests un T ir kandidātriepu tests.

Bez SATR testa atkārtošanas var veikt ne vairāk kā trīs kandidātriepu testus, piemēram:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

2.2.2.12.   Vidējo maksimālo palēninājumu (vmp) no 80 līdz 20 km/h aprēķina no vismaz trijiem derīgiem rezultātiem SATR riepām un no 6 derīgiem rezultātiem kandidātriepām.

Vidējais maksimālais palēninājums (vmp) ir:

vmp = 231,48/S,

kur:

S ir izmērītā apstāšanās distance metros no 80 līdz 20 km/h.

Rezultāti ir derīgi, ja standarta novirzē noteiktā starpības koeficienta vērtība, dalīta ar vidējo rezultātu un izteikta procentos, nepārsniedz 3 %. Ja to nevar sasniegt atkārtotā SATR testā, kandidātriepas(-u) vērtējumu neņem vērā un atkārto visu testa kārtību.

Vidējo vmp vērtību nosaka katrai testa braucienu sērijai.

2.2.2.13.   Vidējās vmp vērtības izmantošana katrai testa sērijai:

Ja testēšanas kārtība ir R1 – T – R2, vmp, ko izmanto SATR riepu salīdzināšanai ar kandidātriepu darbību, jābūt:

(R1 + R2)/2,

kur:

R1 ir vidējais vmp pirmajā SATR testa braucienu sērijā un R2 ir vidējais vmp otrajā SATR testa braucienu sērijā.

Ja testēšanas kārtība ir R1 – T1 – T2 – R2, SATR vmp jābūt:

| | 2/3 R1 + 1/3 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T1 un |
| --- | --- |

2/3 R1 + 1/3 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T1 un

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T2. |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T2.

Ja testēšanas kārtība ir R1 – T1 – T2 – T3 – R2, SATR vmp jābūt:

| | 3/4 R1 + 1/4 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T1 |
| --- | --- |

3/4 R1 + 1/4 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T1

| | (R1 + R2)/2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T2 un |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T2 un

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T3. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 salīdzināšanai ar kandidātriepu T3.

2.2.2.14.   Saķeres ar slapju ceļu indeksu (G) aprēķina šādi:

Formula

2.2.2.15.   Ja kandidātriepas nevar uzmontēt tam pašam transportlīdzeklim, kuram uzmontētas SATR, piemēram, riepu izmēra dēļ, tāpēc, ka nevar sasniegt vajadzīgo noslogojumu un tā tālāk, salīdzinājums jāizdara, izmantojot vidēja izmēra riepas, turpmāk – “kontrolriepas”, un divus dažādus transportlīdzekļus. Vienam transportlīdzeklim jāvar uzmontēt SATR un kontrolriepas un otram transportlīdzeklim – kontrolriepas un kandidātriepas.

2.2.2.15.1.   Kontrolriepu saķeres ar slapju ceļu indeksu attiecībā pret SATR (G1) un kandidātriepu indeksu attiecībā pret kontrolriepām (G2) nosaka, izmantojot 2.2.2.1.–2.2.2.15. punktā minēto procedūru.

Kandidātriepu saķeres ar slapju ceļu indekss attiecībā pret SATR ir divu saķeres ar slapju ceļu indeksu kopsavilkums, tas ir G1 × G2.

2.2.2.15.2.   Trase un trases daļa visiem testiem ir tā pati, un vides apstākļi ir salīdzināmi, piemēram, slapjās trases virsmas temperatūra ir ± 5 °C. Visus testus veic vienā dienā.

2.2.2.15.3.   To pašu kontrolriepu komplektu izmanto, lai izdarītu salīdzinājumu ar SATR un ar kandidātriepām, un riepas uzmontē uz transportlīdzekļa tajās pašās pozīcijās.

2.2.2.15.4.   Kontrolriepas, ko izmanto testēšanai, attiecīgi glabā tādos pašos apstākļos kā SATR, tas ir, saskaņā ar ASTM E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 1998. gadā).

2.2.2.15.5.   SATR un kontrolriepas neizmanto, ja tās ir bojātas vai nepareizi izmantotas vai ja to darbība šķiet pasliktināta.

Papildinājums

Testa ziņojums

(Saķere ar slapju virsmu)

1. DAĻA. –   ZIŅOJUMS

1.   Riepu apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests: ...

2.   Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese: ...

3.   Testa ziņojuma Nr.: ...

4.   Ražotāja nosaukums un tirdzniecības nosaukums vai komercapzīmējums: ...

5.   Riepu klase (C1, C2 vai C3): ...

6.   Izmantošanas kategorija: ...

7.   SATR saķeres koeficients ar slapju virsmu saskaņā ar 2.1.2.15. vai 2.2.2.15. punktu: ...

8.   Komentāri (ja tādi ir): ...

9.   Datums: ...

10.   Paraksts: ...

2. DAĻA. –   TESTA DATI

1.   Testa datums: ...

2.   Testa transportlīdzeklis (izgatavotājs, modelis, gads, pārveidojumi u. c. vai piekabes identifikācija): ...

...

3.   Testa trases atrašanās vieta: ...

3.1.   Testa trases īpašības: ...

3.2.   Izdevējs: ...

3.3.   Sertifikācijas metode: ...

4.   Informācija par testa riepām: ...

4.1.   Riepu izmēra apzīmējums un servisa apraksts: ...

4.2.   Riepu tirdzniecības nosaukums un komercapzīmējums: ...

4.3.   Atsauces spiediens: kPa ...

4.4.   Testa dati:

| Riepa | SATR | Kandidātriepa | Kontrolriepa |
| --- | --- | --- | --- |
| Testa riepu noslogojums (kg) | | | |
| Ūdens dziļums (mm)
  (no 0,5 līdz 1,5 mm) | | | |
| Slapjas trases vidējā temperatūra (°C)
  (no 5 līdz 35 °C) | | | |

Riepa

SATR

Kandidātriepa

Kontrolriepa

Testa riepu noslogojums (kg)

Ūdens dziļums (mm)

(no 0,5 līdz 1,5 mm)

Slapjas trases vidējā temperatūra (°C)

(no 5 līdz 35 °C)

4.5.   Testējamo riteņu loku platuma kods: ...

4.6.   Temperatūras nolasītāja veids: ...

4.7.   SATR identifikācija: ...

5.   Derīgi testa rezultāti:

| Brauciena Nr. | Testa ātrums
  (km/h) | Brauciena virziens | SATR | Kandidāt riepa | Kontrolriepa | Augstākais bremžu spēka koeficients
  (absk) | Vidējais maksimālais palēninājums
  (vmp) | Saķeres ar slapju ceļu indekss
  (G) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Brauciena Nr.

Testa ātrums

(km/h)

Brauciena virziens

SATR

Kandidāt riepa

Kontrolriepa

Augstākais bremžu spēka koeficients

(absk)

Vidējais maksimālais palēninājums

(vmp)

Saķeres ar slapju ceļu indekss

(G)

Piezīmes

1

2

3

4

5

6

7

8

---