# Uradni list L 194/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 194 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5123. julij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 194

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5123. julij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 691/2008 z dne 22. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 691/2008 z dne 22. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/602/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 17. junija 2008 o določitvi fizične arhitekture in zahtev nacionalnih vmesnikov ter komunikacijske infrastrukture med centralnim vizumskim informacijskim sistemom (VIS) in nacionalnimi vmesniki za razvojno fazo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2693) | 3 |
| | | 2008/603/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 17. julija 2008 o začasnem odstopanju od pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 zaradi upoštevanja posebnih razmer na Mauritiusu v zvezi s konzerviranim tunom in fileti tuna
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3568) | 9 |
| | | 2008/604/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. julija 2008 o imenovanju članov strokovne skupine za boj proti trgovini z ljudmi | 12 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 34 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo vozil v zvezi s preprečevanjem tveganj požara | 14 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/602/ES

*

Odločba Komisije z dne 17. junija 2008 o določitvi fizične arhitekture in zahtev nacionalnih vmesnikov ter komunikacijske infrastrukture med centralnim vizumskim informacijskim sistemom (VIS) in nacionalnimi vmesniki za razvojno fazo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2693)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2693)

3

2008/603/ES

*

Odločba Komisije z dne 17. julija 2008 o začasnem odstopanju od pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 zaradi upoštevanja posebnih razmer na Mauritiusu v zvezi s konzerviranim tunom in fileti tuna
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3568)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3568)

9

2008/604/ES

*

Odločba Komisije z dne 22. julija 2008 o imenovanju članov strokovne skupine za boj proti trgovini z ljudmi

12

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 34 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo vozil v zvezi s preprečevanjem tveganj požara

14

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2008/605/SZVP z dne 22. julija 2008 o izvajanju Skupnega stališča 2004/161/SZVP o podaljšanju omejitvenih ukrepov proti Zimbabveju | 34 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2008/605/SZVP z dne 22. julija 2008 o izvajanju Skupnega stališča 2004/161/SZVP o podaljšanju omejitvenih ukrepov proti Zimbabveju

34

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Odločbe Komisije 2008/582/ES z dne 8. julija 2008 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) iz financiranja Skupnosti (UL L 186, 15.7.2008) | 37 |
| | * | Popravek Obvestila o datumu začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu na področju ribištva med Evropsko skupnostjo in Republiko Kiribati (UL L 165, 26.6.2008) | 42 |

Popravki

*

Popravek Odločbe Komisije 2008/582/ES z dne 8. julija 2008 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) iz financiranja Skupnosti (UL L 186, 15.7.2008)

37

*

Popravek Obvestila o datumu začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu na področju ribištva med Evropsko skupnostjo in Republiko Kiribati (UL L 165, 26.6.2008)

42

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 23.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 691/2008

z dne 22. julija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 590/2008 (UL L 163, 24.6.2008, str. 24).

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 28,0 |
| TR | 85,4 |
| ME | 25,6 |
| XS | 37,5 |
| ZZ | 41,7 |
| 0707 00 05 | TR | 115,0 |
| ZZ | 115,0 |
| 0709 90 70 | TR | 98,5 |
| ZZ | 98,5 |
| 0805 50 10 | AR | 90,6 |
| US | 70,6 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 91,3 |
| 0806 10 10 | CL | 79,7 |
| EG | 148,0 |
| IL | 129,9 |
| TR | 144,2 |
| ZZ | 125,5 |
| 0808 10 80 | AR | 115,7 |
| BR | 94,9 |
| CL | 100,6 |
| CN | 74,8 |
| NZ | 112,6 |
| US | 101,0 |
| UY | 80,0 |
| ZA | 85,0 |
| ZZ | 95,6 |
| 0808 20 50 | AR | 80,0 |
| AU | 143,2 |
| CL | 113,9 |
| NZ | 110,0 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 108,6 |
| 0809 10 00 | TR | 170,1 |
| ZZ | 170,1 |
| 0809 20 95 | TR | 401,1 |
| US | 437,5 |
| ZZ | 419,3 |
| 0809 30 | TR | 164,5 |
| ZZ | 164,5 |
| 0809 40 05 | IL | 154,8 |
| XS | 95,0 |
| ZZ | 124,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

32,2

MK

28,0

TR

85,4

ME

25,6

XS

37,5

ZZ

41,7

0707 00 05

TR

115,0

ZZ

115,0

0709 90 70

TR

98,5

ZZ

98,5

0805 50 10

AR

90,6

US

70,6

UY

101,5

ZA

102,4

ZZ

91,3

0806 10 10

CL

79,7

EG

148,0

IL

129,9

TR

144,2

ZZ

125,5

0808 10 80

AR

115,7

BR

94,9

CL

100,6

CN

74,8

NZ

112,6

US

101,0

UY

80,0

ZA

85,0

ZZ

95,6

0808 20 50

AR

80,0

AU

143,2

CL

113,9

NZ

110,0

ZA

95,7

ZZ

108,6

0809 10 00

TR

170,1

ZZ

170,1

0809 20 95

TR

401,1

US

437,5

ZZ

419,3

0809 30

TR

164,5

ZZ

164,5

0809 40 05

IL

154,8

XS

95,0

ZZ

124,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 23.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/3

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. junija 2008

o določitvi fizične arhitekture in zahtev nacionalnih vmesnikov ter komunikacijske infrastrukture med centralnim vizumskim informacijskim sistemom (VIS) in nacionalnimi vmesniki za razvojno fazo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2693)

(Besedila v bolgarskem, češkem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku so edina verodostojna)

(2008/602/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (1) in zlasti člena 4(a) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 2004/512/ES je vzpostavila VIS kot sistem za izmenjavo vizumskih podatkov med državami članicami in pooblastila Komisijo za razvoj VIS. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 2004/512/ES je vzpostavila VIS kot sistem za izmenjavo vizumskih podatkov med državami članicami in pooblastila Komisijo za razvoj VIS.

| (2) | Komisija in države članice morajo sprejeti ustrezne medsebojne dogovore, zlasti glede elementov nacionalnega vmesnika v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(2)

Komisija in države članice morajo sprejeti ustrezne medsebojne dogovore, zlasti glede elementov nacionalnega vmesnika v vsaki državi članici.

| (3) | V skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2) Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri sprejemanju Odločbe 2004/512/ES, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja, saj ustreza razvoju določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba Komisije ni naslovljena na Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2) Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri sprejemanju Odločbe 2004/512/ES, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja, saj ustreza razvoju določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba Komisije ni naslovljena na Združeno kraljestvo.

| (4) | V skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3), Irska ni sodelovala pri sprejemanju Odločbe 2004/512/ES, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja, saj ustreza razvoju določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba Komisije ni naslovljena na Irsko. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3), Irska ni sodelovala pri sprejemanju Odločbe 2004/512/ES, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja, saj ustreza razvoju določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba Komisije ni naslovljena na Irsko.

| (5) | Na podlagi člena 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, se je Danska 13. avgusta 2004 odločila prenesti Odločbo 2004/512/ES v svojo zakonodajo. Odločba 2004/512/ES je zato zavezujoča za Dansko po mednarodnem pravu. Danska je tako v skladu z mednarodnim pravom zavezana izvajati to odločbo. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi člena 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, se je Danska 13. avgusta 2004 odločila prenesti Odločbo 2004/512/ES v svojo zakonodajo. Odločba 2004/512/ES je zato zavezujoča za Dansko po mednarodnem pravu. Danska je tako v skladu z mednarodnim pravom zavezana izvajati to odločbo.

| (6) | Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (4), ki spadajo v področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5). |
| --- | --- |

(6)

Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (4), ki spadajo v področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5).

| (7) | Kar zadeva Švico, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo v področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES o sklenitvi navedenega sporazuma v imenu Evropske skupnosti (6). |
| --- | --- |

(7)

Kar zadeva Švico, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo v področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES o sklenitvi navedenega sporazuma v imenu Evropske skupnosti (6).

| (8) | Kar zadeva Lihtnštajn, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo v področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/261/ES z dne 28. februarja 2008 o podpisu v imenu Evropske skupnosti ter o začasni uporabi nekaterih določb Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7). |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva Lihtnštajn, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo v področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/261/ES z dne 28. februarja 2008 o podpisu v imenu Evropske skupnosti ter o začasni uporabi nekaterih določb Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7).

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2424/2001 z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (8) – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2424/2001 z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (8) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V Prilogi se določijo fizična arhitektura in zahteve nacionalnih vmesnikov ter komunikacijske infrastrukture med centralnim vizumskim informacijskim sistemom (VIS) in nacionalnimi vmesniki za razvojno fazo.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko in Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 17. junija 2008

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 213, 15.6.2004, str. 5.

1

(2)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

2

(3)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

3

(4)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

4

(5)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

5

(6)  UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

6

(7)  UL L 83, 26.3.2008, str. 3.

7

(8)  UL L 328, 13.12.2001, str. 4. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1988/2006 (UL L 411, 30.12.2006, str. 1).

8

---

PRILOGA

1.   Uvod

Ta dokument opisuje zahteve omrežja in obliko komunikacijske infrastrukture ter njene komponente.

1.1   Kratice in okrajšave

| Kratice in okrajšave | Razlaga |
| --- | --- |
| BCU | Varnostna kopija centralne enote (Backup Central Unit) |
| BLNI | Rezervni lokalni nacionalni vmesnik (Backup Local National Interface) |
| CNI | Centralni nacionalni vmesnik (Central National Interface) |
| CS | Centralni sistem (Central System) |
| CS-VIS | Centralni vizumski informacijski sistem (Central Visa Information System) |
| CU | Centralna enota (Central Unit) |
| DNS | Strežnik za domenska imena (Domain Name Server) |
| FTP | Protokol za prenos datotek (File Transfer Protocol) |
| HTTP | Protokol za prenos hiperbesedila (Hypertext Transfer Protocol) |
| IP | Internetni protokol (Internet Protocol) |
| LAN | Lokalno omrežje (Local Area Network) |
| LNI | Lokalni nacionalni vmesnik (Local National Interface) |
| NI-VIS | Nacionalni vmesnik (National Interface) |
| NTP | Protokol omrežnega časa (Network Time Protocol) |
| SAN | Pomnilniško omrežje (Storage Area Network) |
| SDH | Sinhrona digitalna hierarhija (Synchronous Digital Hierarchy) |
| SMTP | Preprosti protokol za prenos pošte (Simple Mail Transport Protocol) |
| SNMP | Preprosti protokol za upravljanje omrežja (Simple Network Management Protocol) |
| sTESTA | Varne vseevropske telematske storitve med upravami; je ukrep programa IDABC (interoperabilno zagotavljanje vseevropskih e-vladnih storitev e-uprave javnim upravam, podjetjem in državljanom; Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2004/387/ES (1)) |
| TCP | Protokol za krmiljenje prenosa (Transmission Control Protocol) |
| VIS | Vizumski informacijski sistem (Visa Information System) |
| VPN | Navidezno zasebno omrežje (Virtual Private Network) |
| WAN | Prostrano omrežje (Wide Area Network) |

Kratice in okrajšave

Razlaga

BCU

Varnostna kopija centralne enote (Backup Central Unit)

BLNI

Rezervni lokalni nacionalni vmesnik (Backup Local National Interface)

CNI

Centralni nacionalni vmesnik (Central National Interface)

CS

Centralni sistem (Central System)

CS-VIS

Centralni vizumski informacijski sistem (Central Visa Information System)

CU

Centralna enota (Central Unit)

DNS

Strežnik za domenska imena (Domain Name Server)

FTP

Protokol za prenos datotek (File Transfer Protocol)

HTTP

Protokol za prenos hiperbesedila (Hypertext Transfer Protocol)

IP

Internetni protokol (Internet Protocol)

LAN

Lokalno omrežje (Local Area Network)

LNI

Lokalni nacionalni vmesnik (Local National Interface)

NI-VIS

Nacionalni vmesnik (National Interface)

NTP

Protokol omrežnega časa (Network Time Protocol)

SAN

Pomnilniško omrežje (Storage Area Network)

SDH

Sinhrona digitalna hierarhija (Synchronous Digital Hierarchy)

SMTP

Preprosti protokol za prenos pošte (Simple Mail Transport Protocol)

SNMP

Preprosti protokol za upravljanje omrežja (Simple Network Management Protocol)

sTESTA

Varne vseevropske telematske storitve med upravami; je ukrep programa IDABC (interoperabilno zagotavljanje vseevropskih e-vladnih storitev e-uprave javnim upravam, podjetjem in državljanom; Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2004/387/ES (1))

TCP

Protokol za krmiljenje prenosa (Transmission Control Protocol)

VIS

Vizumski informacijski sistem (Visa Information System)

VPN

Navidezno zasebno omrežje (Virtual Private Network)

WAN

Prostrano omrežje (Wide Area Network)

2.   Fizična arhitektura nacionalnih vmesnikov in komunikacijske infrastrukture med centralnim vizumskim informacijskim sistemom (VIS) in nacionalnimi vmesniki

NI-VIS, kakor je opredeljen v členu 1(2) Odločbe Sveta 2004/512/ES sestavljata:

| — | en lokalni nacionalni vmesnik (v nadaljnjem besedilu „LNI“) v vsaki državi članici, ki fizično povezuje državo članico z varnim komunikacijskim omrežjem in vsebuje naprave za šifriranje, namenjene VIS. LNI je v državi članici, |
| --- | --- |

—

en lokalni nacionalni vmesnik (v nadaljnjem besedilu „LNI“) v vsaki državi članici, ki fizično povezuje državo članico z varnim komunikacijskim omrežjem in vsebuje naprave za šifriranje, namenjene VIS. LNI je v državi članici,

| — | neobvezni rezervni lokalni nacionalni vmesnik (v nadaljnjem besedilu „BLNI“), ki ima enako vsebino in deluje enako kot LNI. |
| --- | --- |

—

neobvezni rezervni lokalni nacionalni vmesnik (v nadaljnjem besedilu „BLNI“), ki ima enako vsebino in deluje enako kot LNI.

Posebna konfiguracija LNI in BLNI bo podrobno določena in dogovorjena z vsako državo članico posebej.

LNI in BLNI se uporabljata izključno za namene, opredeljene v zakonodaji Skupnosti, ki velja za VIS.

Komunikacijsko infrastrukturo med CS-VIS in NI-VIS sestavlja:

| — | omrežje za varne vseevropske telematske storitve med upravami (sTESTA), ki zagotavlja šifrirano, navidezno, zasebno omrežje (vis.stesta.eu), namenjeno podatkom VIS in komunikaciji med državami članicami v skladu z zakonodajo Skupnosti na področju VIS ter med državami članicami in organom, odgovornim za operativno upravljanje CS-VIS. |
| --- | --- |

—

omrežje za varne vseevropske telematske storitve med upravami (sTESTA), ki zagotavlja šifrirano, navidezno, zasebno omrežje (vis.stesta.eu), namenjeno podatkom VIS in komunikaciji med državami članicami v skladu z zakonodajo Skupnosti na področju VIS ter med državami članicami in organom, odgovornim za operativno upravljanje CS-VIS.

3.   Omrežne storitve

Kadar koli so v poglavjih 3, 5 in 7, omenjene tehnologije ali protokoli, je treba razumeti, da se lahko uporabljajo enakovredne tehnologije ali protokoli. Pri vzpostavitvi omrežja se upošteva pripravljenost držav članic.

3.1   Struktura omrežja

Arhitektura VIS uporablja centralizirane storitve, do katerih je dostop mogoč iz različnih držav članic. Za namene prožnosti so te centralizirane storitve podvojene na dveh različnih lokacijah, in sicer Strasbourg v Franciji za sprejem osnovnega CS-VIS, centralne enote (CU), in St Johann im Pongau v Avstriji za sprejem pomožne enote CS-VIS, pomožne centralne enote (BCU), v skladu z Odločbo Komisije C(2006) 5161 z dne 3. novembra 2006 o določitvi lokacij za vizumski informacijski sistem med razvojno fazo (2).

Osnovne in pomožne centralne enote so dosegljive iz različnih držav članic prek dostopnih točk do omrežja – LNI in BLNI – ki povezujejo njihov nacionalni sistem s CS-VIS.

Povezava med osnovnim CS-VIS in pomožnim CS-VIS je odprta za vse nove prihodnje arhitekture in tehnologije ter omogoča nepretrgano sinhronizacijo med CU in BCU.

3.2   Pasovna širina

Pasovna širina, ki je potrebna za LNI in neobvezen BLNI, je lahko v posameznih državah članicah različna.

Komunikacijska infrastruktura ponuja povezovalne pasovne širine, prilagojene za pričakovano prometno obremenitev. Omrežje zagotavlja zadostno minimalno hitrost nalaganja in prenašanja podatkov za vsako povezavo ter podpira celotno pasovno širino dostopnih točk do omrežja.

3.3   Podprti protokoli

Komunikacijska infrastruktura podpira omrežne protokole, ki se uporabljajo za CS-VIS, zlasti HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP, DNS, tunelske protokole, protokole za podvojevanje SAN in lastniške protokole tipa Java-to-Java tehnologije BEA WebLogic prek IP.

3.4   Tehnične specifikacije

3.4.1   Dodeljevanje naslovov IP

Komunikacijska infrastruktura ima na voljo več rezerviranih IP-naslovov, ki se lahko uporabljajo samo znotraj tega omrežja. V okviru rezerviranega IP razpona bo centralni CS-VIS uporabljal določene IP-naslove, ki se drugje ne bodo uporabljali.

3.4.2   Podpora za IPv6

Lokalna omrežja bodo večinoma uporabljala IPv4 in nekatera morebiti IPv6. Zato dostopne točke do omrežja dajejo možnost, da delujejo kot prehod IPv4/IPv6. Zahteva se usklajevanje z državami članicami, ki želijo preiti k IPv6, da se zagotovi nemoten prehod.

3.4.3   Vzdrževanje hitrosti pretoka

Dokler ima povezava CU ali BCU hitrost nalaganja nižjo od 90 %, je dana država članica sposobna trajno vzdrževati 100 % pasovne širine, določene za to povezavo.

3.4.4   Druge specifikacije

Za podporo CS-VIS komunikacijska infrastruktura izpolnjuje vsaj minimalne tehnične specifikacije.

| | Zamuda pri prenosu je (vključno z najbolj zasedenimi urami) 150 ms ali manj v 95 % paketov in manj kot 200 ms v 100 % paketov. |
| --- | --- |

Zamuda pri prenosu je (vključno z najbolj zasedenimi urami) 150 ms ali manj v 95 % paketov in manj kot 200 ms v 100 % paketov.

| | Njena verjetnost izgube paketa je (vključno z najbolj zasedenimi urami) 10–4 ali manj v 95 % paketov in manj kot 10–3 v 100 % paketov. |
| --- | --- |

Njena verjetnost izgube paketa je (vključno z najbolj zasedenimi urami) 10–4 ali manj v 95 % paketov in manj kot 10–3 v 100 % paketov.

| | Zgoraj navedene specifikacije se uporabljajo za vsako dostopno točko posebej. |
| --- | --- |

Zgoraj navedene specifikacije se uporabljajo za vsako dostopno točko posebej.

| | Povezava med CU in BCU ima povratno zamudo 60 ms ali manj. |
| --- | --- |

Povezava med CU in BCU ima povratno zamudo 60 ms ali manj.

3.5   Odpornost sistema

Komunikacijska infrastruktura nudi visoko razpoložljivost, zlasti naslednjih komponent:

| — | hrbtenično omrežje |
| --- | --- |

—

hrbtenično omrežje

| — | usmerjevalne naprave |
| --- | --- |

—

usmerjevalne naprave

| — | točke prisotnosti |
| --- | --- |

—

točke prisotnosti

| — | povezave lokalne zanke (vključno z odvečnimi kabelskimi povezavami) |
| --- | --- |

—

povezave lokalne zanke (vključno z odvečnimi kabelskimi povezavami)

| — | varnostne naprave (naprave za šifriranje, požarni zidovi itd.) |
| --- | --- |

—

varnostne naprave (naprave za šifriranje, požarni zidovi itd.)

| — | vse splošne storitve (DNS, NTP itd.) |
| --- | --- |

—

vse splošne storitve (DNS, NTP itd.)

| — | LNI in neobvezni BLNI. |
| --- | --- |

—

LNI in neobvezni BLNI.

Vzpostavijo se mehanizmi za nadomestni način delovanja in, kadar se zahteva, se uskladijo s stopnjo uporabe, da se zagotovi čim večja razpoložljivost VIS kot celote.

4.   Spremljanje

Za olajšanje spremljanja so orodja za spremljanje komunikacijske infrastrukture takšna, da se lahko vključijo v naprave za nadzor za operativno upravljanje CS-VIS.

5.   Splošne storitve

Komunikacijska infrastruktura je sposobna ponujati naslednje izbirne splošne storitve: DNS, posredovanje pošte in NTP.

6.   Razpoložljivost

Razpoložljivost povezovalnih točk na LAN komunikacijske infrastrukture je 99,99-odstotna v obdobju 28 dni neprekinjenega delovanja.

7.   Varnostne storitve

7.1   Šifriranje omrežja

Informacije, povezane z VIS, ne krožijo po komunikacijski infrastrukturi, ne da bi bile šifrirane.

Da bi ohranila visoko stopnjo varnosti, komunikacijska infrastruktura omogoča upravljanje certifikatov/ključev, ki se uporabljajo pri šifriranju omrežja. Omogočeno je skrbništvo na daljavo in spremljanje naprav za šifriranje na daljavo.

Simetrični algoritmi šifriranja (3DES 128 bitov ali boljši) in asimetrični algoritmi šifriranja (RSA 1 024 bit modulov ali boljši) se uporabljajo v skladu z najsodobnejšo tehnologijo.

7.2   Druge varnostne značilnosti

Poleg zaščite dostopnih točk do omrežja VIS (LNI in BLNI) komunikacijska infrastruktura zaščiti tudi izbirne splošne storitve. V primeru, da so take storitve na voljo, morajo izpolnjevati zaščitne ukrepe, primerljive s tistimi v CS-VIS. Poleg tega morajo biti naprave za splošne storitve in njihovi zaščitni ukrepi pod stalnim varnostnim nadzorom.

Komunikacijska infrastruktura omogoča takojšnje poročanje o vseh incidentih v zvezi z varnostjo, da se zagotovi visoka stopnja varnosti. Poročila o vseh incidentih v zvezi z varnostjo se pošiljajo redno, npr. mesečno ali ad hoc.

8.   Struktura službe za pomoč uporabnikom

Vzpostavi se struktura službe za pomoč uporabnikom, ki je sposobna sodelovati s CS-VIS.

9.   Interakcija z drugimi sistemi

S komunikacijsko infrastrukturo se zagotovi, da ne pride do prehajanja podatkov v druge sisteme ali druga omrežja.

---

(1)  UL L 181, 18.5.2004, str. 25.

(2)  UL L 305, 4.11.2006, str. 13.

---

| 23.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/9

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. julija 2008

o začasnem odstopanju od pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 zaradi upoštevanja posebnih razmer na Mauritiusu v zvezi s konzerviranim tunom in fileti tuna

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3568)

(2008/603/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (1), in zlasti člena 36(4) Priloge II k Uredbi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 36 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 je Mauritius 21. februarja 2008 zahteval odstopanje od pravil o poreklu iz navedene priloge za dobo petih let. Mauritius je 10. marca 2008 predložil dodatne informacije v zvezi z zahtevkom. Zahtevek zadeva skupno letno količino 5 000 ton konzerviranega tuna in 2 000 ton filetov tuna s številko HS 1604. Zahtevek je bil vložen, ker sta se ulov in dobava surovega tuna s poreklom iz jugozahodnega Indijskega oceana zmanjšala. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 36 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 je Mauritius 21. februarja 2008 zahteval odstopanje od pravil o poreklu iz navedene priloge za dobo petih let. Mauritius je 10. marca 2008 predložil dodatne informacije v zvezi z zahtevkom. Zahtevek zadeva skupno letno količino 5 000 ton konzerviranega tuna in 2 000 ton filetov tuna s številko HS 1604. Zahtevek je bil vložen, ker sta se ulov in dobava surovega tuna s poreklom iz jugozahodnega Indijskega oceana zmanjšala.

| (2) | Po podatkih z Mauritiusa je bil ulov surovega tuna na koncu leta 2007 in na začetku leta 2008 nenavadno majhen celo v primerjavi z običajnimi sezonskimi nihanji. Zaradi teh neobičajnih razmer Mauritius v določenem obdobju ne more ustrezati pravilom o poreklu iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih z Mauritiusa je bil ulov surovega tuna na koncu leta 2007 in na začetku leta 2008 nenavadno majhen celo v primerjavi z običajnimi sezonskimi nihanji. Zaradi teh neobičajnih razmer Mauritius v določenem obdobju ne more ustrezati pravilom o poreklu iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007.

| (3) | Začasno odstopanje od pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 ne bi povzročilo resne škode obstoječi industriji Skupnosti ob upoštevanju količin zadevnega uvoza, če se upoštevajo nekateri pogoji v zvezi s količinami, nadzorom in trajanjem. |
| --- | --- |

(3)

Začasno odstopanje od pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 ne bi povzročilo resne škode obstoječi industriji Skupnosti ob upoštevanju količin zadevnega uvoza, če se upoštevajo nekateri pogoji v zvezi s količinami, nadzorom in trajanjem.

| (4) | Zato je odobritev začasnega odstopanja iz člena 36(1)(a) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 upravičena. |
| --- | --- |

(4)

Zato je odobritev začasnega odstopanja iz člena 36(1)(a) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 upravičena.

| (5) | Mauritiusu bo koristilo avtomatsko odstopanje od pravil o poreklu za konzerviranega tuna in filete tuna s številko HS 1604 v skladu s členom 42(8) Protokola o poreklu, priloženega začasnemu sporazumu, ki vzpostavlja okvir za Sporazum o gospodarskem partnerstvu med vzhodno- in južnoafriškimi državami na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (Sporazum o začasnem partnerstvu VJA-EU), ko začne navedeni sporazum veljati ali se začne začasno uporabljati. |
| --- | --- |

(5)

Mauritiusu bo koristilo avtomatsko odstopanje od pravil o poreklu za konzerviranega tuna in filete tuna s številko HS 1604 v skladu s členom 42(8) Protokola o poreklu, priloženega začasnemu sporazumu, ki vzpostavlja okvir za Sporazum o gospodarskem partnerstvu med vzhodno- in južnoafriškimi državami na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (Sporazum o začasnem partnerstvu VJA-EU), ko začne navedeni sporazum veljati ali se začne začasno uporabljati.

| (6) | V skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1528/2007 se pravila o poreklu iz Priloge II k navedeni uredbi in odstopanja od njih nadomestijo po pravilih Sporazuma o začasnem partnerstvu VJA-EU, katerega začetek veljavnosti ali začasna uporaba sta predvidena za leto 2008. Zato odstopanja ni mogoče odobriti za zahtevano obdobje petih let, vendar bi ga bilo treba odobriti za obdobje od januarja do decembra 2008. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1528/2007 se pravila o poreklu iz Priloge II k navedeni uredbi in odstopanja od njih nadomestijo po pravilih Sporazuma o začasnem partnerstvu VJA-EU, katerega začetek veljavnosti ali začasna uporaba sta predvidena za leto 2008. Zato odstopanja ni mogoče odobriti za zahtevano obdobje petih let, vendar bi ga bilo treba odobriti za obdobje od januarja do decembra 2008.

| (7) | V skladu s členom 42(8) Protokola o poreklu, priloženega Sporazumu o začasnem partnerstvu VJA-EU, je avtomatsko odstopanje od pravil o poreklu omejeno na letno kvoto 8 000 ton konzerviranega tuna in 2 000 ton filetov tuna za države, ki so parafirale Sporazum o začasnem partnerstvu VJA-EU (Komori, Mauritius, Madagaskar, Sejšeli in Zimbabve). Zahtevek za začasno odstopanje na podlagi člena 36 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 iz drugih držav regije VJA je treba sprejeti, zlasti z Madagaskarja in s Sejšelov. V skladu s členom 36 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 bi bilo neprimerno odobriti odstopanja, ki presegajo letno kvoto, odobreno za regijo VJA v skladu s Sporazumom o začasnem partnerstvu VJA-EU. Odstopanja zato ni mogoče odobriti za zahtevane količine, vendar bi ga bilo treba odobriti za 3 000 ton konzerviranega tuna in 600 ton filetov tuna. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 42(8) Protokola o poreklu, priloženega Sporazumu o začasnem partnerstvu VJA-EU, je avtomatsko odstopanje od pravil o poreklu omejeno na letno kvoto 8 000 ton konzerviranega tuna in 2 000 ton filetov tuna za države, ki so parafirale Sporazum o začasnem partnerstvu VJA-EU (Komori, Mauritius, Madagaskar, Sejšeli in Zimbabve). Zahtevek za začasno odstopanje na podlagi člena 36 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 iz drugih držav regije VJA je treba sprejeti, zlasti z Madagaskarja in s Sejšelov. V skladu s členom 36 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 bi bilo neprimerno odobriti odstopanja, ki presegajo letno kvoto, odobreno za regijo VJA v skladu s Sporazumom o začasnem partnerstvu VJA-EU. Odstopanja zato ni mogoče odobriti za zahtevane količine, vendar bi ga bilo treba odobriti za 3 000 ton konzerviranega tuna in 600 ton filetov tuna.

| (8) | V skladu s tem je treba odobriti odstopanje za Mauritius v zvezi s 3 000 tonami konzerviranega tuna in 600 tonami filetov tuna za obdobje enega leta. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s tem je treba odobriti odstopanje za Mauritius v zvezi s 3 000 tonami konzerviranega tuna in 600 tonami filetov tuna za obdobje enega leta.

| (9) | Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Zaradi učinkovitega upravljanja, ki ga v tesnem sodelovanju izvajajo organi z Mauritiusa, carinski organi Skupnosti in Komisija, bi se morala pravila smiselno uporabljati za količine, uvožene v skladu z odstopanjem, odobrenim s to odločbo. |
| --- | --- |

(9)

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Zaradi učinkovitega upravljanja, ki ga v tesnem sodelovanju izvajajo organi z Mauritiusa, carinski organi Skupnosti in Komisija, bi se morala pravila smiselno uporabljati za količine, uvožene v skladu z odstopanjem, odobrenim s to odločbo.

| (10) | Zaradi učinkovitejšega spremljanja izvajanja odstopanja morajo organi z Mauritiusa Skupnosti redno sporočati podrobnosti o izdanih potrdilih o gibanju blaga EUR.1. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi učinkovitejšega spremljanja izvajanja odstopanja morajo organi z Mauritiusa Skupnosti redno sporočati podrobnosti o izdanih potrdilih o gibanju blaga EUR.1.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Z odstopanjem od Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 in v skladu s členom 36(1)(a) omenjene priloge, se konzervirani tun in fileti tuna s številko HS 1604, proizvedeni iz materialov brez porekla, štejejo za izdelek s poreklom z Mauritiusa v skladu s pogoji iz členov 2, 3 in 4 te odločbe.

Člen 2

Odstopanje iz člena 1 se uporablja za izdelke in količine z Mauritiusa, navedene v Prilogi, ki so prijavljeni za sprostitev v prosti promet Skupnosti v obdobju od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008.

Člen 3

Količine iz Priloge k tej odločbi se upravljajo v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 4

Carinski organi Mauritiusa sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje količinskih pregledov pri izvozu izdelkov iz člena 1.

Zato vsa potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki jih izdajo v zvezi s temi proizvodi, vsebujejo sklicevanje na to odločbo. Pristojni organi Mauritiusa vsake tri mesece pošljejo Komisiji poročilo o količinah, za katere so bila v skladu s to odločbo izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1, in serijske številke navedenih potrdil.

Člen 5

Polje 7 potrdil EUR.1, izdanih na podlagi te odločbe, vsebuje naslednjo navedbo:

„Derogation – Decision C(2008) 3568“.

Člen 6

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2008.

Uporablja se do nadomestitve pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 s pravili, priloženimi h kateremu koli sporazumu z Mauritiusom, ko se navedeni sporazum začne začasno uporabljati ali začne veljati, kar pač nastopi prej, vendar pa se ta odločba ne uporablja po 31. decembru 2008.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. julija 2008

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 348, 31.12.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Obdobje | Količine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1668 | 1604 14 111604 14 181604 20 70 | Konzervirani tun (1) | Od 1.1.2008 do 31.12.2008 | 3 000 ton |
| 09.1669 | 1604 14 16 | Fileti tuna | Od 1.1.2008 do 31.12.2008 | 600 ton |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Obdobje

Količine

09.1668

1604 14 111604 14 181604 20 70

Konzervirani tun (1)

Od 1.1.2008 do 31.12.2008

3 000 ton

09.1669

1604 14 16

Fileti tuna

Od 1.1.2008 do 31.12.2008

600 ton

---

(1)  V kateri koli obliki pakiranja, s čimer se proizvod šteje kot konzerviran v pomenu številke HS 1604.

---

| 23.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/12

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. julija 2008

o imenovanju članov strokovne skupine za boj proti trgovini z ljudmi

(2008/604/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Komisije 2007/675/ES z dne 17. oktobra 2007 o ustanovitvi strokovne skupine za boj proti trgovini z ljudmi (1) in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupina mora imeti 21 članov. |
| --- | --- |

(1)

Skupina mora imeti 21 članov.

| (2) | Za člane strokovne skupine je treba imenovati strokovnjake s strokovnim znanjem in izkušnjami na področju boja proti trgovini z ljudmi, vključno s področjem izkoriščanja delovne sile. |
| --- | --- |

(2)

Za člane strokovne skupine je treba imenovati strokovnjake s strokovnim znanjem in izkušnjami na področju boja proti trgovini z ljudmi, vključno s področjem izkoriščanja delovne sile.

| (3) | Komisija na predlog držav članic imenuje največ 11 članov iz uprav držav članic. |
| --- | --- |

(3)

Komisija na predlog držav članic imenuje največ 11 članov iz uprav držav članic.

| (4) | Izmed oseb, ki so se odzvale na razpis za zbiranje prijav, mora Komisija imenovati največ 5 članov iz medvladnih, mednarodnih in nevladnih organizacij, ki so dejavne na evropski ravni, največ 4 člane iz vrst socialnih partnerjev in združenj delodajalcev, ki delujejo na evropski ravni, ter največ dva člana izmed posameznikov z izkušnjami, pridobljenimi na podlagi akademskih raziskav. |
| --- | --- |

(4)

Izmed oseb, ki so se odzvale na razpis za zbiranje prijav, mora Komisija imenovati največ 5 članov iz medvladnih, mednarodnih in nevladnih organizacij, ki so dejavne na evropski ravni, največ 4 člane iz vrst socialnih partnerjev in združenj delodajalcev, ki delujejo na evropski ravni, ter največ dva člana izmed posameznikov z izkušnjami, pridobljenimi na podlagi akademskih raziskav.

| (5) | Komisija je 19. januarja 2008 (2) objavila razpis za zbiranje prijav, da bi oblikovala seznam kandidatov za sestavo strokovne skupine. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 19. januarja 2008 (2) objavila razpis za zbiranje prijav, da bi oblikovala seznam kandidatov za sestavo strokovne skupine.

| (6) | Komisija je opravila izbor na podlagi prejetih prijav. Pri njihovem ocenjevanju je Komisija upoštevala merila iz razpisa za zbiranje prijav in zlasti merila iz točke 2 navedenega razpisa. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je opravila izbor na podlagi prejetih prijav. Pri njihovem ocenjevanju je Komisija upoštevala merila iz razpisa za zbiranje prijav in zlasti merila iz točke 2 navedenega razpisa.

| (7) | Priporočljivo je, da se zaradi zagotovitve uravnotežene vsebinske in geografske zastopanosti ter prvotno predvidenih 21 članov v strokovno skupino imenujejo dodatni štirje člani iz medvladnih, mednarodnih in nevladnih organizacij, ki so dejavne na evropski ravni, da se kompenzira premajhno število prijav, prejetih od socialnih partnerjev in združenj delodajalcev, ki delujejo na evropski ravni. |
| --- | --- |

(7)

Priporočljivo je, da se zaradi zagotovitve uravnotežene vsebinske in geografske zastopanosti ter prvotno predvidenih 21 članov v strokovno skupino imenujejo dodatni štirje člani iz medvladnih, mednarodnih in nevladnih organizacij, ki so dejavne na evropski ravni, da se kompenzira premajhno število prijav, prejetih od socialnih partnerjev in združenj delodajalcev, ki delujejo na evropski ravni.

| (8) | Enega člana skupine je imenoval Europol – |
| --- | --- |

(8)

Enega člana skupine je imenoval Europol –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Sklep 2007/675/ES se spremeni:

V členu 3 se odstavek 2(b) nadomesti z naslednjim:

| „(b) | iz medvladnih, mednarodnih in nevladnih organizacij, ki se na evropski ravni zavzemajo za boj proti trgovini z ljudmi in lahko svoje tovrstne izkušnje in strokovno znanje ustrezno dokažejo (do 9 članov).“ |
| --- | --- |

„(b)

iz medvladnih, mednarodnih in nevladnih organizacij, ki se na evropski ravni zavzemajo za boj proti trgovini z ljudmi in lahko svoje tovrstne izkušnje in strokovno znanje ustrezno dokažejo (do 9 članov).“

Člen 2

Komisija imenuje naslednje člane strokovne skupine za boj proti trgovini z ljudmi:

| 1. | Člani, imenovani na podlagi člena 3(2)(a) Sklepa Komisije 2007/675/ES: | Jan AUSTAD |
| --- | --- | --- |

1.

Člani, imenovani na podlagi člena 3(2)(a) Sklepa Komisije 2007/675/ES:

Jan AUSTAD

| | Sandi ČURIN |
| --- | --- |

Sandi ČURIN

| | Rita THEODOROU SUPERMAN |
| --- | --- |

Rita THEODOROU SUPERMAN

| | Luís GOUVEIA |
| --- | --- |

Luís GOUVEIA

| | Jelena KAMINSKA |
| --- | --- |

Jelena KAMINSKA

| | Glynn RANKIN |
| --- | --- |

Glynn RANKIN

| | Bärbel Heide UHL |
| --- | --- |

Bärbel Heide UHL

| | Floris VAN DIJK |
| --- | --- |

Floris VAN DIJK

| | Kajsa WAHLBERG |
| --- | --- |

Kajsa WAHLBERG

| 2. | Člani, imenovani na podlagi člena 3(2)(b) Sklepa Komisije 2007/675/ES, kakor jo spreminja ta odločba: | Antonia BALKANSKA LAVINE |
| --- | --- | --- |

2.

Člani, imenovani na podlagi člena 3(2)(b) Sklepa Komisije 2007/675/ES, kakor jo spreminja ta odločba:

Antonia BALKANSKA LAVINE

| | Stana BUCHOWSKA |
| --- | --- |

Stana BUCHOWSKA

| | Marco BUFO |
| --- | --- |

Marco BUFO

| | Muireann O BRIAIN |
| --- | --- |

Muireann O BRIAIN

| | Martijn PLUIM |
| --- | --- |

Martijn PLUIM

| | Evelyn PROBST |
| --- | --- |

Evelyn PROBST

| | Klara SKRIVANKOVA |
| --- | --- |

Klara SKRIVANKOVA

| | Patsy SÖRENSEN |
| --- | --- |

Patsy SÖRENSEN

| | Liliana SORRENTINO |
| --- | --- |

Liliana SORRENTINO

| 3. | Člani, imenovani na podlagi člena 3(2)(e) Sklepa Komisije 2007/675/ES: | Ryszard PIOTROWICZ |
| --- | --- | --- |

3.

Člani, imenovani na podlagi člena 3(2)(e) Sklepa Komisije 2007/675/ES:

Ryszard PIOTROWICZ

| | Georgina VAZ CABRAL |
| --- | --- |

Georgina VAZ CABRAL

Člen 3

Komisija je seznanjena, da je Europol na podlagi člena 3(2)(d) in (3) Sklepa Komisije (2007/675/ES) imenoval Steva HARVEYJA za člana strokovne skupine za boj proti trgovini z ljudmi.

Člen 4

Člani strokovne skupine so imenovani osebno za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja.

Člen 5

Po izbirnem postopku se kandidati, za katere je bilo ugotovljeno, da so primerni za članstvo v skupini, vendar v strokovno skupino niso bili imenovani, se uvrstijo na rezervni seznam, če s tem soglašajo.

Člen 6

Imena imenovanih članov se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 7

Odločba začne veljati dan po njenem sprejetju.

V Bruslju, 22. julija 2008

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 277, 20.10.2007, str. 29.

1

(2)  UL C 14, 19.1.2008, str. 27.

2

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 23.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/14

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 34 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo vozil v zvezi s preprečevanjem tveganj požara

Dopolnilo 33: Pravilnik št. 34

Revizija 1

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatek 2 k seriji sprememb 02 – Datum veljavnosti: 11. junij 2007

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Homologacija |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zahteve za tekoče gorivo |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preskus posod za tekoče gorivo |
| --- | --- |

6.

| 7. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zahteve za vgradnjo homologirane posode za tekoče gorivo |
| --- | --- |

8.

| 9. | Preskus na vozilu |
| --- | --- |

9.

| 10. | Spremembe tipa vozila |
| --- | --- |

10.

| 11. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

13.

| 14. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih oddelkov |
| --- | --- |

14.

PRILOGE

| Priloga I – | Sporočilo o homologaciji ali podaljšanju ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončne prekinitve proizvodnje tipa vozila glede na posodo za tekoče gorivo in preprečevanju nevarnosti požara v primeru trka v čelni/bočni/zadnji del vozila v skladu s Pravilnikom št. 34 |
| --- | --- |

Priloga I –

| Priloga II – | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga II –

| Priloga III – | Preskus čelnega trka v pregrado |
| --- | --- |

Priloga III –

| Priloga IV – | Preskus trka v zadnji del vozila |
| --- | --- |

Priloga IV –

| Priloga V – | Preskus posod za gorivo, izdelanih iz polimernega materiala |
| --- | --- |

Priloga V –

| Dodatek 1 – | Preskus odpornosti proti ognju |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Mere in tehnični podatki šamotne opeke |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

| 1.1. | DEL I: homologacijo vozil kategorij M, N in O (1)/glede posod(-e) za tekoče gorivo. |
| --- | --- |

1.1.

DEL I: homologacijo vozil kategorij M, N in O (1)/glede posod(-e) za tekoče gorivo.

| 1.2. | DEL II: na zahtevo proizvajalca za homologacijo vozil kategorije M, N in O, ki so bila homologirana v skladu z delom I tega pravilnika in so opremljena s posodo(-ami) za tekoče gorivo v zvezi s preprečevanjem nevarnosti požara pri trku v čelni in/ali bočni in/ali zadnji del vozila. |
| --- | --- |

1.2.

DEL II: na zahtevo proizvajalca za homologacijo vozil kategorije M, N in O, ki so bila homologirana v skladu z delom I tega pravilnika in so opremljena s posodo(-ami) za tekoče gorivo v zvezi s preprečevanjem nevarnosti požara pri trku v čelni in/ali bočni in/ali zadnji del vozila.

| 1.3. | Na zahtevo proizvajalca se vozila, ki niso navedena v odstavku 1.2 zgoraj, lahko homologirajo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

1.3.

Na zahtevo proizvajalca se vozila, ki niso navedena v odstavku 1.2 zgoraj, lahko homologirajo v skladu s tem pravilnikom.

2.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

2.1.   Vlogo za podelitev homologacije tipa vozil za del tega pravilnika predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

2.2.   Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 2.2.1. | natančen opis tipa vozila glede na značilnostmi, določene v odstavku 4.2. in/ali 7.2. Navedene morajo biti številke in/ali simboli, ki določajo tip motorja in tip vozila; |
| --- | --- |

2.2.1.

natančen opis tipa vozila glede na značilnostmi, določene v odstavku 4.2. in/ali 7.2. Navedene morajo biti številke in/ali simboli, ki določajo tip motorja in tip vozila;

| 2.2.2. | slika(-e) iz katere(-ih) so razvidne značilnosti posode za gorivo in material, iz katerega je izdelana; |
| --- | --- |

2.2.2.

slika(-e) iz katere(-ih) so razvidne značilnosti posode za gorivo in material, iz katerega je izdelana;

| 2.2.3. | diagram celotnega sistema za dovod goriva, ki ponazarja položaj vsakega sestavnega dela na vozilu; in |
| --- | --- |

2.2.3.

diagram celotnega sistema za dovod goriva, ki ponazarja položaj vsakega sestavnega dela na vozilu; in

| 2.2.4. | za vlogo v skladu z delom II tega pravilnika diagram električne napeljave, ki ponazarja njeno namestitev in način povezave z vozilom. |
| --- | --- |

2.2.4.

za vlogo v skladu z delom II tega pravilnika diagram električne napeljave, ki ponazarja njeno namestitev in način povezave z vozilom.

2.3.   Tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov v zvezi s tipi vozil, je treba zagotoviti:

| 2.3.1. | vozilo, ki je predstavlja tip vozila v postopku homologacije, ali dele vozila, ki so po oceni tehnične službe potrebni za homologacijske preskuse; |
| --- | --- |

2.3.1.

vozilo, ki je predstavlja tip vozila v postopku homologacije, ali dele vozila, ki so po oceni tehnične službe potrebni za homologacijske preskuse;

| 2.3.2. | pri vozilu, opremljenem s posodo za gorivo iz polimernega materiala: pa tudi sedem dodatnih posod za gorivo z opremo; |
| --- | --- |

2.3.2.

pri vozilu, opremljenem s posodo za gorivo iz polimernega materiala: pa tudi sedem dodatnih posod za gorivo z opremo;

| 2.3.3. | pri vozilu, opremljenem s posodo za gorivo iz drugega materiala: pa dve dodatni posodi za gorivo z opremo. |
| --- | --- |

2.3.3.

pri vozilu, opremljenem s posodo za gorivo iz drugega materiala: pa dve dodatni posodi za gorivo z opremo.

3.   PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1.   Vozila, predložena v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ki ustreza spodaj navedenim zahtevam dela I in/ali dela II, se podeli homologacija za ta tip vozila.

3.2.   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka, pri čemer prvi dve številki te številke pomenita zaporedje zadnjih sprememb, vključenih v pravilnik na datum izdaje homologacije. Vendar lahko pogodbenica, dodeli enako homologacijsko številko več tipom vozil, kakor so opredeljeni v odstavku 4.2. in/ali 7.2., če gre za različice istega osnovnega modela ter pod pogojem, da se preskuša vsak tip posebej in da tip ustreza pogojem tega pravilnika.

3.3.   Obvestilo o homologaciji ali zavrnitvi ali homologaciji tipa vozila se v skladu s tem pravilnikom pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki skladni z vzorcem v Prilogi I k temu pravilniku in z risbami, iz katerih so razvidne podrobnosti iz odstavkov 2.2.2., 2.2.3. in 2.2.4. zgoraj (zagotovi jih vložnik zahtevka za homologacijo) v formatu, ki ni večji od A 4 (210 × 297 mm) ali prepognjene na ta format in v ustreznem merilu.

3.4.   Na vsako vozilo, ki ustreza temu tipu vozila, homologiranemu v skladu s tem pravilnikom, je treba vidno in na lahko dostopnem mestu, opredeljenem na obrazcu o homologaciji, namestiti mednarodno homologacijsko oznako, ki vsebuje:

| 3.4.1. | krog, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo; (2) |
| --- | --- |

3.4.1.

krog, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo; (2)

| 3.4.2. | številko tega pravilnika, ki ji sledita črki „RI“, če je vozilo homologirano v skladu z delom I Pravilnika, ali „RII“, če je vozilo homologirano v skladu z deloma I in II Pravilnika, pomišljaj in homologirano številko desno od kroga, iz odstavka 3.4.1. |
| --- | --- |

3.4.2.

številko tega pravilnika, ki ji sledita črki „RI“, če je vozilo homologirano v skladu z delom I Pravilnika, ali „RII“, če je vozilo homologirano v skladu z deloma I in II Pravilnika, pomišljaj in homologirano številko desno od kroga, iz odstavka 3.4.1.

3.5.   Če vozilo ustreza tipu vozila, homologiranemu v skladu z enim ali več drugimi pravilniki, priloženimi k Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, znaka, predpisanega v odstavku 3.4.1. ni treba ponoviti; v takem primeru se dodatne številke, homologacijske številke in znaki vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila homologacija dodeljena v državi, ki jo je dodelila v skladu z navedenim pravilnikom, namestijo v navpičnih stolpcih desno od znaka, predpisanega v odstavku 3.4.1.

3.6.   Homologacijska oznaka mora biti dobro čitljiva in neizbrisljiva.

3.7.   Homologacijska oznaka se namesti v bližini tablice ali na tablico s podatki o vozilu, ki jo namesti proizvajalec.

3.8.   Priloga II k temu pravilniku prikazuje primere razporeditve homologacijske oznake.

DEL I –   HOMOLOGACIJA VOZILA GLEDE POSODE ZA GORIVO

4.   OPREDELITVE

Za namene tega dela Pravilnika:

| 4.1. | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede posode za tekoče gorivo; |
| --- | --- |

4.1.

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede posode za tekoče gorivo;

| 4.2. | „tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v osnovnih značilnostih, kot so:






  4.2.1. | konstrukcija, oblika, mere in materiali (kovina/polimerni materiali) posod(-e) za gorivo; |
| --- | --- | --- |

4.2.

„tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v osnovnih značilnostih, kot so:

4.2.1.

konstrukcija, oblika, mere in materiali (kovina/polimerni materiali) posod(-e) za gorivo;

| 4.2.2. | pri kategorijah vozil M1 (1) položaj posod(-e) za gorivo v vozilu, če nima negativnega vpliva na izpolnjevanje zahtev iz odstavka 5.10.; |
| --- | --- |

4.2.2.

pri kategorijah vozil M1 (1) položaj posod(-e) za gorivo v vozilu, če nima negativnega vpliva na izpolnjevanje zahtev iz odstavka 5.10.;

| 4.3. | „prostor za potnike“ pomeni prostor za namestitev potnikov, omejen s streho, podom, bočnimi stenami, vrati, zunanjim steklom, prednjo pregradno steno in ravnino zadnje pregradne stene, ali ravnino hrbtnega naslona zadnjega sedeža. |
| --- | --- |

4.3.

„prostor za potnike“ pomeni prostor za namestitev potnikov, omejen s streho, podom, bočnimi stenami, vrati, zunanjim steklom, prednjo pregradno steno in ravnino zadnje pregradne stene, ali ravnino hrbtnega naslona zadnjega sedeža.

| 4.4. | „posoda za gorivo“ pomeni posodo(-e), namenjeno(-e) za hranjenje tekočega goriva, kakor je opredeljeno v odstavku 4.6, ki se uporablja predvsem za pogon vozila, razen opreme (cevi za polnjenje, če je samostojni del, odprtine za polnjenje, pokrova, merilnika nivoja goriva, povezave z motorjem ali napeljave za uravnavanje notranjega nadtlaka itd.); |
| --- | --- |

4.4.

„posoda za gorivo“ pomeni posodo(-e), namenjeno(-e) za hranjenje tekočega goriva, kakor je opredeljeno v odstavku 4.6, ki se uporablja predvsem za pogon vozila, razen opreme (cevi za polnjenje, če je samostojni del, odprtine za polnjenje, pokrova, merilnika nivoja goriva, povezave z motorjem ali napeljave za uravnavanje notranjega nadtlaka itd.);

| 4.5. | „prostornina posode za gorivo“ pomeni prostornino posode za gorivo po navedbi proizvajalca; in |
| --- | --- |

4.5.

„prostornina posode za gorivo“ pomeni prostornino posode za gorivo po navedbi proizvajalca; in

| 4.6. | „tekoče gorivo“ pomeni gorivo, ki je pri normalnih pogojih temperature in pritiska tekoče. |
| --- | --- |

4.6.

„tekoče gorivo“ pomeni gorivo, ki je pri normalnih pogojih temperature in pritiska tekoče.

5.   ZAHTEVE ZA POSODE ZA TEKOČE GORIVO

5.1.   Posode za gorivo morajo biti odporne proti koroziji.

5.2.   Če so posode za gorivo opremljene z vso opremo, s katero so običajno opremljene, morajo prestati preskuse glede puščanja, opravljene skladno z odstavkom 6.1. pri relativnem notranjem tlaku, ki je enak dvojnemu delovnemu nadtlaku, vendar ne sme biti nižji od 0,3 bara.

Za posode za gorivo, izdelane iz polimernega materiala, se šteje, da izpolnjujejo to zahtevo, če so prestale preskus, opisan v odstavku 2, Priloge V.

5.3.   Vsak nadtlak ali vsak tlak, ki presega delovni tlak, se mora samodejno izravnati z ustreznimi napravami (zračniki, varnostnimi ventili ipd.).

5.4.   Zračniki morajo biti konstruirani tako, da preprečijo vsako nevarnost požara. Preprečiti je treba zlasti, da bi gorivo, ki bi lahko uhajalo pri polnjenju posod(-e) za gorivo, prišlo v stik z izpušnim sistemom. Speljano mora biti na tla.

5.5.   Posoda(-e) za gorivo ne sme(-jo) biti nameščena(-e) v določene površine (pod, stena, pregrada) ali biti del nje v prostoru za potnike ali v drugem z njim povezanem prostoru.

5.6.   Med prostorom za potnike in posodo(-ami) za gorivo mora biti pregrada. V pregradi so lahko odprtine (npr. za namestitev kablov), če so nameščene tako, da pri običajnih pogojih uporabe gorivo ne more iztekati iz posod(-e) za gorivo v prostor za potnike ali v drug z njim povezan prostor.

5.7.   Vsaka posoda za gorivo mora biti varno pritrjena in nameščena tako, da pri običajnih pogojih uporabe gorivo, ki bi lahko uhajalo iz posode za gorivo ali iz njene opreme, izteče na tla in ne v prostor za potnike.

5.8.   Odprtina za polnjenje ne sme biti nameščena v prostoru za potnike, prtljažniku ali motornem prostoru.

5.9.   Pri normalnem obratovanju vozila gorivo ne sme uhajati skozi pokrov posode za gorivo ali skozi naprave, ki so predvidene za uravnavanje nadtlaka. Pri prevrnitvi vozila je dopustno kapljanje, če ni večje od 30 g/min; izpolnjevanje te zahteve je treba preveriti med preskusom, predpisanim v odstavku 6.2.

5.9.1.   Pokrov posode za gorivo mora biti pritrjen na cevi za polnjenje.

5.9.1.1.   Zahteve iz odstavka 5.9.1. se šteje za izpolnjene, če je v primeru manjkajočega pokrova na posodi za gorivo zagotovljeno preprečevanje prevelikih količin emisij izhlapevanja in razlitja goriva.

To se lahko doseže na enega od naslednjih načinov:

| 5.9.1.1.1. | s samodejnim odpiranjem in zapiranjem, neodstranljivega pokrova na posodi za gorivo, |
| --- | --- |

5.9.1.1.1.

s samodejnim odpiranjem in zapiranjem, neodstranljivega pokrova na posodi za gorivo,

| 5.9.1.1.2. | s konstrukcijo, ki v primeru manjkajočega pokrova na posodi za gorivo preprečuje prevelike količine emisij izhlapevanja in razlitja goriva, |
| --- | --- |

5.9.1.1.2.

s konstrukcijo, ki v primeru manjkajočega pokrova na posodi za gorivo preprečuje prevelike količine emisij izhlapevanja in razlitja goriva,

| 5.9.1.1.3. | z vsakim drugim ukrepom, ki ima enak učinek. Na primer tudi privezan ali priklenjen pokrov na posodi za gorivo, ali pa uporabo istega ključa za odklepanje pokrova posode za gorivo in vžiganje vozila. V tem primeru se ključ lahko odstrani iz pokrova samo, ko je pokrov posode za gorivo zaklenjen. Vendar uporaba zgolj privezanega ali priklenjenega pokrova posode za gorivo razen za vozila kategorij M1 in N1 ni zadostna. |
| --- | --- |

5.9.1.1.3.

z vsakim drugim ukrepom, ki ima enak učinek. Na primer tudi privezan ali priklenjen pokrov na posodi za gorivo, ali pa uporabo istega ključa za odklepanje pokrova posode za gorivo in vžiganje vozila. V tem primeru se ključ lahko odstrani iz pokrova samo, ko je pokrov posode za gorivo zaklenjen. Vendar uporaba zgolj privezanega ali priklenjenega pokrova posode za gorivo razen za vozila kategorij M1 in N1 ni zadostna.

5.9.2.   Tesnilo med pokrovom posode za gorivo in cevjo za polnjenje mora biti varno nameščeno. Pokrov posode za gorivo mora biti v zaprti legi varno nameščen in pritiskati na tesnilo in cev za polnjenje.

5.10.   Posoda za gorivo in njeni dodatki morajo biti oblikovani in vgrajeni tako, da se prepreči vsaka nevarnost vžiga zaradi statične elektrike. Po potrebi je treba zagotoviti ukrep(-e) za porazdelitev energije. Proizvajalec tehnični službi ponazori ukrep(-e), ki zagotavlja(-jo) izpolnitev teh zahtev.

5.11.   Posoda za gorivo in cev za polnjenje morata biti konstruirani in vgrajeni v vozila tako, da se na njuni celotni površini ne nabira statična elektrika. Po potrebi je treba poskrbeti za njeno odvajanje v kovinsko konstrukcijo okvira ali v večje kovinske mase s primernim vodnikom.

5.12.   Posoda(-e) za gorivo je/so izdelana(-e) iz ognjeodpornih kovinskih materialov. Lahko so izdelane iz polimernih materialov, če so izpolnjene zahteve iz Priloge V.

6.   PRESKUSI POSOD ZA TEKOČE GORIVO

6.1.   Hidravlični preskus

Na posodi za gorivo je treba opraviti hidravlični preskus notranjega tlaka, in sicer na posodi, ki ni vgrajena v vozilu, in na njeni celotni opremi. Posodo za gorivo je treba do vrha napolniti z negorljivo tekočino (npr. z vodo). Po prekinitvi vsake povezave z zunanjostjo je treba skozi cev za dovajanje goriva v motor postopoma povečati tlak do relativnega notranjega tlaka, ki je enak dvojnemu delovnemu tlaku, vendar ne sme biti nižji od nadtlaka 0,3 bara, ter ga je treba obdržati eno minuto. Med tem časom na steni posode za gorivo ne smejo nastati razpoke ali mesta puščanja; vendar je dopustna trajna deformacija posode za gorivo.

6.2.   Preskus prevrnitve

6.2.1.   Posodo za gorivo in vso njeno opremo je treba vgraditi na preskuševalno ogrodje na način, ki ustreza načinu vgradnje na vozilo, za katerega je posoda za gorivo namenjena; to velja tudi za sisteme za uravnavanje notranjega nadtlaka.

6.2.2.   Preskuševalno ogrodje mora biti vrtljivo okrog osi, ki poteka vzporedno z vzdolžno osjo vozila.

6.2.3.   Preskus se opravi na posodi za gorivo, ki se napolni najprej do 90 % prostornine in nato še do 30 % prostornine z negorljivo tekočino, katere gostota in viskoznost imata podobne vrednosti kot gorivo, ki se ponavadi uporablja (lahko se uporabi voda).

6.2.4.   Posodo za gorivo je treba iz izhodiščne lege zavrteti 90° v desno. V tej legi mora posoda ostati vsaj pet minut. Nato je treba posodo za gorivo zavrteti še za 90° v isto smer. V tej legi, v kateri je popolnoma obrnjena, mora ostati vsaj naslednjih pet minut. Posodo za gorivo je treba obrniti nazaj v izhodiščno lego. Preskusno tekočino, ki iz zračnikov ni stekla nazaj v posodo za gorivo, je treba odstraniti in po potrebi dopolniti. Posodo za gorivo je treba obrniti za 90° v nasprotno smer in jo pustiti v tej legi vsaj pet minut.

Nato je treba posodo za gorivo obrniti še za 90° v isto smer. V tej popolnoma prevrnjeni legi mora ostati vsaj pet minut. Nato je treba posodo za gorivo obrniti nazaj v prvotno lego.

Vrtenje za vsak zaporedni obrat 90° poteka v katerem koli časovnem intervalu od 1 do 3 minut.

DEL II –   HOMOLOGACIJA VOZILA GLEDE NA PREPREČEVANJE NEVARNOSTI POŽARA V PRIMERU TRKA

7.   OPREDELITVE

Za namene tega dela Pravilnika izraz:

| 7.1. | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na preprečevanje nevarnosti požara; |
| --- | --- |

7.1.

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na preprečevanje nevarnosti požara;

| 7.2. | „tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v osnovnih značilnostih, kot so:






  7.2.1. | konstrukcija, oblika, mere in materiali (kovina/polimerni materiali) posod(-e) za gorivo; |
| --- | --- | --- |

7.2.

„tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v osnovnih značilnostih, kot so:

7.2.1.

konstrukcija, oblika, mere in materiali (kovina/polimerni materiali) posod(-e) za gorivo;

| 7.2.2. | pri kategorijah vozil M1 (1) položaj posod(-e) za gorivo v vozilu, le nima negativnega vpliva na zahteve iz odstavka 5.10.; |
| --- | --- |

7.2.2.

pri kategorijah vozil M1 (1) položaj posod(-e) za gorivo v vozilu, le nima negativnega vpliva na zahteve iz odstavka 5.10.;

| 7.2.3. | značilnosti in mesto sistema za dovajanje goriva (črpalke, filtrov ipd.); in |
| --- | --- |

7.2.3.

značilnosti in mesto sistema za dovajanje goriva (črpalke, filtrov ipd.); in

| 7.2.4. | značilnosti in postavitev električne napeljave, če vplivajo na rezultate preskusov trka, predpisanih v tem pravilniku; |
| --- | --- |

7.2.4.

značilnosti in postavitev električne napeljave, če vplivajo na rezultate preskusov trka, predpisanih v tem pravilniku;

| 7.3. | „prečna ravnina“ pomeni navpično prečno ravnino pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino vozila; |
| --- | --- |

7.3.

„prečna ravnina“ pomeni navpično prečno ravnino pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino vozila;

| 7.4. | „masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, brez oseb in neobremenjeno, vendar z gorivom, hladilno tekočino, mazivi, orodjem in rezervnim kolesom (če gre za del stalne opreme proizvajalca); |
| --- | --- |

7.4.

„masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, brez oseb in neobremenjeno, vendar z gorivom, hladilno tekočino, mazivi, orodjem in rezervnim kolesom (če gre za del stalne opreme proizvajalca);

8.   ZAHTEVE ZA VGRADNJO HOMOLOGIRANE POSODE ZA TEKOČE GORIVO

8.1.   Instalacija za gorivo

8.1.1.   Posode za tekoče gorivo se homologira v skladu z delom I tega pravilnika.

8.1.2.   Sestavni deli instalacije za gorivo se proti stiku z možnimi ovirami na tleh ustrezno zaščitijo z deli okvira ali nadgradnje. Takšna zaščita ni potrebna, če so sestavni deli pod vozilom višje od tal kot del okvira ali nadgradnje pred njimi.

8.1.3.   Cevi in vsi ostali deli instalacije za gorivo se na vozilu nahajajo na kar najbolj zaščitenih mestih. Pri upogibanju in ukrivljanju ter vibracijah konstrukcije vozila ali podvozja sestavni deli instalacije za gorivo ne smejo biti izpostavljeni trenju, stiskanju ali katerim koli drugim neobičajnim stresom.

8.1.4.   Priključki gibljivih ali pregibnih cevi na toge dele sestavnih delov instalacije za gorivo so oblikovane in skonstruirane tako, da pod različnimi pogoji uporabe vozila ne puščajo, kljub upogibanju in ukrivljanju ter vibracij konstrukcije vozila ali podvozja.

8.1.5.   Če je odprtina za polnjenje nameščena na stranici vozila, v zaprti legi ne sega preko sosednjih površin nadgradnje.

8.2.   Električna napeljava

8.2.1.   Električne žice, ki niso, nameščene v votlih delih, se pritrdijo na konstrukcijo vozila ali sten ali pregrad v bližini mesta mimo katerega vodijo. Mesta, na katerih prehajajo skozi stene ali pregrade so ustrezno zaščitene, da se prepreči poškodovanje izolacije.

8.2.2.   Električna napeljava mora biti oblikovana, skonstruirana in nameščena tako, da so njeni sestavni deli odporni proti rjavenju.

9.   PRESKUSI NA VOZILU

Pri preskusu čelnega trka v pregrado, izvedenim v skladu s postopkom, opredeljenim v Prilogi III k temu pravilniku, pri preskusu bočnega trka, izvedenim v skladu s postopkom opisanim v Prilogi IV Pravilnika št. 95, 1 serija sprememb, in pri preskusu trka v zadnji del vozila, izvedenim v skladu s postopkom, opredeljenim v Prilogi IV k Pravilniku,

| 9.1. | na instalaciji za gorivo sme trk povzročiti samo manjše iztekanje goriva; |
| --- | --- |

9.1.

na instalaciji za gorivo sme trk povzročiti samo manjše iztekanje goriva;

| 9.2. | če se po trku pojavi nepretrgano iztekanje iz instalacije za gorivo, stopnja iztekanja ne sme presegati 30g/min; če se tekočina iz instalacije za gorivo meša s tekočinami drugih sistemov ter se teh različnih tekočin ne da enostavno razločiti in opredeliti, se nepretrgano iztekanje ovrednoti glede na vse zbrane tekočine; |
| --- | --- |

9.2.

če se po trku pojavi nepretrgano iztekanje iz instalacije za gorivo, stopnja iztekanja ne sme presegati 30g/min; če se tekočina iz instalacije za gorivo meša s tekočinami drugih sistemov ter se teh različnih tekočin ne da enostavno razločiti in opredeliti, se nepretrgano iztekanje ovrednoti glede na vse zbrane tekočine;

| 9.3. | iztekajoče gorivo ne sme povzročiti požara. |
| --- | --- |

9.3.

iztekajoče gorivo ne sme povzročiti požara.

| 9.4. | Med in po trkih, opisanih v odstavku 9, mora varovalka zadržati akumulator na svojem mestu; |
| --- | --- |

9.4.

Med in po trkih, opisanih v odstavku 9, mora varovalka zadržati akumulator na svojem mestu;

| 9.5. | Na zahtevo proizvajalca se preskus čelnega trka, določen v Prilogi III tega pravilnika, lahko nadomesti s postopkom preskusa opisanim v Prilogi III Pravilnika št. 94, 01 serija sprememb. |
| --- | --- |

9.5.

Na zahtevo proizvajalca se preskus čelnega trka, določen v Prilogi III tega pravilnika, lahko nadomesti s postopkom preskusa opisanim v Prilogi III Pravilnika št. 94, 01 serija sprememb.

10.   SPREMEMBE TIPA VOZILA

10.1.   O vsaki spremembi tipa vozila se obvesti upravni oddelek, ki je homologiral ta tip vozila. Ta organ lahko nato:

| 10.1.1. | meni, da opravljene spremembe po vsej verjetnosti ne bodo imele opaznih neugodnih učinkov in da vozilo še vedno izpolnjuje vse zahteve; ali |
| --- | --- |

10.1.1.

meni, da opravljene spremembe po vsej verjetnosti ne bodo imele opaznih neugodnih učinkov in da vozilo še vedno izpolnjuje vse zahteve; ali

| 10.1.2. | od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

10.1.2.

od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

10.2.   Brez vplivanja na določbe iz odstavka 10.1. zgoraj, se različica vozila, katerega masa neobremenjenega vozila se ne razlikuje za več kot ± 20 % od homologiranega preskušanega vozila, ne šteje za spremembo tipa vozila.

10.3.   Obvestilo o potrditvi ali zavrnitvi homologacije, z navedbo sprememb, se sporoči v skladu s postopkom, določenim v odstavku 3.3. zgoraj, pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

11.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je ustrezna postopkom, določenim v Prilogi 2 Sporazuma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), z naslednjimi zahtevami:

| 11.1. | vsako vozilo, ki je označeno s homologacijsko oznako, kakor je predpisana v skladu s tem pravilnikom, je skladno z homologiranim tipom vozila in izpolnjuje zahteve iz dela I in/ali dela II zgoraj. |
| --- | --- |

11.1.

vsako vozilo, ki je označeno s homologacijsko oznako, kakor je predpisana v skladu s tem pravilnikom, je skladno z homologiranim tipom vozila in izpolnjuje zahteve iz dela I in/ali dela II zgoraj.

| 11.2. | Da bi preverili skladnost, kakor je predpisana z odstavkom 11.1. zgoraj, je treba opraviti naključne preglede na zadostnem številu serijsko proizvedenih vozil, ki so v skladu s tem pravilnikom označena s homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

11.2.

Da bi preverili skladnost, kakor je predpisana z odstavkom 11.1. zgoraj, je treba opraviti naključne preglede na zadostnem številu serijsko proizvedenih vozil, ki so v skladu s tem pravilnikom označena s homologacijsko oznako.

| 11.3. | Načeloma se skladnost vozila s homologiranim tipom preveri na podlagi opisa, navedenega na obrazcu o homologaciji in njegovih prilogah. Vendar se, če je treba, na vozilu opravi preverjanje iz odstavka 6 zgoraj. |
| --- | --- |

11.3.

Načeloma se skladnost vozila s homologiranim tipom preveri na podlagi opisa, navedenega na obrazcu o homologaciji in njegovih prilogah. Vendar se, če je treba, na vozilu opravi preverjanje iz odstavka 6 zgoraj.

12.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

12.1.   Homologacija, podeljena tipu vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ni izpolnjena zahteva iz odstavka 11.1. zgoraj, ali če vozilo ni opravilo preverjanj, predpisanih iz odstavka 9 zgoraj.

12.2.   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je pred tem podelila, mora o tem takoj obvestiti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo navedeni pravilnik, z izvodom sporočila na obrazcu, skladnim z vzorcem iz prilog I ali II k navedenemu pravilniku.

13.   PREHODNE DOLOČBE

13.1.   Od uradnega začetka veljavnosti 02 serije sprememb, v skladu z navedenim pravilnikom, kakor je bil spremenjen z 02 serijo sprememb, nobena od pogodbenic, ki uporabljajo ta pravilnik, ne sme zavrniti homologacije ECE.

13.2.   Po 12 mesecih po začetku veljavnosti dodelijo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije ECE samo, če tip vozila, ki ga je treba homologirati, izpolnjuje zahteve iz navedenega pravilnika, kakor je bil spremenjen z 02 serijo sprememb.

13.3.   Do 12 mesecev po začetku veljavnosti 02 serije sprememb k temu pravilniku nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik ne sme zavrniti nacionalne homologacije tipa vozila, homologiranega v skladu s predhodnimi serijami sprememb k navedenemu pravilniku.

13.4.   Po 24 mesecih po začetku veljavnosti 02 serije sprememb k temu pravilniku lahko pogodbenica, ki uporablja navedeni pravilnik, zavrne prve nacionalne registracije (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz 02 serije sprememb k navedenemu pravilniku.

14.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO PRESKUSE ZA HOMOLOGACIJO, TER UPRAVNIH ODDELKOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sporočijo Sekretariatu Združenih narodov imena in naslove tehničnih služb, ki so pristojne za izvedbo preskusov za homologiranje, in administrativnih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim je treba poslati sporočila o podelitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije, izdane v drugih državah.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi VII h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kot je bil nazadnje spremenjen z Amend.4).

(2)  1. za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo in Črno goro, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podeljujejo države članice z uporabo svojih simbolov ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za Novo Zelandijo. Naknadne številke se podelijo ostalim državam v kronološkem vrstnem redu glede na ratifikacijo ali pristop k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki jih je mogoče vgraditi in/ali uporabljati na cestnih vozilih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov; tako dodeljene številke generalni sekretar Združenih narodov sporoči pogodbenicam Sporazuma.

---

PRILOGA I

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA II

RAZPOREDITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(Glej odstavek 3.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, kaže da je bil zadeven tip homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu z delom I Pravilnika št. 34 v skladu s homologacijo št. 021234. Prvi dve števili (02) številke homologacije pomenita, da je bila homologacija dodeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 34, kakor je bil spremenjen z 02 serijo sprememb.

VZOREC B

(Glej odstavek 3.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, kaže da je bil zadeven tip homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu z deloma I in II Pravilnika št. 34 in Pravilnika št. 33 (1). Številke homologacije pomenijo, da je Pravilnik št. 34 na datum posameznih homologacij vključeval 02 serijo sprememb, Pravilnik št. 33 pa bil v izvirniku.

---

(1)  Druga številka je navedena samo kot primer.

---

PRILOGA III

Preskus čelnega trka v pregrado

1.   NAMEN IN OBSEG

Namen tega preskusa je simulirati pogoje čelnega trka ob trdno oviro ali trka z drugim vozilom, ki se približuje z nasprotne strani.

2.   NAPRAVE, POSTOPKI IN MERILNI INSTRUMENTI

2.1.   Mesto preskušanja

Preskusni poligon mora biti dovolj velik, da so na njem lahko zaletna steza, pregrada in tehnične naprave, potrebne za preskus. Zadnji del steze mora biti vsaj 5 m pred pregrado vodoraven, raven in gladek.

2.2.   Pregrada

Pregrado je sestavlja blok iz armiranega betona, širokega najmanj 3 m v sprednjem delu in visokega najmanj 1,5 m. Gostota pregrade mora biti takšna, da je njena teža vsaj 70 ton. Sprednja stran mora biti navpična, pravokotna na os zaletne steze in prekrita z vezanimi ploščami, debeline 2 cm, v dobrem stanju. Pregrada mora biti pritrjena v tla ali položena nanje in, če je potrebno, opremljena z dodatnimi zadržalnimi napravami za preprečevanje njenega premika. Lahko se uporabi tudi pregrada z drugimi značilnostmi, ki daje enake končne rezultate.

2.3.   Pogon vozila

V trenutku trka na vozilo ne sme vplivati nobena dodatna krmilna ali pogonska naprava. Oviro mora doseči v smeri pravokotno na steno trka; največja sprejemljiva bočna neporavnanost med navpično srednjo linijo prednjega dela vozila in navpično srednjo linijo stene trka je ± 30 cm.

2.4.   Stanje vozila

2.4.1.   Vozilo, ki se preskuša, mora biti bodisi opremljeno z vsemi običajnimi sestavnimi deli in opremo, vključno z maso neobremenjenega vozila, pripravljenega za vožnjo, bodisi v stanju, ko izpolnjuje te zahteve kar zadeva sestavne dele in opremo, ki vplivajo na nevarnost požara.

2.4.2.   Če se vozilo poganja z zunanjimi sredstvi, mora biti instalacija za gorivo napolnjena do 90 % prostornine z gorivom ali negorljivo tekočino, katere gostota in viskoznost imata podobne vrednosti kot gorivo, ki se običajno uporablja. Vsi drugi sistemi (posoda za zavorno tekočino, hladilnik itd.) so lahko prazni.

2.4.3.   Če se vozilo poganja na lastni pogon, mora biti posoda za gorivo napolnjena vsaj do 90 %. Vse druge posode, ki vsebujejo tekočino so lahko napolnjene do polne prostornine.

2.4.4.   Na zahtevo proizvajalca lahko tehnična služba, odgovorna za izvajanje preskusov, dovoli, da se isto vozilo, ki se uporabi za preskuse, predpisane z drugimi pravilniki (vključno s preskusi konstrukcije vozila), uporabi tudi za preskuse, predpisane s tem pravilnikom.

2.5.   Hitrost v trenutku trka

Hitrost v trenutku trka mora biti med 48,3 in 53,1 km/h. Vendar se preskus, ki je bil izveden pri večji hitrosti šteje za zadovoljiv, če je vozilo izpolnilo predpisane pogoje.

2.6.   Merilni instrumenti

Instrumenti, ki se uporabljajo za beleženje hitrosti iz odstavka 2.5. zgoraj, lahko odstopajo do 1 %.

3.   ENAKOVREDNE PRESKUSNE METODE

3.1.   Dovoljene so enakovredne preskusne metode, pod pogojem, da je mogoče pogoje iz tega pravilnika povsem izpolniti z nadomestnim preskusom ali z izračunom iz rezultatov nadomestnega preskusa.

3.2.   Če se uporabi drugačna metoda, kot je opisana v odstavku 2, je treba dokazati njeno enakovrednost.

---

PRILOGA IV

Postopek za preskus trka v zadnji del

1.   NAMEN IN OBSEG

| 1.1. | Namen tega preskusa je simulirati pogoje trka drugega premikajočega se vozila v zadnji del preskusnega vozila. |
| --- | --- |

1.1.

Namen tega preskusa je simulirati pogoje trka drugega premikajočega se vozila v zadnji del preskusnega vozila.

2.   NAPRAVE, POSTOPKI IN MERILNI INSTRUMENTI

2.1.   Mesto preskušanja

Preskusni poligon je dovolj velik, da je na njem pogonski sistem za udarno glavo (udarjač) ter dovolj prostora za odmik udarjenega vozila in naprave za preskušanje po trku. Mesto, kjer se izvede trk in odmik vozila je vodoravno, ravno in gladko s koeficientom trenja, ki ni nižji od 0,5.

2.2.   Udarna glava (udarjač)

| 2.2.1. | Udarna glava je jeklena in toge konstrukcije. |
| --- | --- |

2.2.1.

Udarna glava je jeklena in toge konstrukcije.

| 2.2.2. | Udarna površina je ravna, široka najmanj 2 500 mm in visoka 800 mm, njeni robovi so zaobljeni s polmerom ukrivljenja med 40 in 50 mm. Prevlečena je s slojem iz vezane plošče, debeline 20 mm. |
| --- | --- |

2.2.2.

Udarna površina je ravna, široka najmanj 2 500 mm in visoka 800 mm, njeni robovi so zaobljeni s polmerom ukrivljenja med 40 in 50 mm. Prevlečena je s slojem iz vezane plošče, debeline 20 mm.

| 2.2.3. | V trenutku trka morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  2.2.3.1. | Udarna površina je navpična in pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino zadetega vozila; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

V trenutku trka morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

2.2.3.1.

Udarna površina je navpična in pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino zadetega vozila;

| 2.2.3.2. | Smer gibanja udarne glave je v čimbolj vodoravna in vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino zadetega vozila; |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Smer gibanja udarne glave je v čimbolj vodoravna in vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino zadetega vozila;

| 2.2.3.3. | Največje bočno odstopanje med navpično srednjo linijo površine udarne glave in vzdolžno srednjo ravnino zadetega vozila je 300 mm. Poleg tega je udarna površina širša od skupne širine zadetega vozila; |
| --- | --- |

2.2.3.3.

Največje bočno odstopanje med navpično srednjo linijo površine udarne glave in vzdolžno srednjo ravnino zadetega vozila je 300 mm. Poleg tega je udarna površina širša od skupne širine zadetega vozila;

| 2.2.3.4. | Oddaljenost spodnjega roba udarne površine od tal je 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

2.2.3.4.

Oddaljenost spodnjega roba udarne površine od tal je 175 ± 25 mm.

2.3.   Pogon udarne glave

Udarna glava je lahko ali pritrjena na voziček (premična pregrada) ali tvori del nihala.

2.4.   Pri uporabi premične pregrade se uporabljajo posebne določbe.

| 2.4.1. | Če je udarna glava pritrjena na voziček (premična pregrada) s pritrdilnim delom, mora biti slednji tog in se pri trku ne sme deformirati; v trenutku trka se mora voziček premikati sam in ne sme biti več vezan na pogonsko napravo. |
| --- | --- |

2.4.1.

Če je udarna glava pritrjena na voziček (premična pregrada) s pritrdilnim delom, mora biti slednji tog in se pri trku ne sme deformirati; v trenutku trka se mora voziček premikati sam in ne sme biti več vezan na pogonsko napravo.

| 2.4.2. | Hitrost trka je med 35 in 38 km/h. |
| --- | --- |

2.4.2.

Hitrost trka je med 35 in 38 km/h.

| 2.4.3. | Skupna teža (masa) vozička in udarne glave mora biti 1 100 ± 20 kg |
| --- | --- |

2.4.3.

Skupna teža (masa) vozička in udarne glave mora biti 1 100 ± 20 kg

2.5.   Pri uporabi nihala se uporabljajo posebne določbe.

| 2.5.1. | Razdalja med središčem udarne stranice ter vrtilne osi nihala ne sme biti manjša od 5 m. |
| --- | --- |

2.5.1.

Razdalja med središčem udarne stranice ter vrtilne osi nihala ne sme biti manjša od 5 m.

| 2.5.2. | Udarna glava je prosto obešena s togimi nosilci, ki so togo pripeti nanjo. Tako sestavljeno nihalo se med trkom ne sme deformirati. |
| --- | --- |

2.5.2.

Udarna glava je prosto obešena s togimi nosilci, ki so togo pripeti nanjo. Tako sestavljeno nihalo se med trkom ne sme deformirati.

| 2.5.3. | V nihalo je vdelana naprava za zadržanje, ki preprečuje vsak naknadni trk udarne glave in preskusnega vozila |
| --- | --- |

2.5.3.

V nihalo je vdelana naprava za zadržanje, ki preprečuje vsak naknadni trk udarne glave in preskusnega vozila

| 2.5.4. | V trenutku trka mora biti hitrost središča udarca nihala med 35 in 38 km/h. |
| --- | --- |

2.5.4.

V trenutku trka mora biti hitrost središča udarca nihala med 35 in 38 km/h.

| 2.5.5. | Zmanjšana masa „mr“ v središču udarca nihala je opredeljena kot funkcija skupne mase „m“, razdalje „a“ (1) med središčem udarca in vrtilno osjo ter razdalje „l“ med težiščem in vrtilno osjo in sicer z naslednjo enačbo:
  mr = m (1/a) |
| --- | --- |

2.5.5.

Zmanjšana masa „mr“ v središču udarca nihala je opredeljena kot funkcija skupne mase „m“, razdalje „a“ (1) med središčem udarca in vrtilno osjo ter razdalje „l“ med težiščem in vrtilno osjo in sicer z naslednjo enačbo:

mr = m (1/a)

| 2.5.6. | Zmanjšanje mase mr je 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

2.5.6.

Zmanjšanje mase mr je 1 100 ± 20 kg.

2.6.   Splošne določbe v zvezi z maso in hitrostjo udarne glave

Če je bil preskus izveden pri večji hitrosti, kot je predpisana v odstavkih 2.4.2. in 2.5.4. in/ali večji masi, kot je predpisana v odstavkih 2.4.3. in 2.5.6., ter je vozilo izpolnilo predpisane zahteve, še šteje, da je preskus zadovoljiv.

2.7.   Stanje preskusnega vozila

| 2.7.1. | Preskusno vozilo se opremi ali z običajnimi sestavnimi deli in opremo vključeno v maso neobremenjenega vozila, pripravljenega za vožnjo, ali je v takem stanju, da izpolnjuje te zahteve glede sestavnih delov in opreme v zvezi z nevarnostjo požara. |
| --- | --- |

2.7.1.

Preskusno vozilo se opremi ali z običajnimi sestavnimi deli in opremo vključeno v maso neobremenjenega vozila, pripravljenega za vožnjo, ali je v takem stanju, da izpolnjuje te zahteve glede sestavnih delov in opreme v zvezi z nevarnostjo požara.

| 2.7.2. | Posoda za gorivo mora biti napolnjena vsaj do 90 % prostornine ali z gorivom ali z negorljivo tekočino, katere gostota in viskoznost imata podobne vrednosti kot gorivo, ki se običajno uporablja. Vsi drugi sistemi (posoda za zavorno tekočino, hladilnik, itd.) so lahko prazni. |
| --- | --- |

2.7.2.

Posoda za gorivo mora biti napolnjena vsaj do 90 % prostornine ali z gorivom ali z negorljivo tekočino, katere gostota in viskoznost imata podobne vrednosti kot gorivo, ki se običajno uporablja. Vsi drugi sistemi (posoda za zavorno tekočino, hladilnik, itd.) so lahko prazni.

| 2.7.3. | Uporabi se lahko prestave in zavoro. |
| --- | --- |

2.7.3.

Uporabi se lahko prestave in zavoro.

| 2.7.4. | Na zahtevo proizvajalca se dovoli naslednje odstopanje:






  2.7.4.1. | tehnična služba, odgovorna za izvajanje preskusov, lahko dovoli, da se isto vozilo, ki se uporabi za preskuse, predpisane z drugimi pravilniki (vključno s preskusi konstrukcije vozila), uporabi tudi za preskuse, predpisane s tem pravilnikom; in |
| --- | --- | --- |

2.7.4.

Na zahtevo proizvajalca se dovoli naslednje odstopanje:

2.7.4.1.

tehnična služba, odgovorna za izvajanje preskusov, lahko dovoli, da se isto vozilo, ki se uporabi za preskuse, predpisane z drugimi pravilniki (vključno s preskusi konstrukcije vozila), uporabi tudi za preskuse, predpisane s tem pravilnikom; in

| 2.7.4.2. | vozilo je lahko dodatno obteženo, vendar ne sme presegati 10 % mase neobremenjenega vozila, pripravljenega za vožnjo, z dodatnimi utežmi, togo pritrjenimi na konstrukcijo, vendar tako da med preskusom ne vplivajo na obnašanje strukture ali potniškega prostora. |
| --- | --- |

2.7.4.2.

vozilo je lahko dodatno obteženo, vendar ne sme presegati 10 % mase neobremenjenega vozila, pripravljenega za vožnjo, z dodatnimi utežmi, togo pritrjenimi na konstrukcijo, vendar tako da med preskusom ne vplivajo na obnašanje strukture ali potniškega prostora.

2.8.   Merilni instrumenti

Instrumenti, ki se uporabljajo za beleženje hitrosti iz odstavkov 2.4.2. in 2.5.4 zgoraj, lahko odstopajo do 1 %.

3.   ENAKOVREDNE PRESKUSNE METODE

| 3.1. | Dovoljene so enakovredne preskusne metode, pod pogojem, da je mogoče pogoje iz tega pravilnika povsem izpolniti s pomočjo nadomestnega preskusa ali z izračunom iz rezultatov nadomestnega preskusa. |
| --- | --- |

3.1.

Dovoljene so enakovredne preskusne metode, pod pogojem, da je mogoče pogoje iz tega pravilnika povsem izpolniti s pomočjo nadomestnega preskusa ali z izračunom iz rezultatov nadomestnega preskusa.

| 3.2. | Če se uporabi drugačna metoda, kot je opisana v odstavku 2 zgoraj, je treba dokazati njeno enakovrednost. |
| --- | --- |

3.2.

Če se uporabi drugačna metoda, kot je opisana v odstavku 2 zgoraj, je treba dokazati njeno enakovrednost.

---

(1)  Treba je opozoriti, da je „a“ enak dolžini zadevnega sinhronega nihala.

---

PRILOGA V

PRESKUS POSOD ZA GORIVO, IZDELANIH IZ POLIMERNEGA MATERIALA

1.   ODPORNOST PROTI TRKU

| 1.1. | Posodo za gorivo je treba napolniti do polne prostornine z mešanico vode in glikola ali z neko drugo tekočino, ki ima nizko ledišče in ne spreminja lastnosti materiala posode za gorivo, nato je na posodi za gorivo treba opraviti preskus s perforiranjem. |
| --- | --- |

1.1.

Posodo za gorivo je treba napolniti do polne prostornine z mešanico vode in glikola ali z neko drugo tekočino, ki ima nizko ledišče in ne spreminja lastnosti materiala posode za gorivo, nato je na posodi za gorivo treba opraviti preskus s perforiranjem.

| 1.2. | Med tem preskusom mora biti temperatura posode za gorivo 233 K ± 2 K (– 40 °C ± 2 °C). |
| --- | --- |

1.2.

Med tem preskusom mora biti temperatura posode za gorivo 233 K ± 2 K (– 40 °C ± 2 °C).

| 1.3. | Za ta preskus trka je treba uporabiti preskuševalno ogrodje z nihalom. Udarno telo za preskus s trkom mora biti jekleno in mora imeti obliko piramide, katere stranice imajo obliko enakostraničnih trikotnikov, osnovna ploskev pa je kvadrat, njen vrh in njeni robovi so zaobljeni s polmerom ukrivljenja 3 mm. Središče udarca nihala mora sovpadati s težiščem piramide; njegova razdalja od vrtilne osi nihala je 1 m. Skupna masa nihala je 15 kg. Energija nihala v trenutku trka ne sme biti manjša kot 30 Nm in kolikor je mogoče blizu tej vrednosti. |
| --- | --- |

1.3.

Za ta preskus trka je treba uporabiti preskuševalno ogrodje z nihalom. Udarno telo za preskus s trkom mora biti jekleno in mora imeti obliko piramide, katere stranice imajo obliko enakostraničnih trikotnikov, osnovna ploskev pa je kvadrat, njen vrh in njeni robovi so zaobljeni s polmerom ukrivljenja 3 mm. Središče udarca nihala mora sovpadati s težiščem piramide; njegova razdalja od vrtilne osi nihala je 1 m. Skupna masa nihala je 15 kg. Energija nihala v trenutku trka ne sme biti manjša kot 30 Nm in kolikor je mogoče blizu tej vrednosti.

| 1.4. | Preskuse je treba opraviti v točkah posode za gorivo, ki se štejejo za občutljive pri trku v prednji ali zadnji del. Za občutljive se štejejo tiste točke, ki so najbolj izpostavljene ali najšibkejše glede na obliko posode za gorivo oziroma način vgradnje na vozilu. Točke, ki so jih izbrali preskuševalni laboratoriji, morajo biti navedene v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

1.4.

Preskuse je treba opraviti v točkah posode za gorivo, ki se štejejo za občutljive pri trku v prednji ali zadnji del. Za občutljive se štejejo tiste točke, ki so najbolj izpostavljene ali najšibkejše glede na obliko posode za gorivo oziroma način vgradnje na vozilu. Točke, ki so jih izbrali preskuševalni laboratoriji, morajo biti navedene v poročilu o preskusu.

| 1.5. | Med preskusom mora biti posoda za gorivo pritrjena na strani oziroma straneh, ki so na nasprotni strani glede na mesto trka. Preskus ne sme povzročiti iztekanja goriva. |
| --- | --- |

1.5.

Med preskusom mora biti posoda za gorivo pritrjena na strani oziroma straneh, ki so na nasprotni strani glede na mesto trka. Preskus ne sme povzročiti iztekanja goriva.

| 1.6. | Po izbiri proizvajalca se lahko vsi preskusi z udarcem opravijo na eni posodi za gorivo ali pa se vsak preskus lahko opravi na drugi posodi za gorivo. |
| --- | --- |

1.6.

Po izbiri proizvajalca se lahko vsi preskusi z udarcem opravijo na eni posodi za gorivo ali pa se vsak preskus lahko opravi na drugi posodi za gorivo.

2.   MEHANSKA TRDNOST

Neprepustnost in togost oblike posode za gorivo je treba preskušati pod pogoji, ki so določeni v odstavku 6.1. tega pravilnika. Posodo za gorivo in vso pripadajočo opremo je treba pritrditi na preskuševalno ogrodje po postopku, ki ustreza načinu vgradnje na vozilo, za katerega je posoda za gorivo namenjena ali pritrjena v vozilo samo ali pritrjena na preskuševalno ogrodje, ki ga izdela oddelek za vozila. Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe se lahko posoda preskusi brez uporabe kakršnega koli preskuševalnega ogrodja. Kot preskuševalno tekočino je treba uporabiti vodo pri temperaturi 326 K (53 °C) in z njo napolniti posodo za gorivo do polne prostornine. Posodo za gorivo je treba pet ur izpostaviti relativnemu notranjemu tlaku, ki je enak dvojnemu delovnemu tlaku, vendar ne sme biti manjši od 30 kPa pri temperaturi 326 K ± 2 K (53 °C ± 2 °C). Med preskusom posoda za gorivo in pripadajoča oprema ne smeta počiti ali puščati; vendar je dopustna trajna deformacija posode za gorivo.

3.   PREPUŠČANJE GORIVA

| 3.1. | Gorivo, uporabljeno za preskus prepuščanja goriva, mora biti bodisi referenčno gorivo, opredeljeno v Prilogi IX Pravilnika št. 83, ali pa komercialno gorivo super. Če je posoda za gorivo konstruirana samo za vgradnjo na vozila z motorjem na kompresijski vžig, je treba posodo za gorivo napolniti z dizelskim gorivom. |
| --- | --- |

3.1.

Gorivo, uporabljeno za preskus prepuščanja goriva, mora biti bodisi referenčno gorivo, opredeljeno v Prilogi IX Pravilnika št. 83, ali pa komercialno gorivo super. Če je posoda za gorivo konstruirana samo za vgradnjo na vozila z motorjem na kompresijski vžig, je treba posodo za gorivo napolniti z dizelskim gorivom.

| 3.2. | Pred preskusom je treba posodo za gorivo napolniti do 50 % njene prostornine s preskuševalnim gorivom in jo odprto hraniti na temperaturi okolja 313 K ± 2 K (40 °C ± 2 °C) dokler izguba teže po časovni enoti ne postane konstantna, vendar ne dlje kot 4 tedne (začasno obdobje hranjenja). |
| --- | --- |

3.2.

Pred preskusom je treba posodo za gorivo napolniti do 50 % njene prostornine s preskuševalnim gorivom in jo odprto hraniti na temperaturi okolja 313 K ± 2 K (40 °C ± 2 °C) dokler izguba teže po časovni enoti ne postane konstantna, vendar ne dlje kot 4 tedne (začasno obdobje hranjenja).

| 3.3. | Nato je treba posodo za gorivo izprazniti in jo ponovno napolniti s preskuševalnim gorivom do 50 % prostornine, nato pa nepredušno zapreti in hraniti pri temperaturi 313 K ± 2 K (40 °C ± 2 °C). Tlak je treba nastaviti, ko vsebina posode za gorivo doseže preskuševalno temperaturo. V naslednjem obdobju osmih tednov je treba meriti izgubo teže zaradi difuzije v preskuševalnem obdobju. Največja dovoljena povprečna izguba goriva je 20 g na 24 ur preskuševalnega časa. |
| --- | --- |

3.3.

Nato je treba posodo za gorivo izprazniti in jo ponovno napolniti s preskuševalnim gorivom do 50 % prostornine, nato pa nepredušno zapreti in hraniti pri temperaturi 313 K ± 2 K (40 °C ± 2 °C). Tlak je treba nastaviti, ko vsebina posode za gorivo doseže preskuševalno temperaturo. V naslednjem obdobju osmih tednov je treba meriti izgubo teže zaradi difuzije v preskuševalnem obdobju. Največja dovoljena povprečna izguba goriva je 20 g na 24 ur preskuševalnega časa.

| 3.4. | Če je izguba zaradi difuzije večja od vrednosti, navedene v odstavku 3.3, je treba preskus, opisan v omenjenem odstavku, ponoviti na isti posodi za gorivo zaradi določanja izgube, povzročene z difuzijo pri temperaturi 296 K ± 2 K (23 °C ± 2 °C), vendar drugače pod istimi pogoji. Tako izmerjena izguba ne sme biti večja od 10 g na 24 ur. |
| --- | --- |

3.4.

Če je izguba zaradi difuzije večja od vrednosti, navedene v odstavku 3.3, je treba preskus, opisan v omenjenem odstavku, ponoviti na isti posodi za gorivo zaradi določanja izgube, povzročene z difuzijo pri temperaturi 296 K ± 2 K (23 °C ± 2 °C), vendar drugače pod istimi pogoji. Tako izmerjena izguba ne sme biti večja od 10 g na 24 ur.

4.   ODPORNOST PROTI GORIVU

Po preskusu iz odstavka 3.3 mora posoda za gorivo še vedno izpolnjevati zahteve iz odstavkov 1 in 2.

5.   ODPORNOST PROTI OGNJU

Na posodi za gorivo je treba opraviti naslednje preskuse.

| 5.1. | Posodo za gorivo, pritrjeno kot na vozilu, je treba dve minuti izpostaviti plamenu. To ne sme povzročiti iztekanja tekočega goriva iz posode za gorivo. |
| --- | --- |

5.1.

Posodo za gorivo, pritrjeno kot na vozilu, je treba dve minuti izpostaviti plamenu. To ne sme povzročiti iztekanja tekočega goriva iz posode za gorivo.

| 5.2. | Na z gorivom napolnjenih posodah za gorivo je treba opraviti tri preskuse, kot sledi:






  5.2.1. | Če je posoda za gorivo namenjena za vgradnjo v vozila z motorjem na prisilni vžig ali pa z motorjem na kompresijski vžig, je treba opraviti tri preskuse na posodah za gorivo, napolnjenih z gorivom super. |
| --- | --- | --- |

5.2.

Na z gorivom napolnjenih posodah za gorivo je treba opraviti tri preskuse, kot sledi:

5.2.1.

Če je posoda za gorivo namenjena za vgradnjo v vozila z motorjem na prisilni vžig ali pa z motorjem na kompresijski vžig, je treba opraviti tri preskuse na posodah za gorivo, napolnjenih z gorivom super.

| 5.2.2. | Če je posoda za gorivo namenjena samo za vgradnjo v vozila z motorjem na kompresijski vžig, je treba opraviti tri preskuse na posodah za gorivo, napolnjenih z dizelskim gorivom. |
| --- | --- |

5.2.2.

Če je posoda za gorivo namenjena samo za vgradnjo v vozila z motorjem na kompresijski vžig, je treba opraviti tri preskuse na posodah za gorivo, napolnjenih z dizelskim gorivom.

| 5.2.3. | Pri vsakem preskusu morajo biti posoda za gorivo in pripadajoča oprema pritrjeni na preskuševalno ogrodje tako, da so čim bolj simulirani pogoji dejanske pritrditve v vozilu. Način pritrditve posode za gorivo na preskuševalnem ogrodju mora ustrezati ustreznim specifikacijam za vozilo. Upoštevati je treba dele vozila, ki posodo za gorivo in njeno opremo ščitijo proti izpostavitvi ognja ali na kakršen koli način vplivajo na širitev ognja, in tudi posebne dele, ki so vgrajeni na posodi za gorivo, in vijake na pokrovu. Med preskusom morajo biti vse odprtine zaprte, zračniki pa morajo delovati. Neposredno pred preskusom je treba posodo za gorivo napolniti s predpisanim gorivom do 50 % prostornine. |
| --- | --- |

5.2.3.

Pri vsakem preskusu morajo biti posoda za gorivo in pripadajoča oprema pritrjeni na preskuševalno ogrodje tako, da so čim bolj simulirani pogoji dejanske pritrditve v vozilu. Način pritrditve posode za gorivo na preskuševalnem ogrodju mora ustrezati ustreznim specifikacijam za vozilo. Upoštevati je treba dele vozila, ki posodo za gorivo in njeno opremo ščitijo proti izpostavitvi ognja ali na kakršen koli način vplivajo na širitev ognja, in tudi posebne dele, ki so vgrajeni na posodi za gorivo, in vijake na pokrovu. Med preskusom morajo biti vse odprtine zaprte, zračniki pa morajo delovati. Neposredno pred preskusom je treba posodo za gorivo napolniti s predpisanim gorivom do 50 % prostornine.

| 5.3. | Plamen, ki mu je izpostavljena posoda za gorivo, se dobi s sežiganjem komercialnega goriva za motorje na prisilni vžig (v nadaljnjem besedilu „gorivo“) v ponvi. Količina goriva v ponvi mora zadoščati za moč plamena pod pogoji prostega gorenja med celotnim preskusnim postopkom. |
| --- | --- |

5.3.

Plamen, ki mu je izpostavljena posoda za gorivo, se dobi s sežiganjem komercialnega goriva za motorje na prisilni vžig (v nadaljnjem besedilu „gorivo“) v ponvi. Količina goriva v ponvi mora zadoščati za moč plamena pod pogoji prostega gorenja med celotnim preskusnim postopkom.

| 5.4. | Mere ponve je treba izbrati tako, da so tudi bočne stene posode za gorivo izpostavljene plamenu. Zato mora biti ponev vsaj za 20 cm, vendar največ za 50 cm večja od vodoravne projekcije posode za gorivo. Na začetku preskusa bočne stene ponve ne smejo štrleti več kot 8 cm nad nivojem goriva. |
| --- | --- |

5.4.

Mere ponve je treba izbrati tako, da so tudi bočne stene posode za gorivo izpostavljene plamenu. Zato mora biti ponev vsaj za 20 cm, vendar največ za 50 cm večja od vodoravne projekcije posode za gorivo. Na začetku preskusa bočne stene ponve ne smejo štrleti več kot 8 cm nad nivojem goriva.

| 5.5. | Ponev, napolnjeno z gorivom, je treba namestiti pod posodo za gorivo tako, da razdalja med nivojem goriva v ponvi in dnom posode za gorivo ustreza konstrukcijsko določeni višini posode za gorivo nad površino cestišča pri masi neobremenjenega vozila (glej odstavek 7.4). Bodisi ponev bodisi preskuševalno ogrodje ali oba dela morata biti prosto vrtljiva. |
| --- | --- |

5.5.

Ponev, napolnjeno z gorivom, je treba namestiti pod posodo za gorivo tako, da razdalja med nivojem goriva v ponvi in dnom posode za gorivo ustreza konstrukcijsko določeni višini posode za gorivo nad površino cestišča pri masi neobremenjenega vozila (glej odstavek 7.4). Bodisi ponev bodisi preskuševalno ogrodje ali oba dela morata biti prosto vrtljiva.

| 5.6. | Med fazo C preskusa je treba ponev na višini 3 cm ± 1 cm nad nivojem goriva prekriti z zaslonom. Zaslon mora biti iz snovi, odporne proti ognju, kakor je predpisano v Dodatku 2. Med opekami ne sme biti reže, opeke pa morajo biti nameščene nad ponvijo z gorivom tako, da so odprtine v opekah proste. Dolžina in širina okvira morata biti 2 cm do 4 cm manjši od notranjih mer ponve, da med okvirom in bočno steno ponve nastane reža za prezračevanje. |
| --- | --- |

5.6.

Med fazo C preskusa je treba ponev na višini 3 cm ± 1 cm nad nivojem goriva prekriti z zaslonom. Zaslon mora biti iz snovi, odporne proti ognju, kakor je predpisano v Dodatku 2. Med opekami ne sme biti reže, opeke pa morajo biti nameščene nad ponvijo z gorivom tako, da so odprtine v opekah proste. Dolžina in širina okvira morata biti 2 cm do 4 cm manjši od notranjih mer ponve, da med okvirom in bočno steno ponve nastane reža za prezračevanje.

| 5.7. | Pri izvajanju preskusov na prostem je treba zagotoviti zadostno zaščito pred vetrom in hitrost vetra v višini ponve z gorivom ne sme biti večja od 2,5 km/h. Pred preskusom je treba zaslon ogreti na temperaturo 308 K ± 5 K (35 °C ± 5 °C). Šamotne opeke se lahko ovlažijo, da so zagotovljeni enaki pogoji za vsak naslednji preskus. |
| --- | --- |

5.7.

Pri izvajanju preskusov na prostem je treba zagotoviti zadostno zaščito pred vetrom in hitrost vetra v višini ponve z gorivom ne sme biti večja od 2,5 km/h. Pred preskusom je treba zaslon ogreti na temperaturo 308 K ± 5 K (35 °C ± 5 °C). Šamotne opeke se lahko ovlažijo, da so zagotovljeni enaki pogoji za vsak naslednji preskus.

| 5.8. | Preskus mora zajemati štiri faze (glej Dodatek 1).






  5.8.1. | Faza A: Predgrevanje (slika 1)
  Gorivo je treba vžgati v ponvi na razdalji vsaj 3 m od preskušane posode za gorivo. Po 60 sekundah predgrevanja je treba ponev namestiti pod posodo za gorivo. |
| --- | --- | --- |

5.8.

Preskus mora zajemati štiri faze (glej Dodatek 1).

5.8.1.

Faza A: Predgrevanje (slika 1)

Gorivo je treba vžgati v ponvi na razdalji vsaj 3 m od preskušane posode za gorivo. Po 60 sekundah predgrevanja je treba ponev namestiti pod posodo za gorivo.

| 5.8.2. | Faza B: Neposredna izpostavljenost plamenom (slika 2)
  Posodo za gorivo je treba za 60 sekund izpostaviti plamenu prosto gorečega goriva. |
| --- | --- |

5.8.2.

Faza B: Neposredna izpostavljenost plamenom (slika 2)

Posodo za gorivo je treba za 60 sekund izpostaviti plamenu prosto gorečega goriva.

| 5.8.3. | Faza C: Posredna izpostavljenost plamenom (slika 3)
  Takoj po končani fazi B je treba namestiti zaslon med ponvijo z gorečim gorivom in posodo za gorivo. Posodo za gorivo je treba izpostaviti tako zmanjšanim plamenom za nadaljnjih 60 sekund. |
| --- | --- |

5.8.3.

Faza C: Posredna izpostavljenost plamenom (slika 3)

Takoj po končani fazi B je treba namestiti zaslon med ponvijo z gorečim gorivom in posodo za gorivo. Posodo za gorivo je treba izpostaviti tako zmanjšanim plamenom za nadaljnjih 60 sekund.

| 5.8.4. | Faza D: Konec preskusa (slika 4)
  Ponev z gorečim gorivom, prekrito z zaslonom, je treba postaviti v prvotno lego (faza A). Če na koncu preskusa posoda za gorivo gori, je treba ogenj takoj pogasiti. |
| --- | --- |

5.8.4.

Faza D: Konec preskusa (slika 4)

Ponev z gorečim gorivom, prekrito z zaslonom, je treba postaviti v prvotno lego (faza A). Če na koncu preskusa posoda za gorivo gori, je treba ogenj takoj pogasiti.

| 5.9. | Rezultati preskusa se štejejo za zadovoljive, če iz posode za gorivo ne izteka tekoče gorivo. |
| --- | --- |

5.9.

Rezultati preskusa se štejejo za zadovoljive, če iz posode za gorivo ne izteka tekoče gorivo.

6.   ODPORNOST PROTI VISOKIM TEMPERATURAM

| 6.1. | Preskuševalno ogrodje ob preskusu mora ustrezati pritrditvi posode za gorivo na vozilu, ustrezati mora tudi delovanje prezračevanja posode za gorivo. |
| --- | --- |

6.1.

Preskuševalno ogrodje ob preskusu mora ustrezati pritrditvi posode za gorivo na vozilu, ustrezati mora tudi delovanje prezračevanja posode za gorivo.

| 6.2. | Posoda za gorivo, napolnjena do 50 % prostornine z vodo s temperaturo 293 K (20 °C), mora biti eno uro na temperaturi okolja 368 K ± 2 K (95 °C ± 2 °C). |
| --- | --- |

6.2.

Posoda za gorivo, napolnjena do 50 % prostornine z vodo s temperaturo 293 K (20 °C), mora biti eno uro na temperaturi okolja 368 K ± 2 K (95 °C ± 2 °C).

| 6.3. | Rezultati preskusa se štejejo za zadovoljive, če po preskusu posoda za gorivo ne prepušča in ni bistveno deformirana. |
| --- | --- |

6.3.

Rezultati preskusa se štejejo za zadovoljive, če po preskusu posoda za gorivo ne prepušča in ni bistveno deformirana.

7.   OZNAKE NA POSODI ZA GORIVO

Na posodi za gorivo mora biti nameščena blagovna znamka ali znamka; le-ta mora biti neizbrisna in jasno čitljiva tudi po vgradnji posode za gorivo v vozilo.

Dodatek 1

Preskus odpornosti proti ognju

Slika 1

Faza A: Predgrevanje

Image

Slika 2

Faza B: Neposredna izpostavljenost plamenom

Image

Slika 3

Faza C: Posredna izpostavljenost plamenom

Image

Slika 4

Faza D: Konec preskusa

Image

Dodatek 2

Mere in tehnični podatki za šamotno opeko

Image

| ODPORNOST PROTI OGNJU (Seger-Kegel) | SK 30 |
| --- | --- |
| VSEBNOST AL2O3 | 30–33 % |
| POROZNOST (Po) | 20–22 % vol. |
| GOSTOTA | 1 900–2 000 kg/m3 |
| LUKNJIČASTA POVRŠINA | 44,18 % |

ODPORNOST PROTI OGNJU (Seger-Kegel)

SK 30

VSEBNOST AL2O3

30–33 %

POROZNOST (Po)

20–22 % vol.

GOSTOTA

1 900–2 000 kg/m3

LUKNJIČASTA POVRŠINA

44,18 %

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 23.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/34

---

SKLEP SVETA 2008/605/SZVP

z dne 22. julija 2008

o izvajanju Skupnega stališča 2004/161/SZVP o podaljšanju omejitvenih ukrepov proti Zimbabveju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Skupnega stališča 2004/161/SZVP (1) in zlasti člena 6 Skupnega stališča v povezavi s členom 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Skupnim stališčem 2004/161/SZVP med drugim sprejel ukrepe za preprečevanje vstopa na ozemlje držav članic ali tranzita čezenj tistim posameznikom, ki sodelujejo v dejavnostih, ki resno spodkopavajo demokracijo, spoštovanje človekovih pravic in pravno državo v Zimbabveju, ter za zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo članom zimbabvejske vlade ter z njo povezanim fizičnim in pravnim osebam, subjektom ali organizacijam s seznama iz priloge k skupnemu stališču 2004/161/SZVP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Skupnim stališčem 2004/161/SZVP med drugim sprejel ukrepe za preprečevanje vstopa na ozemlje držav članic ali tranzita čezenj tistim posameznikom, ki sodelujejo v dejavnostih, ki resno spodkopavajo demokracijo, spoštovanje človekovih pravic in pravno državo v Zimbabveju, ter za zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo članom zimbabvejske vlade ter z njo povezanim fizičnim in pravnim osebam, subjektom ali organizacijam s seznama iz priloge k skupnemu stališču 2004/161/SZVP.

| (2) | Zaradi organiziranega nasilja, ki so ga izvajale oblasti v Zimbabveju med kampanjo za predsedniške volitve 2008 – te zato pomenijo zanikanje demokracije –, bi bilo treba na seznam v prilogi skupnega stališča 2004/161/SZVP dodati nekatere osebe in subjekte. Te osebe in subjekte, ki so s svojimi dejavnostmi resno škodovali demokraciji ter spoštovanju človekovih pravic in pravne države v Zimbabveju in so povezani z režimom zaradi funkcije ali zato, ker so sodelovali v organiziranem nasilju, ki ga so ga izvajale zimbabvejske oblasti, oziroma so k njemu nagovarjali, je treba obravnavati kot povezane z režimom – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi organiziranega nasilja, ki so ga izvajale oblasti v Zimbabveju med kampanjo za predsedniške volitve 2008 – te zato pomenijo zanikanje demokracije –, bi bilo treba na seznam v prilogi skupnega stališča 2004/161/SZVP dodati nekatere osebe in subjekte. Te osebe in subjekte, ki so s svojimi dejavnostmi resno škodovali demokraciji ter spoštovanju človekovih pravic in pravne države v Zimbabveju in so povezani z režimom zaradi funkcije ali zato, ker so sodelovali v organiziranem nasilju, ki ga so ga izvajale zimbabvejske oblasti, oziroma so k njemu nagovarjali, je treba obravnavati kot povezane z režimom –

SKLENIL:

Člen 1

Na seznam iz priloge k skupnemu stališču 2004/161/SZVP se dodajo osebe in subjekti, navedeni na seznamu iz priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 22. julija 2008

Za Svet

Predsednik

B. KOUCHNER

---

(1)  UL L 50, 20.2.2004, str. 66. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Sklepom 2007/455/SZVP (UL L 172, 30.6.2007, str. 89).

1

---

PRILOGA

Osebe in subjekti iz člena 1

| 132. | Gono, Gideon |
| --- | --- |

132.

Gono, Gideon

guverner Centralne banke

| 133. | Kazembe, Joyce |
| --- | --- |

133.

Kazembe, Joyce

podpredsednik Zimbabwe Electoral Commission

| 134. | Patel, Bharat |
| --- | --- |

134.

Patel, Bharat

generalni državni tožilec

| 135. | Chiwenga, Jocelyn |
| --- | --- |

135.

Chiwenga, Jocelyn

poslovna ženska, soproga generala Chiwenge, načelnika generalštaba oboroženih sil

| 136. | Dube, Tshingo |
| --- | --- |

136.

Dube, Tshingo

generalni direktor obrambne industrije Zimbabveja in kandidat politične stranke Zanu-Pf na parlamentarnih volitvah

| 137. | Huni, Munyaradzi |
| --- | --- |

137.

Huni, Munyaradzi

novinar uradnega lista in provladnega časopisa „The Herald“, ki je spodbujal k organiziranem nasilju, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 138. | Kereke, Munyaradzi |
| --- | --- |

138.

Kereke, Munyaradzi

glavni svetnik guvernerja Centralne banke

| 139. | Chiremba, Mirirai |
| --- | --- |

139.

Chiremba, Mirirai

vodja oddelka za finančne informacije pri Centralni banki

| 140. | Zvayi, Caesar |
| --- | --- |

140.

Zvayi, Caesar

novinar uradnega lista in provladnega časopisa „The Herald“, ki je podžigal k organiziranem nasilju, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 141. | Chingoka, Peter |
| --- | --- |

141.

Chingoka, Peter

predsednik zimbabvejske zveze za kriket, ki je javno podpiral organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 142. | Chimedza, Paul Dr. |
| --- | --- |

142.

Chimedza, Paul Dr.

predsednik svetovnega medicinskega združenja za Zimbabve, ki je odrekel pomoč žrtvam iz vrst MDC (opozicije)

| 143. | general vojaškega letalstva Karakadzai |
| --- | --- |

143.

general vojaškega letalstva Karakadzai

Harare Metropolitan Province, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 144. | polkovnik C. Sibanda |
| --- | --- |

144.

polkovnik C. Sibanda

Bulawayo Province, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 145. | brigadni general Tarumbwa |
| --- | --- |

145.

brigadni general Tarumbwa

Manicaland and Mutare South, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 146. | polkovnik M. Mzilikazi (MID) |
| --- | --- |

146.

polkovnik M. Mzilikazi (MID)

Buhera Central, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 147. | polkovnik Mutsvunguma |
| --- | --- |

147.

polkovnik Mutsvunguma

Headlands, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 148. | brigadni general Shungu |
| --- | --- |

148.

brigadni general Shungu

Maishonaland Central, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njim

| 149. | polkovnik Chipwere |
| --- | --- |

149.

polkovnik Chipwere

Bindura South, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 150. | polkovnik F. Mhonda |
| --- | --- |

150.

polkovnik F. Mhonda

Rushinga, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 151. | general vojaškega letalstva Muchena |
| --- | --- |

151.

general vojaškega letalstva Muchena

Midlands, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 152. | general vojaškega letalstva Abu Basutu |
| --- | --- |

152.

general vojaškega letalstva Abu Basutu

Matebeleland South, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 153. | brigadni general Khumalo |
| --- | --- |

153.

brigadni general Khumalo

Matebeleland North, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 154. | general E. A. Rugeje |
| --- | --- |

154.

general E. A. Rugeje

Masvingo Province, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 155. | polkovnik G. Mashava |
| --- | --- |

155.

polkovnik G. Mashava

Chiredzi Central, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 156. | podpolkovnik Muchono |
| --- | --- |

156.

podpolkovnik Muchono

Mwenezi West, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 157. | podpolkovnik Mpabanga |
| --- | --- |

157.

podpolkovnik Mpabanga

Mwenezi East, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 158. | major R. Kwenda |
| --- | --- |

158.

major R. Kwenda

Zaka East, oseba, neposredno vpletena v val nasilja, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 159. | brigadni general Sigauke |
| --- | --- |

159.

brigadni general Sigauke

Mash West Province, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 160. | polkovnik Gwekwerere |
| --- | --- |

160.

polkovnik Gwekwerere

Chinhoyi, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 161. | polkovnik C. T. Gurira |
| --- | --- |

161.

polkovnik C. T. Gurira

Mhondoro Mubaira, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 162. | brigadni general D. Nyikayaramba |
| --- | --- |

162.

brigadni general D. Nyikayaramba

Mashonaland East, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 163. | brigadni general Rungani |
| --- | --- |

163.

brigadni general Rungani

general v pokoju, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 164. | Chinotimba, Joseph |
| --- | --- |

164.

Chinotimba, Joseph

podpredsednik zimbabvejske nacionalne zveze veteranov osvobodilne vojne, poveljnik milic politične stranke Zanu-PF

| 165. | Moyo, Gilbert |
| --- | --- |

165.

Moyo, Gilbert

„vojni veteran“, vpleten v številne zločine v Zahodnem Mashonalandu (Chegutu), poveljnik milic politične stranke Zanu-PF

| 166. | Rangwani, Dani |
| --- | --- |

166.

Rangwani, Dani

policijski inšpektor, vpleten v mučenje in pridržanje pripadnikov MDC, oseba, neposredno vpletena v organizirano nasilje, ki se je dogajalo pred volitvami in med njimi

| 167. | Jangara, Thomsen |
| --- | --- |

167.

Jangara, Thomsen

namestnik prefekta policije, policijski komisar načelnik, delujoč iz Southertona, odgovoren za južni dela Harareja, oseba, neposredno vpletena v nasilje marca 2007

| 168. | Tonderai Matibiri, Innocent |
| --- | --- |

168.

Tonderai Matibiri, Innocent

namestnik generalnega direktorja policije, nečak ali afriški „bližnji sorodnik“ Mugabeja, postavljen na visok položaj, da bi postal naslednji generalni direktor policije, oseba, neposredno vpletena v nasilje marca 2007

| 169. | Zidco Holdings |
| --- | --- |

169.

Zidco Holdings

finančni holding politične stranke Zanu-PF (alias Zidco Holdings (PVT) Ltd),

PO Box 1275, Harare, Zimbabve

| 170. | Jongwe Printing and Publishing Company (PVT) Ltd |
| --- | --- |

170.

Jongwe Printing and Publishing Company (PVT) Ltd

izdajateljski oddelek politične stranke Zanu-Pf (alias Jongwe Company (PVT) Ltd printing and publishing co, alias Jongwe printing and publishing company)

14 Austin Road, Coventry road, Workington,Harare, Zimbabve. PO box 5988, Harare, Zimbabve

| 171. | Cold Comfort Farm Trust Co-operative |
| --- | --- |

171.

Cold Comfort Farm Trust Co-operative

Pripada Didymusu Mutasi, vpletena pa je tudi Grace Mugabe.

7 Cowie Road, Tynwald, Harare, Zimbabve

| 172. | Zimbabwe Defence Industries |
| --- | --- |

172.

Zimbabwe Defence Industries

V celoti v lasti zimbabvejske vlade. Med vodilnimi sta tudi Leo Mugabe in Solomon Mujuru.

10th Floor, Trustee House, 55 Samora Machel Avenue, PO Box 6597, Harare, Zimbabve

---

Popravki

| 23.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/37

---

Popravek Odločbe Komisije 2008/582/ES z dne 8. julija 2008 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) iz financiranja Skupnosti

(
  Uradni list Evropske unije L 186 z dne 15. julija 2008
  )

Na strani 40 se doda naslednja priloga:

„PRILOGA

Proračunska postavka 6701

| DČ | Ukrep | Finančno leto | Razlog za popravek | Vrsta | % | Valuta | Znesek | Že izvedeni odbitki | Finančni vpliv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Razvoj podeželja, jamstva | 2003 | Veliko število upravnih in formalnih napak | pavšalni | 10,00 % | EUR | – 867 397,00 | 0,00 | – 867 397,00 |
| DE | Razvoj podeželja, jamstva | 2004 | Veliko število upravnih in formalnih napak | pavšalni | 10,00 % | EUR | – 922 307,00 | 0,00 | – 922 307,00 |
| DE | Razvoj podeželja, jamstva | 2005 | Veliko število upravnih in formalnih napak | pavšalni | 5,00 % | EUR | – 182 680,00 | 0,00 | – 182 680,00 |
| DE | Razvoj podeželja, jamstva | 2005 | Veliko število upravnih in formalnih napak | pavšalni | 10,00 % | EUR | – 999 506,00 | 0,00 | – 999 506,00 |
| Skupaj DE | –2 971 890,00 | 0,00 | –2 971 890,00 |
| ES | Premije za živali in poljščine | | Povračilo zaradi delne razveljavitve Odločbe Komisije 2004/457/ES s sodbo Sodišča v zadevi T-266/04 | | | | 823 834,00 | 0,00 | 823 834,00 |
| ES | Mlečne premije | 2004 | Prekoračitev količinske zgornje meje | točni | | EUR | –52 361,34 | 0,00 | –52 361,34 |
| ES | Sadje in zelenjava – orehi | 2005 | Zapoznela plačila upravičencem do programa pomoči | točni | | EUR | –14 397 498,21 | 0,00 | –14 397 498,21 |
| ES | Sadje in zelenjava – orehi | 2006 | Zapoznela plačila upravičencem do programa pomoči | točni | | EUR | –1 009 945,97 | 0,00 | –1 009 945,97 |
| ES | Sadje in zelenjava – umiki | 2004 | Neupoštevanje okoljskih razmer | točni | | EUR | – 634 839,09 | 0,00 | – 634 839,09 |
| ES | Sadje in zelenjava – umiki | 2005 | Neupoštevanje okoljskih razmer | točni | | EUR | – 410 503,12 | 0,00 | – 410 503,12 |
| ES | Sadje in zelenjava – umiki | 2006 | Neupoštevanje okoljskih razmer | točni | | EUR | – 546 120,92 | 0,00 | – 546 120,92 |
| ES | Premije za meso – govedo | 2003 | Slabosti pri pregledih na kraju samem | pavšalni | 2,00 % | EUR | – 373 751,67 | 0,00 | – 373 751,67 |
| ES | Premije za meso – govedo | 2004 | Slabosti pri pregledih na kraju samem | pavšalni | 2,00 % | EUR | – 361 340,41 | 0,00 | – 361 340,41 |
| ES | Premije za meso – govedo | 2005 | Slabosti pri pregledih na kraju samem | pavšalni | 2,00 % | EUR | – 354 082,79 | 0,00 | – 354 082,79 |
| ES | Premije za meso – govedo | 2006 | Slabosti pri pregledih na kraju samem | pavšalni | 2,00 % | EUR | – 150,72 | 0,00 | – 150,72 |
| Skupaj ES | –17 316 760,25 | 0,00 | –17 316 760,25 |
| FR | Mleko v prahu za kazein | 2003 | Neskladnost s postopkom proizvodnje | pavšalni | 2,00 % | EUR | –1 069 944,66 | 0,00 | –1 069 944,66 |
| FR | Mleko v prahu za kazein | 2004 | Neskladnost s postopkom proizvodnje | pavšalni | 2,00 % | EUR | –1 988 080,56 | 0,00 | –1 988 080,56 |
| FR | Mleko v prahu za kazein | 2005 | Neskladnost s postopkom proizvodnje | pavšalni | 2,00 % | EUR | – 490 222,38 | 0,00 | – 490 222,38 |
| FR | Razvoj podeželja, jamstva – spremjevalni ukrepi (ukrepi, vezani na površino) | 2003 | Pomanjkljivost v ključnem nadzoru – neizčrpna poročila o pregledih v zvezi z dobrimi kmetijskimi praksami | pavšalni | 5,00 % | EUR | –3 242 982,00 | 0,00 | –3 242 982,00 |
| FR | Razvoj podeželja, jamstva – spremjevalni ukrepi (ukrepi, vezani na površino) | 2004 | Pomanjkljivost v ključnem nadzoru – neizčrpna poročila o pregledih v zvezi z dobrimi kmetijskimi praksami | pavšalni | 5,00 % | EUR | – 432 112,00 | 0,00 | – 432 112,00 |
| FR | Razvoj podeželja, jamstva – spremjevalni ukrepi (ukrepi, vezani na površino) | 2005 | Pomanjkljivost v ključnem nadzoru – neizčrpna poročila o pregledih v zvezi z dobrimi kmetijskimi praksami | pavšalni | 5,00 % | EUR | –68 795,00 | 0,00 | –68 795,00 |
| Skupaj FR | –7 292 136,60 | 0,00 | –7 292 136,60 |
| GB | Poljščine | 2004 | Neprimerni časovni okvir naknadnih terenskih obiskov, netočno določanje površine, upravičene za plačilo | pavšalni | 5,00 % | GBP | –39 302 426,21 | 0,00 | –39 302 426,21 |
| GB | Poljščine | 2005 | Neprimerni časovni okvir naknadnih terenskih obiskov, netočno določanje površine, upravičene za plačilo | pavšalni | 5,00 % | GBP | –15 577 901,94 | 0,00 | –15 577 901,94 |
| GB | Premije za meso – govedo | 2003 | Vključitev skupnega zemljišča za izračun krmne površine v okviru shem pomoči za živali | točni | | GBP | –5 924,49 | 0,00 | –5 924,49 |
| GB | Premije za meso – govedo | 2004 | Vključitev skupnega zemljišča za izračun krmne površine v okviru shem pomoči za živali | točni | | GBP | –24 360,32 | 0,00 | –24 360,32 |
| GB | Premije za meso – ovce | 2003 | Vključitev skupnega zemljišča za izračun krmne površine v okviru shem pomoči za živali | točni | | GBP | –14 109,69 | 0,00 | –14 109,69 |
| GB | Premije za meso – ovce | 2004 | Vključitev skupnega zemljišča za izračun krmne površine v okviru shem pomoči za živali | točni | | GBP | –13 785,20 | 0,00 | –13 785,20 |
| Skupaj GB | –54 938 507,85 | 0,00 | –54 938 507,85 |
| GR | Orehi | 2005 | LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem | pavšalni | 2,00 % | EUR | –71 794,60 | 0,00 | –71 794,60 |
| GR | Neposredna plačila | 2005 | LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem | pavšalni | 10,00 % | EUR | –2 833 706,98 | 0,00 | –2 833 706,98 |
| GR | Neposredna plačila | 2005 | LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem | pavšalni | 15,00 % | EUR | –32 073 291,47 | 0,00 | –32 073 291,47 |
| GR | Neposredna plačila | 2005 | LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem | pavšalni | 10,00 % | EUR | –28 846 753,54 | 0,00 | –28 846 753,54 |
| GR | Orehi | 2006 | LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem | pavšalni | 2,00 % | EUR | –86 496,35 | 0,00 | –86 496,35 |
| GR | Neposredna plačila | 2006 | LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem | pavšalni | 10,00 % | EUR | –34 745 488,98 | 0,00 | –34 745 488,98 |
| GR | Neposredna plačila | 2006 | LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem | pavšalni | 15,00 % | EUR | –29 056 988,80 | 0,00 | –29 056 988,80 |
| Skupaj GR | – 127 714 520,73 | 0,00 | – 127 714 520,73 |
| IT | Poljščine | 2004 | Slabosti v nadzornem postopku, ki temelji na posnetkih iz preteklih let | pavšalni | 5,00 % | EUR | –27 847 155,97 | 0,00 | –27 847 155,97 |
| IT | Poljščine | 2004 | Slabosti pri razlagi ortofoto posnetkov | pavšalni | 2,00 % | EUR | –27 434 620,36 | 0,00 | –27 434 620,36 |
| IT | Poljščine | 2005 | Slabosti v nadzornem postopku, ki temelji na posnetkih iz preteklih let | pavšalni | 5,00 % | EUR | –21 206 744,69 | 0,00 | –21 206 744,69 |
| IT | Poljščine | 2005 | Slabosti pri razlagi ortofoto posnetkov | pavšalni | 2,00 % | EUR | –33 645 298,99 | 0,00 | –33 645 298,99 |
| IT | Pomoči na površino | 2006 | Slabosti v nadzornem postopku, ki temelji na posnetkih iz preteklih let | pavšalni | 5,00 % | EUR | –7 433 776,26 | 0,00 | –7 433 776,26 |
| IT | Pomoči na površino | 2006 | Slabosti pri razlagi ortofoto posnetkov | pavšalni | 2,00 % | EUR | –27 590 205,43 | 0,00 | –27 590 205,43 |
| IT | Izvozna nadomestila | 2001 | Neprimerno izvajanje ključnega nadzora | pavšalni | 5,00 % | EUR | –67 271,33 | 0,00 | –67 271,33 |
| IT | Izvozna nadomestila | 2002 | Neprimerno izvajanje ključnega nadzora | pavšalni | 5,00 % | EUR | – 361 362,50 | 0,00 | – 361 362,50 |
| IT | Izvozna nadomestila | 2003 | Neprimerno izvajanje ključnega nadzora | pavšalni | 5,00 % | EUR | –79 763,99 | 0,00 | –79 763,99 |
| IT | Sadje in zelenjava – predelava agrumov | 2004 | Ključni nadzori so bili opravljeni le delno ali pa jih sploh ni bilo, dokazi o goljufiji, ki vpliva na shemo predelave agrumov | pavšalni | 25,00 % | EUR | –14 993 038,39 | 0,00 | –14 993 038,39 |
| IT | Sadje in zelenjava – predelava agrumov | 2005 | Ključni nadzori so bili opravljeni le delno ali pa jih sploh ni bilo, dokazi o goljufiji, ki vpliva na shemo predelave agrumov | pavšalni | 25,00 % | EUR | – 355 653,75 | 0,00 | – 355 653,75 |
| IT | Sadje in zelenjava – sredstva za delovanje | 2005 | Neupravičeni odhodki pri enem operativnem programu | točni | | EUR | –13 200,00 | 0,00 | –13 200,00 |
| IT | Mlečne kvote | 2003 | Pomanjkljiv nadzor pri dobavi in neposredni prodaji | pavšalni | 2,00 % | EUR | –5 001 671,00 | 0,00 | –5 001 671,00 |
| IT | Mlečne kvote | 2003 | Pomanjkljiv nadzor pri dobavi in neposredni prodaji | pavšalni | 5,00 % | EUR | –8 675 150,00 | 0,00 | –8 675 150,00 |
| Skupaj IT | – 174 704 912,66 | 0,00 | – 174 704 912,66 |
| NL | Mleko v prahu za kazein | 2003 | Slabosti v nadzornem postopku – pregledi niso izvajani tako pogosto, kot je zahtevano; postopek vzorčenja ni objektiven | pavšalni | 5,00 % | EUR | –3 451 612,54 | 0,00 | –3 451 612,54 |
| NL | Mleko v prahu za kazein | 2004 | Slabosti v nadzornem postopku – pregledi niso izvajani tako pogosto ali tako podrobno, kot je zahtevano; postopek vzorčenja ni objektiven | pavšalni | 5,00 % | EUR | –3 672 868,18 | 0,00 | –3 672 868,18 |
| NL | Mleko v prahu za kazein | 2005 | Slabosti v nadzornem postopku – pregledi niso izvajani tako pogosto ali tako podrobno, kot je zahtevano; postopek vzorčenja ni objektiven | pavšalni | 5,00 % | EUR | – 192 151,14 | 0,00 | – 192 151,14 |
| Skupaj NL | –7 316 631,86 | 0,00 | –7 316 631,86 |
| PL | Pomoči na površino | 2005 | Slabosti pri ključnem nadzoru – nezadostna ali neprimerna kakovost nadzora | pavšalni | 5,00 % | PLN | –10 950 597,00 | 0,00 | –10 950 597,00 |
| Skupaj PL | –10 950 597,00 | 0,00 | –10 950 597,00 |
| SE | Premije za meso – ovce | 2003 | Plačilo pomoči kmetom z manj kot 10 kvotnimi pravicami | točni | | SEK | – 251 958,00 | 0,00 | – 251 958,00 |
| SE | Premije za meso – ovce | 2003 | Slabosti pri pregledih na kraju samem | pavšalni | 2,00 % | SEK | – 813 863,38 | 0,00 | – 813 863,38 |
| SE | Premije za meso – ovce | 2004 | Plačilo pomoči kmetom z manj kot 10 kvotnimi pravicami | točni | | SEK | – 491 987,00 | 0,00 | – 491 987,00 |
| SE | Premije za meso – ovce | 2004 | Slabosti pri pregledih na kraju samem | pavšalni | 2,00 % | SEK | – 791 216,00 | 0,00 | – 791 216,00 |
| SE | Premije za meso – ovce | 2005 | Plačilo pomoči kmetom z manj kot 10 kvotnimi pravicami | točni | | SEK | – 661 305,00 | 0,00 | – 661 305,00 |
| SE | Premije za meso – ovce | 2005 | Slabosti pri pregledih na kraju samem | pavšalni | 2,00 % | SEK | – 788 339,00 | 0,00 | – 788 339,00 |
| SE | Premije za meso – ovce | 2006 | Slabosti pri pregledih na kraju samem | pavšalni | 2,00 % | SEK | – 454,86 | 0,00 | – 454,86 |
| Skupaj SE | –3 799 123,24 | 0,00 | –3 799 123,24“ |

DČ

Ukrep

Finančno leto

Razlog za popravek

Vrsta

%

Valuta

Znesek

Že izvedeni odbitki

Finančni vpliv

DE

Razvoj podeželja, jamstva

2003

Veliko število upravnih in formalnih napak

pavšalni

10,00 %

EUR

– 867 397,00

0,00

– 867 397,00

DE

Razvoj podeželja, jamstva

2004

Veliko število upravnih in formalnih napak

pavšalni

10,00 %

EUR

– 922 307,00

0,00

– 922 307,00

DE

Razvoj podeželja, jamstva

2005

Veliko število upravnih in formalnih napak

pavšalni

5,00 %

EUR

– 182 680,00

0,00

– 182 680,00

DE

Razvoj podeželja, jamstva

2005

Veliko število upravnih in formalnih napak

pavšalni

10,00 %

EUR

– 999 506,00

0,00

– 999 506,00

Skupaj DE

–2 971 890,00

0,00

–2 971 890,00

ES

Premije za živali in poljščine

Povračilo zaradi delne razveljavitve Odločbe Komisije 2004/457/ES s sodbo Sodišča v zadevi T-266/04

823 834,00

0,00

823 834,00

ES

Mlečne premije

2004

Prekoračitev količinske zgornje meje

točni

EUR

–52 361,34

0,00

–52 361,34

ES

Sadje in zelenjava – orehi

2005

Zapoznela plačila upravičencem do programa pomoči

točni

EUR

–14 397 498,21

0,00

–14 397 498,21

ES

Sadje in zelenjava – orehi

2006

Zapoznela plačila upravičencem do programa pomoči

točni

EUR

–1 009 945,97

0,00

–1 009 945,97

ES

Sadje in zelenjava – umiki

2004

Neupoštevanje okoljskih razmer

točni

EUR

– 634 839,09

0,00

– 634 839,09

ES

Sadje in zelenjava – umiki

2005

Neupoštevanje okoljskih razmer

točni

EUR

– 410 503,12

0,00

– 410 503,12

ES

Sadje in zelenjava – umiki

2006

Neupoštevanje okoljskih razmer

točni

EUR

– 546 120,92

0,00

– 546 120,92

ES

Premije za meso – govedo

2003

Slabosti pri pregledih na kraju samem

pavšalni

2,00 %

EUR

– 373 751,67

0,00

– 373 751,67

ES

Premije za meso – govedo

2004

Slabosti pri pregledih na kraju samem

pavšalni

2,00 %

EUR

– 361 340,41

0,00

– 361 340,41

ES

Premije za meso – govedo

2005

Slabosti pri pregledih na kraju samem

pavšalni

2,00 %

EUR

– 354 082,79

0,00

– 354 082,79

ES

Premije za meso – govedo

2006

Slabosti pri pregledih na kraju samem

pavšalni

2,00 %

EUR

– 150,72

0,00

– 150,72

Skupaj ES

–17 316 760,25

0,00

–17 316 760,25

FR

Mleko v prahu za kazein

2003

Neskladnost s postopkom proizvodnje

pavšalni

2,00 %

EUR

–1 069 944,66

0,00

–1 069 944,66

FR

Mleko v prahu za kazein

2004

Neskladnost s postopkom proizvodnje

pavšalni

2,00 %

EUR

–1 988 080,56

0,00

–1 988 080,56

FR

Mleko v prahu za kazein

2005

Neskladnost s postopkom proizvodnje

pavšalni

2,00 %

EUR

– 490 222,38

0,00

– 490 222,38

FR

Razvoj podeželja, jamstva – spremjevalni ukrepi (ukrepi, vezani na površino)

2003

Pomanjkljivost v ključnem nadzoru – neizčrpna poročila o pregledih v zvezi z dobrimi kmetijskimi praksami

pavšalni

5,00 %

EUR

–3 242 982,00

0,00

–3 242 982,00

FR

Razvoj podeželja, jamstva – spremjevalni ukrepi (ukrepi, vezani na površino)

2004

Pomanjkljivost v ključnem nadzoru – neizčrpna poročila o pregledih v zvezi z dobrimi kmetijskimi praksami

pavšalni

5,00 %

EUR

– 432 112,00

0,00

– 432 112,00

FR

Razvoj podeželja, jamstva – spremjevalni ukrepi (ukrepi, vezani na površino)

2005

Pomanjkljivost v ključnem nadzoru – neizčrpna poročila o pregledih v zvezi z dobrimi kmetijskimi praksami

pavšalni

5,00 %

EUR

–68 795,00

0,00

–68 795,00

Skupaj FR

–7 292 136,60

0,00

–7 292 136,60

GB

Poljščine

2004

Neprimerni časovni okvir naknadnih terenskih obiskov, netočno določanje površine, upravičene za plačilo

pavšalni

5,00 %

GBP

–39 302 426,21

0,00

–39 302 426,21

GB

Poljščine

2005

Neprimerni časovni okvir naknadnih terenskih obiskov, netočno določanje površine, upravičene za plačilo

pavšalni

5,00 %

GBP

–15 577 901,94

0,00

–15 577 901,94

GB

Premije za meso – govedo

2003

Vključitev skupnega zemljišča za izračun krmne površine v okviru shem pomoči za živali

točni

GBP

–5 924,49

0,00

–5 924,49

GB

Premije za meso – govedo

2004

Vključitev skupnega zemljišča za izračun krmne površine v okviru shem pomoči za živali

točni

GBP

–24 360,32

0,00

–24 360,32

GB

Premije za meso – ovce

2003

Vključitev skupnega zemljišča za izračun krmne površine v okviru shem pomoči za živali

točni

GBP

–14 109,69

0,00

–14 109,69

GB

Premije za meso – ovce

2004

Vključitev skupnega zemljišča za izračun krmne površine v okviru shem pomoči za živali

točni

GBP

–13 785,20

0,00

–13 785,20

Skupaj GB

–54 938 507,85

0,00

–54 938 507,85

GR

Orehi

2005

LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem

pavšalni

2,00 %

EUR

–71 794,60

0,00

–71 794,60

GR

Neposredna plačila

2005

LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem

pavšalni

10,00 %

EUR

–2 833 706,98

0,00

–2 833 706,98

GR

Neposredna plačila

2005

LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem

pavšalni

15,00 %

EUR

–32 073 291,47

0,00

–32 073 291,47

GR

Neposredna plačila

2005

LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem

pavšalni

10,00 %

EUR

–28 846 753,54

0,00

–28 846 753,54

GR

Orehi

2006

LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem

pavšalni

2,00 %

EUR

–86 496,35

0,00

–86 496,35

GR

Neposredna plačila

2006

LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem

pavšalni

10,00 %

EUR

–34 745 488,98

0,00

–34 745 488,98

GR

Neposredna plačila

2006

LPIS-GIS ni v celoti operativen, nezadostni pregledi na kraju samem

pavšalni

15,00 %

EUR

–29 056 988,80

0,00

–29 056 988,80

Skupaj GR

– 127 714 520,73

0,00

– 127 714 520,73

IT

Poljščine

2004

Slabosti v nadzornem postopku, ki temelji na posnetkih iz preteklih let

pavšalni

5,00 %

EUR

–27 847 155,97

0,00

–27 847 155,97

IT

Poljščine

2004

Slabosti pri razlagi ortofoto posnetkov

pavšalni

2,00 %

EUR

–27 434 620,36

0,00

–27 434 620,36

IT

Poljščine

2005

Slabosti v nadzornem postopku, ki temelji na posnetkih iz preteklih let

pavšalni

5,00 %

EUR

–21 206 744,69

0,00

–21 206 744,69

IT

Poljščine

2005

Slabosti pri razlagi ortofoto posnetkov

pavšalni

2,00 %

EUR

–33 645 298,99

0,00

–33 645 298,99

IT

Pomoči na površino

2006

Slabosti v nadzornem postopku, ki temelji na posnetkih iz preteklih let

pavšalni

5,00 %

EUR

–7 433 776,26

0,00

–7 433 776,26

IT

Pomoči na površino

2006

Slabosti pri razlagi ortofoto posnetkov

pavšalni

2,00 %

EUR

–27 590 205,43

0,00

–27 590 205,43

IT

Izvozna nadomestila

2001

Neprimerno izvajanje ključnega nadzora

pavšalni

5,00 %

EUR

–67 271,33

0,00

–67 271,33

IT

Izvozna nadomestila

2002

Neprimerno izvajanje ključnega nadzora

pavšalni

5,00 %

EUR

– 361 362,50

0,00

– 361 362,50

IT

Izvozna nadomestila

2003

Neprimerno izvajanje ključnega nadzora

pavšalni

5,00 %

EUR

–79 763,99

0,00

–79 763,99

IT

Sadje in zelenjava – predelava agrumov

2004

Ključni nadzori so bili opravljeni le delno ali pa jih sploh ni bilo, dokazi o goljufiji, ki vpliva na shemo predelave agrumov

pavšalni

25,00 %

EUR

–14 993 038,39

0,00

–14 993 038,39

IT

Sadje in zelenjava – predelava agrumov

2005

Ključni nadzori so bili opravljeni le delno ali pa jih sploh ni bilo, dokazi o goljufiji, ki vpliva na shemo predelave agrumov

pavšalni

25,00 %

EUR

– 355 653,75

0,00

– 355 653,75

IT

Sadje in zelenjava – sredstva za delovanje

2005

Neupravičeni odhodki pri enem operativnem programu

točni

EUR

–13 200,00

0,00

–13 200,00

IT

Mlečne kvote

2003

Pomanjkljiv nadzor pri dobavi in neposredni prodaji

pavšalni

2,00 %

EUR

–5 001 671,00

0,00

–5 001 671,00

IT

Mlečne kvote

2003

Pomanjkljiv nadzor pri dobavi in neposredni prodaji

pavšalni

5,00 %

EUR

–8 675 150,00

0,00

–8 675 150,00

Skupaj IT

– 174 704 912,66

0,00

– 174 704 912,66

NL

Mleko v prahu za kazein

2003

Slabosti v nadzornem postopku – pregledi niso izvajani tako pogosto, kot je zahtevano; postopek vzorčenja ni objektiven

pavšalni

5,00 %

EUR

–3 451 612,54

0,00

–3 451 612,54

NL

Mleko v prahu za kazein

2004

Slabosti v nadzornem postopku – pregledi niso izvajani tako pogosto ali tako podrobno, kot je zahtevano; postopek vzorčenja ni objektiven

pavšalni

5,00 %

EUR

–3 672 868,18

0,00

–3 672 868,18

NL

Mleko v prahu za kazein

2005

Slabosti v nadzornem postopku – pregledi niso izvajani tako pogosto ali tako podrobno, kot je zahtevano; postopek vzorčenja ni objektiven

pavšalni

5,00 %

EUR

– 192 151,14

0,00

– 192 151,14

Skupaj NL

–7 316 631,86

0,00

–7 316 631,86

PL

Pomoči na površino

2005

Slabosti pri ključnem nadzoru – nezadostna ali neprimerna kakovost nadzora

pavšalni

5,00 %

PLN

–10 950 597,00

0,00

–10 950 597,00

Skupaj PL

–10 950 597,00

0,00

–10 950 597,00

SE

Premije za meso – ovce

2003

Plačilo pomoči kmetom z manj kot 10 kvotnimi pravicami

točni

SEK

– 251 958,00

0,00

– 251 958,00

SE

Premije za meso – ovce

2003

Slabosti pri pregledih na kraju samem

pavšalni

2,00 %

SEK

– 813 863,38

0,00

– 813 863,38

SE

Premije za meso – ovce

2004

Plačilo pomoči kmetom z manj kot 10 kvotnimi pravicami

točni

SEK

– 491 987,00

0,00

– 491 987,00

SE

Premije za meso – ovce

2004

Slabosti pri pregledih na kraju samem

pavšalni

2,00 %

SEK

– 791 216,00

0,00

– 791 216,00

SE

Premije za meso – ovce

2005

Plačilo pomoči kmetom z manj kot 10 kvotnimi pravicami

točni

SEK

– 661 305,00

0,00

– 661 305,00

SE

Premije za meso – ovce

2005

Slabosti pri pregledih na kraju samem

pavšalni

2,00 %

SEK

– 788 339,00

0,00

– 788 339,00

SE

Premije za meso – ovce

2006

Slabosti pri pregledih na kraju samem

pavšalni

2,00 %

SEK

– 454,86

0,00

– 454,86

Skupaj SE

–3 799 123,24

0,00

–3 799 123,24“

---

| 23.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 194/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 194/42

---

Popravek Obvestila o datumu začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu na področju ribištva med Evropsko skupnostjo in Republiko Kiribati

(
  Uradni list Evropske unije L 165 z dne 26. junija 2008
  )

Stran 10, drugi odstavek:

besedilo:

„Sporazum je v skladu s tem začel veljati 29. aprila 2008, ...“

se glasi:

„Sporazum je v skladu s tem začel veljati 30. aprila 2008, ...“

---