# Euroopan unionin L 186/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 186 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta15. heinäkuu 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 186

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta15. heinäkuu 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 664/2008, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 665/2008, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2008, kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä | 3 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 664/2008, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 665/2008, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2008, kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

3

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2008/578/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä helmikuuta 2008, Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välisen Euroopan perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston välistä yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä | 6 |
| Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välinen sopimus Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston välisestä yhteistyöstä | 7 |
| | | 2008/579/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2008, vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta | 12 |
| Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus | 13 |
| | | 2008/580/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (kaakkoiset naapurimaat, Välimeren maat, Latinalainen Amerikka ja Aasia sekä Etelä-Afrikan tasavalta) (Kodifioitu toisinto) | 30 |
| | | Komissio |
| | | 2008/581/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2008, suu- ja sorkkatautiviruksen antigeenien varastoinnin ja kyseisistä antigeeneistä muodostettavien rokotteiden valmistamisen rahoittamisesta | 36 |
| | | 2008/582/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta ja Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) maksettavien jäsenvaltioiden tiettyjen menojen jättämisestä yhteisörahoituksen ulkopuolelle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3411) | 39 |
| | | SOPIMUKSET |
| | | Neuvosto |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen väliaikaisen sopimuksen kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä voimaantulopäivästä | 41 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

2008/578/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä helmikuuta 2008, Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välisen Euroopan perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston välistä yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä

6

Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välinen sopimus Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston välisestä yhteistyöstä

7

2008/579/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2008, vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta

12

Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus

13

2008/580/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (kaakkoiset naapurimaat, Välimeren maat, Latinalainen Amerikka ja Aasia sekä Etelä-Afrikan tasavalta) (Kodifioitu toisinto)

30

Komissio

2008/581/EY

*

Komission päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2008, suu- ja sorkkatautiviruksen antigeenien varastoinnin ja kyseisistä antigeeneistä muodostettavien rokotteiden valmistamisen rahoittamisesta

36

2008/582/EY

*

Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta ja Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) maksettavien jäsenvaltioiden tiettyjen menojen jättämisestä yhteisörahoituksen ulkopuolelle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3411)

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3411)

39

SOPIMUKSET

Neuvosto

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen väliaikaisen sopimuksen kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä voimaantulopäivästä

41

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 15.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 186/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 664/2008,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2008,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä heinäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 510/2008 (EYVL L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 590/2008 (EUVL L 163, 24.6.2008, s. 24).

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 33,6 |
| MK | 19,3 |
| TR | 113,8 |
| ZZ | 55,6 |
| 0707 00 05 | MK | 21,3 |
| TR | 76,4 |
| ZZ | 48,9 |
| 0709 90 70 | TR | 85,7 |
| ZZ | 85,7 |
| 0805 50 10 | AR | 85,8 |
| US | 89,1 |
| UY | 75,0 |
| ZA | 94,0 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 10 80 | AR | 95,0 |
| BR | 97,0 |
| CL | 107,3 |
| CN | 86,9 |
| NZ | 115,1 |
| US | 118,0 |
| UY | 60,2 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 97,0 |
| 0808 20 50 | AR | 99,2 |
| CL | 104,9 |
| NZ | 116,2 |
| ZA | 122,3 |
| ZZ | 110,7 |
| 0809 10 00 | TR | 177,5 |
| XS | 125,7 |
| ZZ | 151,6 |
| 0809 20 95 | TR | 373,8 |
| US | 305,5 |
| ZZ | 339,7 |
| 0809 30 | TR | 177,4 |
| ZZ | 177,4 |
| 0809 40 05 | IL | 217,7 |
| ZZ | 217,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

33,6

MK

19,3

TR

113,8

ZZ

55,6

0707 00 05

MK

21,3

TR

76,4

ZZ

48,9

0709 90 70

TR

85,7

ZZ

85,7

0805 50 10

AR

85,8

US

89,1

UY

75,0

ZA

94,0

ZZ

86,0

0808 10 80

AR

95,0

BR

97,0

CL

107,3

CN

86,9

NZ

115,1

US

118,0

UY

60,2

ZA

96,2

ZZ

97,0

0808 20 50

AR

99,2

CL

104,9

NZ

116,2

ZA

122,3

ZZ

110,7

0809 10 00

TR

177,5

XS

125,7

ZZ

151,6

0809 20 95

TR

373,8

US

305,5

ZZ

339,7

0809 30

TR

177,4

ZZ

177,4

0809 40 05

IL

217,7

ZZ

217,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 15.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 186/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 186/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 665/2008,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2008,

kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta 25 päivänä helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 4 kohdan, 5 artiklan 3 kohdan, 7 artiklan 1 kohdan, 8 artiklan 7 kohdan, 12 artiklan 2 kohdan ja 25 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 199/2008 vahvistetaan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevat yhteisön puitteet vankan perustan luomiseksi kalastusalan tieteellisille analyyseille ja luotettavien lausuntojen antamiseksi yhteisen kalastuspolitiikan, jäljempänä ’YKP’, täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 199/2008 vahvistetaan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevat yhteisön puitteet vankan perustan luomiseksi kalastusalan tieteellisille analyyseille ja luotettavien lausuntojen antamiseksi yhteisen kalastuspolitiikan, jäljempänä ’YKP’, täytäntöönpanoa varten.

| (2) | Tietojen keruu- ja seurantakäytäntöjen ja -menetelmien olisi oltava kansainvälisten tieteellisten elinten ja alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamien laatuvaatimusten mukaisia ja perustuttava vuonna 2000 käyttöönotetun ensimmäisen yhteisön puiteohjelman jälkeen kalastustietojen keruusta saatuun kokemukseen sekä tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean, jäljempänä ’STECF’, antamiin lausuntoihin. |
| --- | --- |

(2)

Tietojen keruu- ja seurantakäytäntöjen ja -menetelmien olisi oltava kansainvälisten tieteellisten elinten ja alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamien laatuvaatimusten mukaisia ja perustuttava vuonna 2000 käyttöönotetun ensimmäisen yhteisön puiteohjelman jälkeen kalastustietojen keruusta saatuun kokemukseen sekä tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean, jäljempänä ’STECF’, antamiin lausuntoihin.

| (3) | Jäsenvaltioiden olisi laadittava monivuotiset kansalliset ohjelmat tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten yhteisön monivuotisen ohjelman mukaisesti. Nämä ohjelmat olisi toimitettava komissiolle riittävän aikaisessa vaiheessa, jotta komissio voi tehdä seuraavan vuoden rahoituspäätökset ajoissa. Jäsenvaltioiden olisi vältettävä päällekkäistä työtä tietojenkeruussa ja raportoitava kansallisten ohjelmiensa täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden olisi laadittava monivuotiset kansalliset ohjelmat tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten yhteisön monivuotisen ohjelman mukaisesti. Nämä ohjelmat olisi toimitettava komissiolle riittävän aikaisessa vaiheessa, jotta komissio voi tehdä seuraavan vuoden rahoituspäätökset ajoissa. Jäsenvaltioiden olisi vältettävä päällekkäistä työtä tietojenkeruussa ja raportoitava kansallisten ohjelmiensa täytäntöönpanosta.

| (4) | Jäsenvaltioiden toimien yhteensovittaminen ja mahdollisuuksien mukaan kansallisten ohjelmien välinen tehtävienjako olisi varmistettava alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltioiden toimien yhteensovittaminen ja mahdollisuuksien mukaan kansallisten ohjelmien välinen tehtävienjako olisi varmistettava alueellisella tasolla.

| (5) | Yhteisön monivuotisesta ohjelmasta tehdään erillinen komission päätös. |
| --- | --- |

(5)

Yhteisön monivuotisesta ohjelmasta tehdään erillinen komission päätös.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kansallisten ohjelmien sisältö

Asetuksen (EY) N:o 199/2008 4 artiklassa tarkoitettujen monivuotisten kansallisten ohjelmien on katettava seuraavat osa-alueet:

| a) | Suunnitellut toimet yhteisön monivuotisen ohjelman mukaisesti aloittain ja osa-alueittain eriteltyinä seuraavilla alueilla:






  — | Itämeri (ICES-alueet III b–d), |
| --- | --- | --- |

a)

Suunnitellut toimet yhteisön monivuotisen ohjelman mukaisesti aloittain ja osa-alueittain eriteltyinä seuraavilla alueilla:

—

Itämeri (ICES-alueet III b–d),

| — | Pohjanmeri (ICES-alueet III a, IV ja VII d) ja Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-alueet I ja II), |
| --- | --- |

—

Pohjanmeri (ICES-alueet III a, IV ja VII d) ja Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-alueet I ja II),

| — | Pohjois-Atlantti (ICES-alueet V–XIV ja NAFO-alueet), |
| --- | --- |

—

Pohjois-Atlantti (ICES-alueet V–XIV ja NAFO-alueet),

| — | Välimeri ja Mustameri, |
| --- | --- |

—

Välimeri ja Mustameri,

| — | alueet, joilla yhteisön alukset harjoittavat kalastusta ja jotka ovat sellaisten alueellisten kalastusjärjestöjen hallinnassa, joiden jäsen tai tarkkailijajäsen yhteisö on; |
| --- | --- |

—

alueet, joilla yhteisön alukset harjoittavat kalastusta ja jotka ovat sellaisten alueellisten kalastusjärjestöjen hallinnassa, joiden jäsen tai tarkkailijajäsen yhteisö on;

| b) | analyyttisten selostusten osatekijät eriteltyinä yhteisön monivuotisen ohjelman mukaisesti aloittain ja osa-alueittain sekä tämän artiklan a alakohdassa tarkoitettujen alueiden mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

analyyttisten selostusten osatekijät eriteltyinä yhteisön monivuotisen ohjelman mukaisesti aloittain ja osa-alueittain sekä tämän artiklan a alakohdassa tarkoitettujen alueiden mukaisesti;

| c) | yksityiskohtainen kuvaus toteutetuista näytteenottostrategioista ja käytetyistä tilastollisista arvioista tarkkuustason sekä kustannusten ja tarkkuuden välisen suhteen määrittelemiseksi; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus toteutetuista näytteenottostrategioista ja käytetyistä tilastollisista arvioista tarkkuustason sekä kustannusten ja tarkkuuden välisen suhteen määrittelemiseksi;

| d) | todisteet siitä, että kansallisten ohjelmien yhteensovittaminen tapahtuu samalla alueella ja että tehtävät on jaettu asianomaisten jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

d)

todisteet siitä, että kansallisten ohjelmien yhteensovittaminen tapahtuu samalla alueella ja että tehtävät on jaettu asianomaisten jäsenvaltioiden kesken.

2 artikla

Kansallisten ohjelmien toimittaminen

1.   Monivuotiset kansalliset ohjelmat on toimitettava komissiolle sähköisessä muodossa viimeistään monivuotisen ohjelman täytäntöönpanoa edeltävän vuoden 31 päivänä maaliskuuta. Ensimmäinen täytäntöönpanokausi kattaa vuodet 2009 ja 2010, ja sitä koskevat kansalliset ohjelmat on toimitettava viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2008.

2.   Jäsenvaltioiden on käytettävä kansallisten ohjelmien toimittamisessa

| a) | STECF:n laatimia malleja ja ohjeita ohjelman teknisten ja tieteellisten näkökohtien osalta; |
| --- | --- |

a)

STECF:n laatimia malleja ja ohjeita ohjelman teknisten ja tieteellisten näkökohtien osalta;

| b) | komission laatimia rahoituslomakkeita ohjelman rahoitusnäkökohtien osalta. |
| --- | --- |

b)

komission laatimia rahoituslomakkeita ohjelman rahoitusnäkökohtien osalta.

3 artikla

Kansallinen yhteensovittaminen sekä yhteensovittaminen komission ja jäsenvaltioiden välillä

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen yhteyshenkilö, joka toimii komission ja jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon yhteyspisteenä kansallisten ohjelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon liittyvissä kysymyksissä.

2.   Jos kansalliseen ohjelmaan osallistuu useampia tahoja, kansallinen yhteyshenkilö vastaa ohjelman yhteensovittamisesta. Tätä varten on järjestettävä kerran vuodessa kansallinen yhteensovittamiskokous. Tarvittaessa voidaan järjestää toinen kokous. Näiden kokousten järjestämisestä huolehtii kansallinen yhteyshenkilö, ja niihin osallistuvat ainoastaan kansallisessa ohjelmassa mukana olevien tahojen edustajat. Komissio voi osallistua näihin kokouksiin.

3.   Kertomus 2 kohdassa tarkoitetusta kansallisesta yhteensovittamiskokouksesta on sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 199/2008 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun vuosikertomukseen.

4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuihin kokouksiin myönnettävän yhteisön taloudellisen tuen edellytyksenä on, että jäsenvaltiot noudattavat tämän artiklan säännöksiä.

4 artikla

Alueellinen yhteensovittaminen

1.   Asetuksen (EY) N:o 199/2008 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa alueellisissa yhteensovittamiskokouksissa on arvioitava kansallisten ohjelmien alueelliseen yhteensovittamiseen liittyviä näkökohtia ja annettava tarvittaessa kansallisten ohjelmien integroimisen tehostamista ja jäsenvaltioiden välistä tehtävienjakoa koskevia suosituksia.

2.   Alueellinen yhteensovittamiskokous nimeää komission suostumuksella kokouksen puheenjohtajan kahdeksi vuodeksi.

3.   Alueellinen yhteensovittamiskokous voidaan kutsua koolle kerran vuodessa. Komissio tekee ehdotuksen kokouksen toimivaltuuksista puheenjohtajaa kuultuaan, ja ehdotus annetaan tiedoksi 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille kansallisille yhteyshenkilöille kolme viikkoa ennen kokousta. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle osallistujaluettelot kaksi viikkoa ennen kokousta.

5 artikla

Vuosikertomuksen toimittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain sähköisessä muodossa asetuksen (EY) N:o 199/2008 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vuosikertomus viimeistään kansallisen ohjelman täytäntöönpanoa seuraavan vuoden 31 päivänä toukokuuta. Vuosikertomuksissa on erityisesti esitettävä yhteisön monivuotisen ohjelman mukaisesti aloittain ja osa-alueittain eriteltyinä sekä 1 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen alueiden mukaisesti seuraavat tiedot:

| a) | kuvaus ohjelman täytäntöönpanosta kyseisen vuoden aikana sekä suunniteltujen toimien tulokset; |
| --- | --- |

a)

kuvaus ohjelman täytäntöönpanosta kyseisen vuoden aikana sekä suunniteltujen toimien tulokset;

| b) | analyyttisten selostusten osatekijät kyseisen vuoden osalta. |
| --- | --- |

b)

analyyttisten selostusten osatekijät kyseisen vuoden osalta.

2.   Jäsenvaltioiden on käytettävä vuosikertomusten toimittamisessa

| a) | STECF:n laatimia malleja ja ohjeita ohjelman teknisten ja tieteellisten näkökohtien osalta; |
| --- | --- |

a)

STECF:n laatimia malleja ja ohjeita ohjelman teknisten ja tieteellisten näkökohtien osalta;

| b) | komission laatimia rahoituslomakkeita ohjelman rahoitusnäkökohtien osalta. |
| --- | --- |

b)

komission laatimia rahoituslomakkeita ohjelman rahoitusnäkökohtien osalta.

6 artikla

Yhteisön taloudellisen tuen pienentäminen

1.   Asetuksen (EY) N:o 199/2008 8 artiklan 5 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetun yhteisön taloudellisen tuen pienentämisen on oltava suhteessa niiden viikkojen määrään, jolla 2 ja 5 artiklassa tarkoitetut määräajat ovat ylittyneet. Pienennyksen määrä on kaksi prosenttia yhteisön taloudellisen tuen kokonaismäärästä kutakin kahden viikon myöhästymisjaksoa kohti ja enintään 25 prosenttia kansallisen ohjelman vuotuisista kokonaiskustannuksista.

2.   Asetuksen (EY) N:o 199/2008 8 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetun yhteisön taloudellisen tuen pienentämisen on oltava suhteessa siihen, missä määrin tietoja ei ole toimitettu loppukäyttäjille. Pienennyksen määrä on yksi prosentti yhteisön taloudellisen tuen kokonaismäärästä pyydettyjen tietojen toimittamatta jättämistä kohti ja enintään 25 prosenttia kansallisen ohjelman vuotuisista kokonaiskustannuksista.

3.   Jos sovelletaan sekä 1 että 2 kohtaa, pienennyksen määrä saa olla enintään 25 prosenttia kansallisen ohjelman vuotuisista kokonaiskustannuksista.

7 artikla

Merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset

1.   Luettelo asetuksen (EY) N:o 199/2008 12 artiklassa tarkoitetuista merellä tehtävistä tieteellisistä tutkimuksista, jotka voivat saada yhteisön taloudellista tukea, sisältyy yhteisön monivuotiseen ohjelmaan.

2.   STECF:n lausunnon perusteella komissio voi päivittää 1 kohdassa tarkoitettua luetteloa ja antaa jäsenvaltiolle luvan tehdä muutoksia merellä tehtäviä tieteellisiä tutkimuksia koskeviin suunnitelmiin.

8 artikla

Perus- ja metatietojen hallinta

1.   Asetuksen (EY) N:o 199/2008 13 artiklassa tarkoitetut kansalliset sähköiset tietokannat on liitettävä kansalliseen tietoverkkoon siten, että jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto voi tapahtua kustannustehokkaalla tavalla.

2.   Kullakin jäsenvaltiolla on oltava yksi keskitetty verkkosivusto, jolle tallennetaan kaikki asetuksella (EY) N:o 199/2008 perustetun tietojenkeruujärjestelmän puitteissa kerätyt tiedot. Kaikilla kansalliseen tietojenkeruuohjelmaan osallistuvilla tahoilla on pääsy kyseiselle sivustolle.

9 artikla

Tietopyyntöjen ja tiedonsiirtojen seuranta

1.   Asetuksen (EY) N:o 199/2008 20 artiklan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on kerättävä sähköiseen tietokantaan tiedot saamistaan tietopyynnöistä ja niihin toimittamistaan vastauksista ja annettava ne pyynnöstä komission käytettäviksi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun tietokantaan on sisällytettävä seuraavat tiedot:

| a) | pyynnöt ja niiden esittämispäivät, pyydettyjen tietojen tyyppi ja tarkoitus sekä tiedot loppukäyttäjästä; |
| --- | --- |

a)

pyynnöt ja niiden esittämispäivät, pyydettyjen tietojen tyyppi ja tarkoitus sekä tiedot loppukäyttäjästä;

| b) | vastaukset ja niiden antamispäivät sekä siirrettyjen tietojen tyyppi. |
| --- | --- |

b)

vastaukset ja niiden antamispäivät sekä siirrettyjen tietojen tyyppi.

10 artikla

Tieteellisten lausuntojen tukeminen

1.   Riittävän asiantuntemuksen varmistamiseksi yhteisö voi myöntää taloudellista tukea asiantuntijoiden osallistumiseen sellaisten alueellisten kalastusjärjestöjen tieteellisiin kokouksiin, joiden jäsen tai tarkkailijajäsen yhteisö on, sekä tieteellisten lausuntojen antamisesta vastaavien kansainvälisten tieteellisten elinten asiaa käsitteleviin kokouksiin asetuksen (EY) N:o 199/2008 23 artiklan mukaisesti.

2.   Komissio toimittaa jäsenvaltioille vuosittain viimeistään 15 päivänä joulukuuta luettelon sellaisista seuraavan vuoden kokouksista, joiden se katsoo olevan oikeutettuja asiantuntijoiden osallistumisesta myönnettävään yhteisön taloudelliseen tukeen.

3.   Asiantuntijoiden osallistumisesta tieteellisiin kokouksiin myönnettävä yhteisön taloudellinen tuki on rajoitettu enintään kahteen asiantuntijaan jäsenvaltiota ja kokousta kohti.

11 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 60, 5.3.2008, s. 1.

1

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

| 15.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 186/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 186/6

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä helmikuuta 2008,

Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välisen Euroopan perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston välistä yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä

(2008/578/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta 15 päivänä helmikuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 168/2007 (1) säädetään Euroopan neuvoston ja viraston välisen läheisen yhteistyön aikaansaamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta 15 päivänä helmikuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 168/2007 (1) säädetään Euroopan neuvoston ja viraston välisen läheisen yhteistyön aikaansaamisesta.

| (2) | Komissio on neuvotellut Euroopan yhteisön puolesta Euroopan neuvoston kanssa Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välisen sopimuksen Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston välisestä yhteistyöstä, jäljempänä ’sopimus’. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on neuvotellut Euroopan yhteisön puolesta Euroopan neuvoston kanssa Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välisen sopimuksen Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston välisestä yhteistyöstä, jäljempänä ’sopimus’.

| (3) | Sopimus olisi näin ollen allekirjoitettava ja hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Sopimus olisi näin ollen allekirjoitettava ja hyväksyttävä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välinen sopimus Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston välisestä yhteistyöstä, josta säädetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 9 artiklassa.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus ilmauksena yhteisön suostumuksesta tulla sopimuksen sitomaksi (2).

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. MATE

---

(1)  EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.

1

(2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

EUROOPAN YHTEISÖ,

jäljempänä ’yhteisö’,

ja

EUROOPAN NEUVOSTO,

jäljempänä ’osapuolet’,

jotka ottavat huomioon seuraavaa:

Euroopan unionin neuvosto antoi 15 päivänä helmikuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 168/2007 Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta, jäljempänä ’virasto’.

Viraston tavoitteena on tarjota perusoikeuksia koskevaa apua ja asiantuntemusta asianomaisille yhteisön toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille sekä jäsenvaltioille, kun ne panevat täytäntöön yhteisön oikeutta, ja auttaa niitä tällä tavoin varmistamaan perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen, kun ne toimivaltuuksiensa puitteissa toteuttavat toimenpiteitä tai määrittelevät toimintalinjoja.

Virasto ottaa tehtäviään hoitaessaan huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut perusoikeudet, mukaan lukien 4 päivänä marraskuuta 1950 tehdyssä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa taatut oikeudet ja vapaudet.

Euroopan neuvosto on hankkinut laajan kokemuksen ja asiantuntemuksen ihmisoikeuksiin liittyvästä hallitustenvälisestä yhteistyöstä ja avustustoiminnasta ja on myös perustanut useita ihmisoikeuksien seuranta- ja valvontamekanismeja sekä Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun viran.

Virasto ottaa toiminnassaan tarvittaessa huomioon Euroopan neuvoston jo olemassa olevan toiminnan.

Päällekkäisyyden välttämiseksi sekä täydentävyyden ja lisäarvon varmistamiseksi virasto sovittaa toimintansa yhteen Euroopan neuvoston toiminnan kanssa, erityisesti vuosittaisen työohjelmansa sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävän yhteistyön osalta.

Viraston ja Euroopan neuvoston välille olisi nyt luotava tiiviit yhteydet asetuksen (EY) N:o 168/2007 9 artiklan mukaisesti.

Eurooppa-neuvostossa 16 ja 17 päivänä joulukuuta 2004 kokoontuneet Euroopan unionin jäsenvaltioiden edustajat sopivat, että viraston on tarkoitus olla keskeisessä asemassa EU:n ihmisoikeuspolitiikan johdonmukaisuutta edistettäessä.

Euroopan neuvoston kolmannessa valtion- ja hallitusten päämiesten huippukokouksessa (Varsovassa 16 ja 17 päivänä toukokuuta 2005) hyväksytyissä Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välisiä suhteita koskevissa ohjeissa virastoon viitataan mahdollisuutena lisätä edelleen yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa sekä lisätä johdonmukaisuutta ja edistää täydentävyyttä.

Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välillä 23 päivänä toukokuuta 2007 tehtyyn yhteistyöpöytäkirjaan sisältyy ihmisoikeuksien ja perusvapauksien alan yhteistyön yleinen kehys, ja se korostaa Euroopan neuvoston roolia ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian edistäjänä Euroopassa.

Yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti virasto kunnioittaa niiden asiakirjojen yhtenäisyyttä, pätevyyttä ja tehokkuutta, joita Euroopan neuvosto soveltaa ihmisoikeuksien suojan valvomiseksi jäsenvaltioissaan.

Euroopan neuvosto nimittää riippumattoman henkilön viraston hallintoneuvostoon ja johtokuntaan,

OVAT SOPINEET SEURAAVISTA MÄÄRÄYKSISTÄ:

I   Määritelmät

| 1. | Tässä sopimuksessa






  a) | ’Euroopan neuvoston hallitustenvälisillä komiteoilla’ tarkoitetaan ministerikomitean Euroopan neuvoston perussäännön 15 artiklan a kohdan, 16 artiklan tai 17 artiklan nojalla perustamaa tai sen valtuutuksella perustettua komiteaa tai elintä; |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä sopimuksessa

a)

’Euroopan neuvoston hallitustenvälisillä komiteoilla’ tarkoitetaan ministerikomitean Euroopan neuvoston perussäännön 15 artiklan a kohdan, 16 artiklan tai 17 artiklan nojalla perustamaa tai sen valtuutuksella perustettua komiteaa tai elintä;

| b) | ’Euroopan neuvoston ihmisoikeuksien valvontakomiteoilla’ tarkoitetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien komiteaa, eurooppalaista komiteaa kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun taikka rangaistuksen estämiseksi, rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaista eurooppalaista komissiota, alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan asiantuntijakomiteaa, kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen neuvoa-antavaa komiteaa sekä mitä tahansa muita vastaavia riippumattomia elimiä, joita Euroopan neuvosto tulevaisuudessa perustaa; |
| --- | --- |

b)

’Euroopan neuvoston ihmisoikeuksien valvontakomiteoilla’ tarkoitetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien komiteaa, eurooppalaista komiteaa kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun taikka rangaistuksen estämiseksi, rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaista eurooppalaista komissiota, alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan asiantuntijakomiteaa, kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen neuvoa-antavaa komiteaa sekä mitä tahansa muita vastaavia riippumattomia elimiä, joita Euroopan neuvosto tulevaisuudessa perustaa;

| c) | ’viraston’ katsotaan koostuvan neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 11 artiklassa tarkoitetuista elimistä niiden toimivallan puitteissa. |
| --- | --- |

c)

’viraston’ katsotaan koostuvan neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 11 artiklassa tarkoitetuista elimistä niiden toimivallan puitteissa.

II   Yhteistyön yleiset puitteet

| 2. | Tällä sopimuksella luodaan viraston ja Euroopan neuvoston välisen yhteistyön kehys päällekkäisen työn välttämiseksi ja täydentävyyden ja lisäarvon varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.

Tällä sopimuksella luodaan viraston ja Euroopan neuvoston välisen yhteistyön kehys päällekkäisen työn välttämiseksi ja täydentävyyden ja lisäarvon varmistamiseksi.

| 3. | Viraston ja Euroopan neuvoston välille luodaan säännölliset yhteydet asianmukaisella tasolla. Viraston johtaja ja Euroopan neuvoston sihteeristö nimittävät kumpikin yhteyshenkilön käsittelemään niiden yhteistyöhön liittyviä asioita. |
| --- | --- |

3.

Viraston ja Euroopan neuvoston välille luodaan säännölliset yhteydet asianmukaisella tasolla. Viraston johtaja ja Euroopan neuvoston sihteeristö nimittävät kumpikin yhteyshenkilön käsittelemään niiden yhteistyöhön liittyviä asioita.

| 4. | Viraston johtokunta kutsuu pääsääntöisesti Euroopan neuvoston sihteeristön edustajia viraston hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoiksi. Tämä ei koske sellaisia erityisiä esityslistan asiakohtia, joiden osalta osallistuminen ei asioiden sisäisen luonteen vuoksi olisi perusteltua. Euroopan neuvoston sihteeristön edustajia voidaan kutsua myös muihin viraston hallintoneuvoston järjestämiin kokouksiin, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 168/2007 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kokoukset. |
| --- | --- |

4.

Viraston johtokunta kutsuu pääsääntöisesti Euroopan neuvoston sihteeristön edustajia viraston hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoiksi. Tämä ei koske sellaisia erityisiä esityslistan asiakohtia, joiden osalta osallistuminen ei asioiden sisäisen luonteen vuoksi olisi perusteltua. Euroopan neuvoston sihteeristön edustajia voidaan kutsua myös muihin viraston hallintoneuvoston järjestämiin kokouksiin, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 168/2007 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kokoukset.

| 5. | Viraston edustajia kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina Euroopan neuvoston hallitustenvälisten komiteoiden kokouksiin, joista virasto on ilmaissut olevansa kiinnostunut. Viraston edustajat voivat kyseisen komitean kutsusta osallistua tarkkailijoina Euroopan neuvoston ihmisoikeuksien valvontakomiteoiden tai osittaisten sopimusten nojalla perustettujen komiteoiden järjestämiin kokouksiin tai keskusteluihin. Viraston edustajia voidaan myös kutsua osallistumaan Euroopan neuvoston ministerikomitean järjestämään näkemystenvaihtoon. |
| --- | --- |

5.

Viraston edustajia kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina Euroopan neuvoston hallitustenvälisten komiteoiden kokouksiin, joista virasto on ilmaissut olevansa kiinnostunut. Viraston edustajat voivat kyseisen komitean kutsusta osallistua tarkkailijoina Euroopan neuvoston ihmisoikeuksien valvontakomiteoiden tai osittaisten sopimusten nojalla perustettujen komiteoiden järjestämiin kokouksiin tai keskusteluihin. Viraston edustajia voidaan myös kutsua osallistumaan Euroopan neuvoston ministerikomitean järjestämään näkemystenvaihtoon.

| 6. | Yhteistyö kattaa viraston kaiken toiminnan, sekä nykyisen että tulevan. |
| --- | --- |

6.

Yhteistyö kattaa viraston kaiken toiminnan, sekä nykyisen että tulevan.

III   Tietojenvaihto

| 7. | Virasto ja Euroopan neuvosto toimittavat toisilleen toimintansa yhteydessä keräämiään tietoja sekä tarjoavat pääsyn online-tietoihin, rajoittamatta kuitenkaan viraston ja Euroopan neuvoston osalta voimassa olevien tietosuojasääntöjen soveltamista. Virasto ja Euroopan neuvosto voivat käyttää tällä tavoin saatua tietoa toiminnassaan. Nämä määräykset eivät koske sellaista tuotettua tietoa tai toteutettua toimintaa, joka on luottamuksellista. |
| --- | --- |

7.

Virasto ja Euroopan neuvosto toimittavat toisilleen toimintansa yhteydessä keräämiään tietoja sekä tarjoavat pääsyn online-tietoihin, rajoittamatta kuitenkaan viraston ja Euroopan neuvoston osalta voimassa olevien tietosuojasääntöjen soveltamista. Virasto ja Euroopan neuvosto voivat käyttää tällä tavoin saatua tietoa toiminnassaan. Nämä määräykset eivät koske sellaista tuotettua tietoa tai toteutettua toimintaa, joka on luottamuksellista.

| 8. | Virasto ottaa asianmukaisesti huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot ja päätökset, jotka liittyvät viraston toimialaan, ja, silloin kun se on merkityksellistä, Euroopan neuvoston ihmisoikeuksien valvontakomiteoiden ja hallitustenvälisten komiteoiden sekä Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun havainnot, raportit ja toiminnan ihmisoikeuksien alalla. |
| --- | --- |

8.

Virasto ottaa asianmukaisesti huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot ja päätökset, jotka liittyvät viraston toimialaan, ja, silloin kun se on merkityksellistä, Euroopan neuvoston ihmisoikeuksien valvontakomiteoiden ja hallitustenvälisten komiteoiden sekä Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun havainnot, raportit ja toiminnan ihmisoikeuksien alalla.

| 9. | Kun virasto käyttää Euroopan neuvoston lähteistä saatua tietoa, se ilmoittaa tiedon alkuperän ja lähdeviitteet. Euroopan neuvosto toimii samoin käyttäessään viraston lähteistä saatua tietoa. |
| --- | --- |

9.

Kun virasto käyttää Euroopan neuvoston lähteistä saatua tietoa, se ilmoittaa tiedon alkuperän ja lähdeviitteet. Euroopan neuvosto toimii samoin käyttäessään viraston lähteistä saatua tietoa.

| 10. | Virasto ja Euroopan neuvosto varmistavat verkostojensa välityksellä, että tietoa niiden toiminnan tuloksista levitetään vastavuoroisesti mahdollisimman laajalle. |
| --- | --- |

10.

Virasto ja Euroopan neuvosto varmistavat verkostojensa välityksellä, että tietoa niiden toiminnan tuloksista levitetään vastavuoroisesti mahdollisimman laajalle.

| 11. | Virasto ja Euroopan neuvosto varmistavat, että tietoa ehdotetusta, käynnissä olevasta tai päätökseen saadusta toiminnasta vaihdetaan säännöllisesti. |
| --- | --- |

11.

Virasto ja Euroopan neuvosto varmistavat, että tietoa ehdotetusta, käynnissä olevasta tai päätökseen saadusta toiminnasta vaihdetaan säännöllisesti.

IV   Yhteistyömenetelmät

| 12. | Viraston ja Euroopan neuvoston sihteeristön välillä pidetään säännöllisiä neuvotteluja, joiden tarkoituksena on sovittaa viraston toiminta yhteen Euroopan neuvoston toiminnan kanssa täydentävyyden varmistamiseksi sekä käytettävissä olevien resurssien parhaan mahdollisen käytön varmistamiseksi, erityisesti tehtäessä tutkimuksia ja tieteellisiä selvityksiä sekä laadittaessa johtopäätöksiä, lausuntoja ja kertomuksia. |
| --- | --- |

12.

Viraston ja Euroopan neuvoston sihteeristön välillä pidetään säännöllisiä neuvotteluja, joiden tarkoituksena on sovittaa viraston toiminta yhteen Euroopan neuvoston toiminnan kanssa täydentävyyden varmistamiseksi sekä käytettävissä olevien resurssien parhaan mahdollisen käytön varmistamiseksi, erityisesti tehtäessä tutkimuksia ja tieteellisiä selvityksiä sekä laadittaessa johtopäätöksiä, lausuntoja ja kertomuksia.

| 13. | Neuvottelut koskevat muun muassa






  a) | viraston vuosittaisen työohjelman laatimista; |
| --- | --- | --- |

13.

Neuvottelut koskevat muun muassa

a)

viraston vuosittaisen työohjelman laatimista;

| b) | viraston toimialaan kuuluvia perusoikeuskysymyksiä koskevan vuosikertomuksen laatimista; |
| --- | --- |

b)

viraston toimialaan kuuluvia perusoikeuskysymyksiä koskevan vuosikertomuksen laatimista;

| c) | yhteisyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa, erityisesti Euroopan neuvoston osallistumista viraston perusoikeusfoorumin luomiseen ja toimintaan. |
| --- | --- |

c)

yhteisyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa, erityisesti Euroopan neuvoston osallistumista viraston perusoikeusfoorumin luomiseen ja toimintaan.

| 14. | Neuvottelujen perusteella voidaan sopia, että virasto ja Euroopan neuvosto toteuttavat yhteisiä kiinnostuksen kohteita koskevaa yhteistä ja/tai täydentävää toimintaa, kuten konferenssien tai seminaarien järjestäminen, tietojen kerääminen ja analysointi tai yhteisten tietolähteiden tai -tuotteiden luominen. |
| --- | --- |

14.

Neuvottelujen perusteella voidaan sopia, että virasto ja Euroopan neuvosto toteuttavat yhteisiä kiinnostuksen kohteita koskevaa yhteistä ja/tai täydentävää toimintaa, kuten konferenssien tai seminaarien järjestäminen, tietojen kerääminen ja analysointi tai yhteisten tietolähteiden tai -tuotteiden luominen.

| 15. | Viraston ja Euroopan neuvoston yhteistyötä voidaan edistää edelleen siten, että virasto myöntää Euroopan neuvostolle avustuksia. Siihen sovelletaan vuonna 2004 Euroopan komission ja Euroopan neuvoston välillä tehtyä hallinnollista puitesopimusta varainhoidon tarkastuksia koskevan lausekkeen soveltamisesta Euroopan neuvoston hallinnoimiin operaatioihin, jotka ovat kokonaan tai osittain Euroopan yhteisön rahoittamia. |
| --- | --- |

15.

Viraston ja Euroopan neuvoston yhteistyötä voidaan edistää edelleen siten, että virasto myöntää Euroopan neuvostolle avustuksia. Siihen sovelletaan vuonna 2004 Euroopan komission ja Euroopan neuvoston välillä tehtyä hallinnollista puitesopimusta varainhoidon tarkastuksia koskevan lausekkeen soveltamisesta Euroopan neuvoston hallinnoimiin operaatioihin, jotka ovat kokonaan tai osittain Euroopan yhteisön rahoittamia.

| 16. | Viraston ja Euroopan neuvoston välillä voidaan toteuttaa väliaikaista henkilöstövaihtoa Euroopan neuvoston pääsihteerin ja viraston johtajan välisellä sopimuksella siltä osin kuin sovellettavat henkilöstösäännöt sen mahdollistavat. |
| --- | --- |

16.

Viraston ja Euroopan neuvoston välillä voidaan toteuttaa väliaikaista henkilöstövaihtoa Euroopan neuvoston pääsihteerin ja viraston johtajan välisellä sopimuksella siltä osin kuin sovellettavat henkilöstösäännöt sen mahdollistavat.

V   Euroopan neuvoston nimittämä riippumaton henkilö viraston hallintoneuvostossa ja johtokunnassa

| 17. | Euroopan neuvoston ministerikomitea nimittää viraston hallintoneuvostoon ja johtokuntaan riippumattoman henkilön sekä tämän varajäsenen. Euroopan neuvoston nimittämillä henkilöillä on oltava tarvittavaa kokemusta julkisen tai yksityisen sektorin organisaatioiden hallinnosta ja asiantuntemusta perusoikeuksien alalta. |
| --- | --- |

17.

Euroopan neuvoston ministerikomitea nimittää viraston hallintoneuvostoon ja johtokuntaan riippumattoman henkilön sekä tämän varajäsenen. Euroopan neuvoston nimittämillä henkilöillä on oltava tarvittavaa kokemusta julkisen tai yksityisen sektorin organisaatioiden hallinnosta ja asiantuntemusta perusoikeuksien alalta.

| 18. | Euroopan neuvosto ilmoittaa tehdyistä nimityksistä virastolle ja Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

18.

Euroopan neuvosto ilmoittaa tehdyistä nimityksistä virastolle ja Euroopan komissiolle.

| 19. | Euroopan neuvoston hallintoneuvostoon nimittämä henkilö kutsutaan osallistumaan johtokunnan kokouksiin. Hänen näkemyksensä otetaan asianmukaisesti huomioon, erityisesti viraston ja Euroopan neuvoston toiminnan täydentävyyden ja lisäarvon varmistamiseksi. Hänellä on oikeus äänestää johtokunnassa, kun on kyse sellaisten hallintoneuvoston päätösten valmisteluista, joista hän asetuksen (EY) N:o 168/2007 12 artiklan 8 kohdan mukaisesti voi äänestää. |
| --- | --- |

19.

Euroopan neuvoston hallintoneuvostoon nimittämä henkilö kutsutaan osallistumaan johtokunnan kokouksiin. Hänen näkemyksensä otetaan asianmukaisesti huomioon, erityisesti viraston ja Euroopan neuvoston toiminnan täydentävyyden ja lisäarvon varmistamiseksi. Hänellä on oikeus äänestää johtokunnassa, kun on kyse sellaisten hallintoneuvoston päätösten valmisteluista, joista hän asetuksen (EY) N:o 168/2007 12 artiklan 8 kohdan mukaisesti voi äänestää.

VI   Yleiset määräykset ja loppumääräykset

| 20. | Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa tulkita tavalla, joka estäisi osapuolia toteuttamasta toimintaansa. |
| --- | --- |

20.

Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa tulkita tavalla, joka estäisi osapuolia toteuttamasta toimintaansa.

| 21. | Tällä sopimuksella päätetään tiiviistä yhteistyöstä seurantakeskuksen ja Euroopan neuvoston välillä Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1035/97 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti 10 päivänä helmikuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välisen sopimuksen voimassaolo ja korvataan se. |
| --- | --- |

21.

Tällä sopimuksella päätetään tiiviistä yhteistyöstä seurantakeskuksen ja Euroopan neuvoston välillä Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1035/97 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti 10 päivänä helmikuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välisen sopimuksen voimassaolo ja korvataan se.

| 22. | Tämä sopimus tulee voimaan, kun osapuolten asianmukaisesti siihen valtuuttamat edustajat ovat sen allekirjoittaneet. |
| --- | --- |

22.

Tämä sopimus tulee voimaan, kun osapuolten asianmukaisesti siihen valtuuttamat edustajat ovat sen allekirjoittaneet.

| 23. | Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten välisellä sopimuksella. Osapuolet arvioivat tämän sopimuksen täytäntöönpanoa 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä sen muuttamiseksi tarvittaessa. |
| --- | --- |

23.

Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten välisellä sopimuksella. Osapuolet arvioivat tämän sopimuksen täytäntöönpanoa 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä sen muuttamiseksi tarvittaessa.

Съставено в Брюксел на осемнадесети юни две хиляди и осма година.

Hecho en Estrasburgo, el dieciocho de junio de dos mil ocho.

Ve Štrasburku dne osmnáctého června dva tisíce osm.

Udfærdiget i Strasbourg den attende juni to tusind og otte.

Geschehen zu Strassburg am achtzehnten Juni zweitausendacht.

Kahe tuhande kaheksanda aasta juunikuu kaheksateistkümnendal päeval Strasbourgis.

'Εγινε στo Στρασβoύργo, στις δέκα οκτώ Ιουνίου δύο χιλιάδες οκτώ.

Done at Strasbourg on the eighteenth day of June in the year two thousand and eight.

Fait à Strasbourg, le dix-huit juin deux mille huit.

Fatto a Strasburgo, addì diciotto giugno duemilaotto.

Strasbūrā, divtūkstoš astotā gada astoņpadsmitajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai aštuntų metų birželio aštuonioliktą dieną Strasbūre.

Kelt Strasbourgban, a kétezer-nyolcadik év június tizennyolcadik napján.

Magħmul fi Strasburgu, fit-tmintax-il jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u tmienja.

Gedaan te Straatsburg, de achttiende juni tweeduizend acht.

Sporządzono w Strasburgu dnia osiemnastego czerwca roku dwa tysiące ósmego.

Încheiat la Strasbourg, la optsprezece iunie două mii opt.

Feito em Estrasburgo, em dezoito de Junho de dois mil e oito.

V Štrasburgu dňa osemnásteho júna dvetisícosem.

V Strasbourgu, dne osemnajstega junija leta dva tisoč osem.

Tehty Strasbourgissa kahdeksantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.

Som skedde i Strasbourg den artonde juni tjugohundraåtta.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

За Съвета на Европа

Por el Consejo de Europa

Za Radu Evropy

For Europarådet

Für den Europarat

Euroopa Nõukogu nimel

Για το Συμβούλιο της Ευρώπης

For the Council of Europe

Pour le Conseil de l'Europe

Per il Consiglio d'Europa

Eiropas Padomes vārdā

Europos Tarybos vardu

Az Európa Tanács részéről

Għall-Kunsill ta' l-Ewropa

Voor de Raad van Europa

W imieniu Rady Europy

Pelo Conselho da Europa

Pentru Consiliul Europei

Za Radu Európy

Za Svet Evrope

Euroopan neuvoston puolesta

För Europarådet

Image

---

| 15.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 186/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 186/12

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä kesäkuuta 2008,

vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta

(2008/579/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kansainvälinen kahvineuvosto on 28 päivänä syyskuuta 2007 antamallaan päätöslauselmalla N:o 431 hyväksynyt vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen tekstin. |
| --- | --- |

(1)

Kansainvälinen kahvineuvosto on 28 päivänä syyskuuta 2007 antamallaan päätöslauselmalla N:o 431 hyväksynyt vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen tekstin.

| (2) | Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus on neuvoteltu korvaamaan vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen, jonka voimassaoloa on jatkettu 30 päivään syyskuuta 2008. |
| --- | --- |

(2)

Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus on neuvoteltu korvaamaan vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen, jonka voimassaoloa on jatkettu 30 päivään syyskuuta 2008.

| (3) | Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus on avoinna allekirjoittamista sekä ratifioimista tai hyväksymistä koskevien asiakirjojen tallettamista varten 31 päivään elokuuta 2008 saakka. |
| --- | --- |

(3)

Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus on avoinna allekirjoittamista sekä ratifioimista tai hyväksymistä koskevien asiakirjojen tallettamista varten 31 päivään elokuuta 2008 saakka.

| (4) | Yhteisö on vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen jäsen ja siksi sen edun mukaista on hyväksyä vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus, |
| --- | --- |

(4)

Yhteisö on vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen jäsen ja siksi sen edun mukaista on hyväksyä vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus hyväksytään yhteisön puolesta.

Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus ja tallettaa hyväksymiskirja sekä tähän päätökseen liitetty julistus yhteisön puolesta viimeistään 31 päivänä elokuuta 2008.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. RUPEL

---

KÄÄNNÖS

VUODEN 2007 KANSAINVÄLINEN KAHVISOPIMUS

SISÄLLYSLUETTELO

Artikla

Johdanto-osa

I LUKU –   TAVOITTEET

| 1. | Tavoitteet |
| --- | --- |

1.

II LUKU –   MÄÄRITELMÄT

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

III LUKU –   JÄSENTEN YLEISET SITOUMUKSET

| 3. | Jäsenten yleiset sitoumukset |
| --- | --- |

3.

LUKU IV –   JÄSENYYS

| 4. | Järjestön jäsenyys |
| --- | --- |

4.

| 5. | Järjestöön osallistuminen jäsenryhmänä |
| --- | --- |

5.

V LUKU –   KANSAINVÄLINEN KAHVIJÄRJESTÖ

| 6. | Kansainvälisen kahvijärjestön päämaja ja rakenne |
| --- | --- |

6.

| 7. | Erioikeudet ja vapaudet |
| --- | --- |

7.

VI LUKU –   KANSAINVÄLINEN KAHVINEUVOSTO

| 8. | Kansainvälisen kahvineuvoston koostumus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Neuvoston valtuudet ja tehtävät |
| --- | --- |

9.

| 10. | Neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Neuvoston istunnot |
| --- | --- |

11.

| 12. | Äänet |
| --- | --- |

12.

| 13. | Neuvoston äänestysmenettely |
| --- | --- |

13.

| 14. | Neuvoston päätökset |
| --- | --- |

14.

| 15. | Yhteistyö muiden järjestöjen kanssa |
| --- | --- |

15.

| 16. | Yhteistyö valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa |
| --- | --- |

16.

VII LUKU –   PÄÄJOHTAJA JA HENKILÖSTÖ

| 17. | Pääjohtaja ja henkilöstö |
| --- | --- |

17.

VIII LUKU –   RAHOITUS JA HALLINTO

| 18. | Rahoitus- ja hallintokomitea |
| --- | --- |

18.

| 19. | Rahoitus |
| --- | --- |

19.

| 20. | Hallinnollisen talousarvion ja maksuosuuksien vahvistaminen |
| --- | --- |

20.

| 21. | Maksuosuuksien suorittaminen |
| --- | --- |

21.

| 22. | Vastuuvelvollisuus |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tilintarkastus ja tilinpäätöksen julkaiseminen |
| --- | --- |

23.

IX LUKU –   MENEKINEDISTÄMINEN JA MARKKINAKEHITYS

| 24. | Kulutuksen ja kaupan esteiden poistaminen |
| --- | --- |

24.

| 25. | Menekinedistäminen ja markkinakehitys |
| --- | --- |

25.

| 26. | Jalostettua kahvia koskevat toimenpiteet |
| --- | --- |

26.

| 27. | Sekoitteet ja korvikkeet |
| --- | --- |

27.

X LUKU –   JÄRJESTÖN HANKETOIMINTA

| 28. | Hankkeiden kehittäminen ja rahoitus |
| --- | --- |

28.

XI LUKU –   YKSITYINEN KAHVIALA

| 29. | Yksityissektorin neuvoa-antava komitea |
| --- | --- |

29.

| 30. | Maailman kahvikonferenssi |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kahvialan rahoituksen neuvoa-antava foorumi |
| --- | --- |

31.

XII LUKU –   TILASTOTIEDOT, TUTKIMUKSET JA SELVITYKSET

| 32. | Tilastotiedot |
| --- | --- |

32.

| 33. | Alkuperätodistukset |
| --- | --- |

33.

| 34. | Tutkimukset, selvitykset ja raportit |
| --- | --- |

34.

XIII LUKU –   YLEISET MÄÄRÄYKSET

| 35. | Uuden sopimuksen valmistelu |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kahvialan kestävä kehitys |
| --- | --- |

36.

| 37. | Elintaso ja työolosuhteet |
| --- | --- |

37.

XIV LUKU –   NEUVOTTELUT, RIIDAT JA VALITUKSET

| 38. | Neuvottelut |
| --- | --- |

38.

| 39. | Riidat ja valitukset |
| --- | --- |

39.

XV LUKU –   LOPPUMÄÄRÄYKSET

| 40. | Allekirjoittaminen, ratifioiminen ja hyväksyminen |
| --- | --- |

40.

| 41. | Väliaikainen soveltaminen |
| --- | --- |

41.

| 42. | Voimaantulo |
| --- | --- |

42.

| 43. | Liittyminen |
| --- | --- |

43.

| 44. | Varaumat |
| --- | --- |

44.

| 45. | Sopimuksen irtisanominen |
| --- | --- |

45.

| 46. | Erottaminen |
| --- | --- |

46.

| 47. | Eronneiden tai erotettujen jäsenten kanssa tehtävät loppuselvitykset |
| --- | --- |

47.

| 48. | Voimassaoloaika, sen pidentäminen ja sopimuksen purkaminen |
| --- | --- |

48.

| 49. | Muutokset |
| --- | --- |

49.

| 50. | Lisä- ja siirtymämääräys |
| --- | --- |

50.

| 51. | Sopimuksen todistusvoimaiset tekstit |
| --- | --- |

51.

| LIITE | Muuntokertoimet paahdetulle ja kofeiinittomalle kahville sekä nestemäiselle ja kiinteälle kahviuutteelle sellaisina kuin ne on määritelty vuoden 2001 kansainvälisessä kahvisopimuksessa. |
| --- | --- |

LIITE

VUODEN 2007 KANSAINVÄLINEN KAHVISOPIMUS

JOHDANTO-OSA

TÄMÄN SOPIMUKSEN OSAPUOLINA OLEVAT HALLITUKSET,

jotka ovat selvillä kahvin erittäin suuresta merkityksestä useiden sellaisten maiden taloudelle, joiden vientitulot sekä sosiaalisten ja taloudellisten kehitystavoitteiden saavuttaminen ovat suuressa määrin riippuvaisia tästä perushyödykkeestä;

jotka tunnustavat kahvialan merkityksen miljoonien ihmisten toimeentulolle erityisesti kehitysmaissa ja ottavat huomioon, että monissa näistä maista tuotanto on pienimuotoista ja tapahtuu perheviljelmillä;

jotka tunnustavat kahvialan kestävän kehityksen osuuden kansainvälisesti sovittujen kehitystavoitteiden saavuttamisessa, mukaan luettuina vuosituhannen kehitystavoitteet ja erityisesti köyhyyden poistaminen;

jotka tunnustavat tarpeen edistää kahvialan kestävää kehitystä, joka parantaa työllisyyttä ja kasvattaa tuloja, sekä elintason ja työolosuhteiden paranemista jäsenmaissa;

jotka katsovat, että tiivis kansainvälinen yhteistyö kahvikysymyksissä, mukaan lukien kansainvälinen kauppa, voi edistää globaalin kahvialan taloudellista monipuolistumista, kahvintuottajamaiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, kahvin tuotannon ja kulutuksen kehitystä sekä kahvin viejä- ja tuojamaiden välisiä suhteita;

jotka katsovat, että jäsenten, kansainvälisten järjestöjen, yksityissektorin ja kaikkien muiden sidosryhmien välinen yhteistyö voi edistää kahvialan kehitystä;

jotka tunnustavat, että kahvialaan liittyvien tietojen paremmalla saatavuudella ja markkinaperusteisilla riskienhallintastrategioilla voidaan välttää kahvin tuotannon ja kulutuksen epätasapaino, joka voi aiheuttaa sekä tuottajia että kuluttajia haittaavaa voimakasta epävakaisuutta markkinoilla; ja

jotka toteavat vuosien 1962, 1968, 1976, 1983, 1994 ja 2001 kansainvälisten kahvisopimusten toiminnasta saavutetut kansainvälisen yhteistyön edut,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

I   LUKU

TAVOITTEET

1 artikla

Tavoitteet

Tämän sopimuksen tavoitteena on vahvistaa kansainvälistä kahvialaa ja edistää sen kestävää kasvua markkinapohjaisessa toimintaympäristössä kaikkia alan toimijoita hyödyttävällä tavalla. Tavoitteeseen pyritään:

| 1) | edistämällä kansainvälistä yhteistyötä kahvikysymyksissä; |
| --- | --- |

1)

edistämällä kansainvälistä yhteistyötä kahvikysymyksissä;

| 2) | perustamalla kahvia koskevien kysymysten käsittelyä varten foorumi hallitusten välillä ja yksityissektorin kanssa käytäville keskusteluille; |
| --- | --- |

2)

perustamalla kahvia koskevien kysymysten käsittelyä varten foorumi hallitusten välillä ja yksityissektorin kanssa käytäville keskusteluille;

| 3) | rohkaisemalla jäseniä kehittämään kahvialaa taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

3)

rohkaisemalla jäseniä kehittämään kahvialaa taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävällä tavalla;

| 4) | perustamalla foorumi keskusteluille, joilla pyritään saavuttamaan näkemys sellaisista kansainvälisten markkinoiden rakenteellisista olosuhteista sekä tuotannon ja kulutuksen pitkän aikavälin suuntauksista, jotka tasapainottavat tarjontaa ja kysyntää ja takaavat sekä tuottajille että kuluttajille kohtuulliset hinnat; |
| --- | --- |

4)

perustamalla foorumi keskusteluille, joilla pyritään saavuttamaan näkemys sellaisista kansainvälisten markkinoiden rakenteellisista olosuhteista sekä tuotannon ja kulutuksen pitkän aikavälin suuntauksista, jotka tasapainottavat tarjontaa ja kysyntää ja takaavat sekä tuottajille että kuluttajille kohtuulliset hinnat;

| 5) | helpottamalla kansainvälisen kaupan laajentumista ja avoimuutta kaikkien kahvilajien ja -muotojen osalta sekä edistämällä kaupan esteiden poistamista; |
| --- | --- |

5)

helpottamalla kansainvälisen kaupan laajentumista ja avoimuutta kaikkien kahvilajien ja -muotojen osalta sekä edistämällä kaupan esteiden poistamista;

| 6) | keräämällä, levittämällä ja julkaisemalla taloudellisia, teknisiä ja tieteellisiä tietoja, tilastoja ja tutkimuksia sekä kahvia koskeviin kysymyksiin liittyvän tutkimus- ja kehitystyön tuloksia; |
| --- | --- |

6)

keräämällä, levittämällä ja julkaisemalla taloudellisia, teknisiä ja tieteellisiä tietoja, tilastoja ja tutkimuksia sekä kahvia koskeviin kysymyksiin liittyvän tutkimus- ja kehitystyön tuloksia;

| 7) | edistämällä kulutuksen ja markkinoiden kehittämistä kaikkien kahvilajien ja -muotojen osalta, myös kahvintuottajamaissa; |
| --- | --- |

7)

edistämällä kulutuksen ja markkinoiden kehittämistä kaikkien kahvilajien ja -muotojen osalta, myös kahvintuottajamaissa;

| 8) | kehittämällä ja arvioimalla jäseniä ja maailman kahvitaloutta hyödyttäviä hankkeita sekä hankkimalla niihin rahoitusta; |
| --- | --- |

8)

kehittämällä ja arvioimalla jäseniä ja maailman kahvitaloutta hyödyttäviä hankkeita sekä hankkimalla niihin rahoitusta;

| 9) | edistämällä kahvin laadun parantamista, jotta voidaan lisätä kuluttajien tyytyväisyyttä ja parantaa tuottajien asemaa; |
| --- | --- |

9)

edistämällä kahvin laadun parantamista, jotta voidaan lisätä kuluttajien tyytyväisyyttä ja parantaa tuottajien asemaa;

| 10) | rohkaisemalla jäseniä laatimaan kahvialaa varten asianmukaisia elintarviketurvallisuusmenettelyjä; |
| --- | --- |

10)

rohkaisemalla jäseniä laatimaan kahvialaa varten asianmukaisia elintarviketurvallisuusmenettelyjä;

| 11) | edistämällä koulutus- ja tiedotusohjelmia, jotka on suunniteltu helpottamaan kahvialan teknologian siirtoa jäsenille; |
| --- | --- |

11)

edistämällä koulutus- ja tiedotusohjelmia, jotka on suunniteltu helpottamaan kahvialan teknologian siirtoa jäsenille;

| 12) | rohkaisemalla jäseniä laatimaan ja toteuttamaan strategioita, joilla parannetaan paikallisyhteisöjen ja pientilojen kykyä hyötyä kahvintuotannosta, mikä voi auttaa lievittämään köyhyyttä; ja |
| --- | --- |

12)

rohkaisemalla jäseniä laatimaan ja toteuttamaan strategioita, joilla parannetaan paikallisyhteisöjen ja pientilojen kykyä hyötyä kahvintuotannosta, mikä voi auttaa lievittämään köyhyyttä; ja

| 13) | parantamalla kahvintuottajien toimintaa tukevia rahoitusvälineitä ja -palveluja, myös luotonsaantia ja rahoitusmenettelyjä, koskevien tietojen saatavuutta. |
| --- | --- |

13)

parantamalla kahvintuottajien toimintaa tukevia rahoitusvälineitä ja -palveluja, myös luotonsaantia ja rahoitusmenettelyjä, koskevien tietojen saatavuutta.

II   LUKU

MÄÄRITELMÄT

2 artikla

Määritelmät

Tässä sopimuksessa:

| 1) | ’kahvilla’ tarkoitetaan kahvipensaan papuja ja marjoja pergamenttikahvin, raakakahvin tai paahdetun kahvin muodossa, mihin luetaan mukaan jauhettu kahvi, kofeiiniton kahvi sekä nestemäisessä tai kiinteässä muodossa oleva kahviuute. Neuvosto tarkistaa mahdollisimman pian tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen ja sen jälkeen kolmen vuoden välein jäljempänä d, e, f ja g alakohdassa lueteltujen kahvityyppien muuntokertoimet. Tarkistuksen jälkeen neuvosto määrittää asianmukaiset muuntokertoimet ja julkaisee ne. Ennen ensimmäistä tarkistusta ja siinä tapauksessa, että neuvosto ei pääse asiassa ratkaisuun, muuntokertoimina käytetään samoja kuin vuoden 2001 kansainvälisessä kahvisopimuksessa; ne on lueteltu tämän sopimuksen liitteessä. Jollei näistä määräyksistä muuta johdu, jäljempänä luetellut nimitykset merkitsevät seuraavaa:






  a) | ’raakakahvilla’ tarkoitetaan kaikkea paahtamatonta kahvia kuorettomina papuina; |
| --- | --- | --- |

1)

’kahvilla’ tarkoitetaan kahvipensaan papuja ja marjoja pergamenttikahvin, raakakahvin tai paahdetun kahvin muodossa, mihin luetaan mukaan jauhettu kahvi, kofeiiniton kahvi sekä nestemäisessä tai kiinteässä muodossa oleva kahviuute. Neuvosto tarkistaa mahdollisimman pian tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen ja sen jälkeen kolmen vuoden välein jäljempänä d, e, f ja g alakohdassa lueteltujen kahvityyppien muuntokertoimet. Tarkistuksen jälkeen neuvosto määrittää asianmukaiset muuntokertoimet ja julkaisee ne. Ennen ensimmäistä tarkistusta ja siinä tapauksessa, että neuvosto ei pääse asiassa ratkaisuun, muuntokertoimina käytetään samoja kuin vuoden 2001 kansainvälisessä kahvisopimuksessa; ne on lueteltu tämän sopimuksen liitteessä. Jollei näistä määräyksistä muuta johdu, jäljempänä luetellut nimitykset merkitsevät seuraavaa:

a)

’raakakahvilla’ tarkoitetaan kaikkea paahtamatonta kahvia kuorettomina papuina;

| b) | ’kuivatuilla kahvimarjoilla’ tarkoitetaan kahvipensaan kuivattuja hedelmiä; kuivattujen kahvimarjojen painon ilmaisemiseksi raakakahvina kuivattujen kahvimarjojen nettopaino kerrotaan luvulla 0,50; |
| --- | --- |

b)

’kuivatuilla kahvimarjoilla’ tarkoitetaan kahvipensaan kuivattuja hedelmiä; kuivattujen kahvimarjojen painon ilmaisemiseksi raakakahvina kuivattujen kahvimarjojen nettopaino kerrotaan luvulla 0,50;

| c) | ’pergamenttikahvilla’ tarkoitetaan raakakahvia papuina, joista kuivaa kalvoa ei ole poistettu; pergamenttikahvin painon ilmaisemiseksi raakakahvina pergamenttikahvin nettopaino kerrotaan luvulla 0,80; |
| --- | --- |

c)

’pergamenttikahvilla’ tarkoitetaan raakakahvia papuina, joista kuivaa kalvoa ei ole poistettu; pergamenttikahvin painon ilmaisemiseksi raakakahvina pergamenttikahvin nettopaino kerrotaan luvulla 0,80;

| d) | ’paahdetulla kahvilla’ tarkoitetaan minkä asteiseksi tahansa paahdettua raakakahvia mukaan luettuna jauhettu kahvi; |
| --- | --- |

d)

’paahdetulla kahvilla’ tarkoitetaan minkä asteiseksi tahansa paahdettua raakakahvia mukaan luettuna jauhettu kahvi;

| e) | ’kofeiinittomalla kahvilla’ tarkoitetaan raakakahvia, paahdettua kahvia tai kahviuutetta, joista kofeiini on uuttamalla poistettu; |
| --- | --- |

e)

’kofeiinittomalla kahvilla’ tarkoitetaan raakakahvia, paahdettua kahvia tai kahviuutetta, joista kofeiini on uuttamalla poistettu;

| f) | ’nestemäisellä kahviuutteella’ tarkoitetaan vesiliukoista, paahdetusta kahvista saatua tiivistettä, joka on saatettu nestemäiseen muotoon; ja |
| --- | --- |

f)

’nestemäisellä kahviuutteella’ tarkoitetaan vesiliukoista, paahdetusta kahvista saatua tiivistettä, joka on saatettu nestemäiseen muotoon; ja

| g) | ’kiinteällä kahviuutteella’ tarkoitetaan kuivatussa muodossa olevaa vesiliukoista, paahdetusta kahvista saatua tiivistettä; |
| --- | --- |

g)

’kiinteällä kahviuutteella’ tarkoitetaan kuivatussa muodossa olevaa vesiliukoista, paahdetusta kahvista saatua tiivistettä;

| 2) | ’säkillä’ tarkoitetaan 60:tä kilogrammaa eli 132,276:ta naulaa raakakahvia; ’tonnilla’ tarkoitetaan 1 000 kilogramman massaa eli 2 204,6:ta naulaa ja ’naulalla’ tarkoitetaan 453,597:ää grammaa; |
| --- | --- |

2)

’säkillä’ tarkoitetaan 60:tä kilogrammaa eli 132,276:ta naulaa raakakahvia; ’tonnilla’ tarkoitetaan 1 000 kilogramman massaa eli 2 204,6:ta naulaa ja ’naulalla’ tarkoitetaan 453,597:ää grammaa;

| 3) | ’kahvivuodella’ tarkoitetaan yhden vuoden pituista ajanjaksoa, joka alkaa 1 päivänä lokakuuta ja päättyy 30 päivänä syyskuuta; |
| --- | --- |

3)

’kahvivuodella’ tarkoitetaan yhden vuoden pituista ajanjaksoa, joka alkaa 1 päivänä lokakuuta ja päättyy 30 päivänä syyskuuta;

| 4) | ’järjestöllä’ tarkoitetaan Kansainvälistä kahvijärjestöä ja ’neuvostolla’ kansainvälistä kahvineuvostoa; |
| --- | --- |

4)

’järjestöllä’ tarkoitetaan Kansainvälistä kahvijärjestöä ja ’neuvostolla’ kansainvälistä kahvineuvostoa;

| 5) | ’sopimuspuolella’ tarkoitetaan 4 artiklan 3 kohdassa määriteltyä hallitusta, Euroopan yhteisöä tai hallitustenvälistä järjestöä, joka on tallettanut tämän sopimuksen ratifioimista, hyväksymistä tai väliaikaista soveltamista koskevat asiakirjat 40, 41 ja 42 artiklan määräysten mukaisesti tai liittynyt sopimukseen 43 artiklan määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

5)

’sopimuspuolella’ tarkoitetaan 4 artiklan 3 kohdassa määriteltyä hallitusta, Euroopan yhteisöä tai hallitustenvälistä järjestöä, joka on tallettanut tämän sopimuksen ratifioimista, hyväksymistä tai väliaikaista soveltamista koskevat asiakirjat 40, 41 ja 42 artiklan määräysten mukaisesti tai liittynyt sopimukseen 43 artiklan määräysten mukaisesti;

| 6) | ’jäsenellä’ tarkoitetaan sopimuspuolta; |
| --- | --- |

6)

’jäsenellä’ tarkoitetaan sopimuspuolta;

| 7) | ’viejäjäsenellä’ tai ’viejämaalla’ tarkoitetaan jäsentä tai maata, joka on kahvin nettoviejä, toisin sanoen jäsentä tai maata, jonka kahvinvienti ylittää sen tuonnin; |
| --- | --- |

7)

’viejäjäsenellä’ tai ’viejämaalla’ tarkoitetaan jäsentä tai maata, joka on kahvin nettoviejä, toisin sanoen jäsentä tai maata, jonka kahvinvienti ylittää sen tuonnin;

| 8) | ’tuojajäsenellä’, tai ’tuojamaalla’ tarkoitetaan jäsentä tai maata, joka on kahvin nettotuoja, toisin sanoen jäsentä tai maata, jonka kahvintuonti ylittää sen viennin; |
| --- | --- |

8)

’tuojajäsenellä’, tai ’tuojamaalla’ tarkoitetaan jäsentä tai maata, joka on kahvin nettotuoja, toisin sanoen jäsentä tai maata, jonka kahvintuonti ylittää sen viennin;

| 9) | ’jaetulla ääntenenemmistöllä’ tarkoitetaan läsnä olevien äänestykseen osallistuvien viejäjäsenten 70 prosentin äänten enemmistöä ja läsnä olevien äänestykseen osallistuvien tuojajäsenten 70 prosentin äänten enemmistöä erikseen laskettuina; |
| --- | --- |

9)

’jaetulla ääntenenemmistöllä’ tarkoitetaan läsnä olevien äänestykseen osallistuvien viejäjäsenten 70 prosentin äänten enemmistöä ja läsnä olevien äänestykseen osallistuvien tuojajäsenten 70 prosentin äänten enemmistöä erikseen laskettuina;

| 10) | ’tallettajalla’ tarkoitetaan hallitustenvälistä järjestöä tai vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen sopimuspuolta, joka on nimetty kansainvälisen kahvisopimuksen mukaisesti ennen tammikuun 31 päivää 2008 tehtävällä neuvoston yksimielisellä päätöksellä. Tällainen päätös on erottamaton osa tätä sopimusta. |
| --- | --- |

10)

’tallettajalla’ tarkoitetaan hallitustenvälistä järjestöä tai vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen sopimuspuolta, joka on nimetty kansainvälisen kahvisopimuksen mukaisesti ennen tammikuun 31 päivää 2008 tehtävällä neuvoston yksimielisellä päätöksellä. Tällainen päätös on erottamaton osa tätä sopimusta.

III   LUKU

JÄSENTEN YLEISET SITOUMUKSET

3 artikla

Jäsenten yleiset sitoumukset

1.   Jäsenet sitoutuvat toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän sopimuksen mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi ja tehdäkseen täysimääräistä yhteistyötä toistensa kanssa tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi; erityisesti jäsenet sitoutuvat toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot tämän sopimuksen toiminnan helpottamiseksi.

2.   Jäsenet tunnustavat, että alkuperätodistukset muodostavat tärkeän tietolähteen kahvikaupan alalla. Tästä syystä viejäjäsenet sitoutuvat varmistamaan sen, että alkuperätodistukset myönnetään ja että niitä käytetään asianmukaisesti neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti.

3.   Jäsenet tunnustavat myös, että myös jälleenvientiä koskevat tiedot ovat tärkeitä maailman kahvitalouden asianmukaisessa analysoinnissa. Tästä syystä tuojajäsenet sitoutuvat toimittamaan säännönmukaiset ja täsmälliset tiedot jälleenviennistä sellaisessa muodossa ja tavalla, jotka neuvosto määrittelee.

IV   LUKU

JÄSENYYS

4 artikla

Järjestön jäsenyys

1.   Kukin sopimuspuoli on yksi järjestön jäsen.

2.   Jäsen voi neuvoston hyväksymillä ehdoilla muuttaa jäsenluokkaansa.

3.   Tässä sopimuksessa viittausta hallitukseen pidetään myös viittauksena Euroopan yhteisöön ja kaikkiin hallitustenvälisiin järjestöihin, joilla on yksinomainen toimivalta tämän sopimuksen neuvottelemisen, tekemisen ja soveltamisen osalta.

5 artikla

Järjestöön osallistuminen jäsenryhmänä

Vähintään kaksi sopimuspuolta voi ilmoittaa osallistuvansa järjestöön jäsenryhmänä edellyttäen, että asiasta ilmoitetaan asianmukaisesti neuvostolle ja tallettajalle; ilmoitus osallistumisesta jäsenryhmänä tulee voimaan asianomaisten sopimuspuolten nimeämänä päivänä ja neuvoston hyväksymin ehdoin.

V   LUKU

KANSAINVÄLINEN KAHVIJÄRJESTÖ

6 artikla

Kansainvälisen kahvijärjestön päämaja ja rakenne

1.   Vuoden 1962 kansainvälisellä kahvisopimuksella perustettu Kansainvälinen kahvijärjestö jatkaa toimintaansa tämän sopimuksen määräysten toteuttajana ja sen toiminnan valvojana.

2.   Järjestön päämaja on Lontoossa, jollei neuvosto toisin päätä.

3.   Järjestön ylin toimielin on kansainvälinen kahvineuvosto. Neuvostoa avustavat tarpeen mukaan rahoitus- ja hallintokomitea, menekinedistämis- ja markkinakehityskomitea sekä hankekomitea. Neuvoston neuvonantajina toimivat myös yksityissektorin neuvoa-antava komitea, maailman kahvikonferenssi sekä kahvialan rahoituksen neuvoa-antava foorumi.

7 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

1.   Järjestö on oikeushenkilö. Sillä on erityisesti toimivalta tehdä sopimuksia, hankkia ja hallita irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä panna vireille oikeudellisia menettelyjä.

2.   Järjestön, sen pääjohtajan, henkilöstön ja asiantuntijoiden sekä jäsenten edustajien asema, erioikeudet ja vapaudet heidän ollessaan isäntämaan alueella näissä tehtävissään määräytyvät isäntävaltion ja järjestön välillä tehdyn päämajaa koskevan sopimuksen mukaan.

3.   Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päämajaa koskeva sopimus on riippumaton tästä sopimuksesta. Sen voimassaolo kuitenkin päättyy

| a) | isäntävaltion ja järjestön välisellä sopimuksella; |
| --- | --- |

a)

isäntävaltion ja järjestön välisellä sopimuksella;

| b) | mikäli järjestön päämaja siirretään pois isäntävaltion alueelta, tai |
| --- | --- |

b)

mikäli järjestön päämaja siirretään pois isäntävaltion alueelta, tai

| c) | jos järjestö lopettaa toimintansa. |
| --- | --- |

c)

jos järjestö lopettaa toimintansa.

4.   Järjestö voi tehdä yhden tai useamman jäsenen kanssa tämän sopimuksen asianmukaisen toiminnan kannalta tarvittavia erioikeuksia ja vapauksia koskevia sopimuksia, jotka neuvosto hyväksyy.

5.   Muiden jäsenmaiden kuin isäntävaltion hallitukset myöntävät järjestölle samat helpotukset valuutta- tai rahanvaihtorajoitusten, pankkitilien ja rahansiirtojen osalta kuin Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestöille.

VI   LUKU

KANSAINVÄLINEN KAHVINEUVOSTO

8 artikla

Kansainvälisen kahvineuvoston koostumus

1.   Kansainväliseen kahvineuvostoon kuuluvat kaikki järjestön jäsenet.

2.   Kukin jäsen nimeää neuvostoon yhden edustajan sekä halutessaan tälle yhden tai useamman varamiehen. Jäsen voi myös nimetä edustajalleen tai tämän varamiehille yhden tai useamman neuvonantajan.

9 artikla

Neuvoston valtuudet ja tehtävät

1.   Kaikki tämän sopimuksen nimenomaan antamat valtuudet kuuluvat neuvostolle, joka suorittaa tämän sopimuksen määräysten toteuttamiseksi tarvittavat tehtävät.

2.   Neuvosto voi tarpeen mukaan perustaa tai lakkauttaa muita kuin 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja komiteoita tai muita elimiä.

3.   Neuvosto vahvistaa tämän sopimuksen määräysten mukaiset ja niiden toteuttamiseksi tarvittavat säännöt ja määräykset, mukaan luettuina oman työjärjestyksensä sekä järjestön taloudenhoitomääräykset ja henkilöstösäännöt. Neuvosto voi työjärjestyksessään määrätä sen tavan, jonka mukaan se voi kokoontumatta ratkaista erityisiä kysymyksiä.

4   Neuvosto laatii säännöllisesti työtään ohjaavan strategisen toimintasuunnitelman, jossa määritellään ensisijaiset tavoitteet, mukaan luettuina 28 artiklan mukaisesti toteutettavien projektitoimien sekä 34 artiklan mukaisesti toteutettavien tutkimusten, selvitysten ja kertomusten ensisijaiset tavoitteet. Toimintasuunnitelmassa määritellyt ensisijaiset tavoitteet otetaan huomioon myös neuvoston hyväksymissä vuotuisissa työohjelmissa.

5.   Neuvostolla on myös oltava tarvittava kirjanpito tämän sopimuksen mukaisten tehtäviensä suorittamista varten sekä muu aiheelliseksi katsoman kirjanpito.

10 artikla

Neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja

1.   Neuvosto valitsee jokaiseksi kahvivuodeksi puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, jotka eivät saa korvauksia järjestöltä.

2.   Puheenjohtaja valitaan joko viejä- tai tuojajäsenten edustajien keskuudesta ja varapuheenjohtaja toisen jäsenluokan edustajien piiristä. Nämä toimet kuuluvat vuorotellen kahvivuoden kerrallaan kummallekin jäsenluokalle.

3.   Puheenjohtajalla tai puheenjohtajana toimivalla varapuheenjohtajalla ei ole äänioikeutta. Tällöin hänen varamiehensä käyttää asianomaisen jäsenen äänioikeutta.

11 artikla

Neuvoston istunnot

1.   Neuvosto pitää sääntömääräiset istuntonsa kahdesti vuodessa ja ylimääräisiä istuntoja niin päättäessään. Ylimääräisiä istuntoja voidaan pitää myös silloin kun mitkä tahansa kymmenen jäsentä sitä pyytävät. Istuntoja koskeva kutsu on toimitettava vähintään 30 päivää etukäteen lukuun ottamatta hätätilanteita, jolloin kutsu on toimitettava vähintään 10 päivää etukäteen.

2.   Istunnot pidetään järjestön päämajassa, jollei neuvosto toisin päätä. Jos jäsen pyytää neuvostoa kokoontumaan alueellaan ja neuvosto suostuu siihen, kyseinen jäsen vastaa niistä lisäkustannuksista, joita järjestölle aiheutuu siitä, että istunto pidetään muualla kuin päämajassa.

3.   Neuvosto voi kutsua minkä tahansa muun maan kuin jäsenmaan tai minkä tahansa 15 ja 16 artiklassa tarkoitetun järjestön osallistumaan istuntoihinsa tarkkailijana. Neuvosto päättää kunkin istunnon alussa tarkkailijoiden osallistumisesta.

4.   Neuvoston istunto on päätösvaltainen, kun läsnä on yli puolet viejä- ja tuojajäsenistä molempien edustaessa vähintään kahta kolmasosaa kummankin jäsenluokan äänistä. Mikäli neuvoston istunto tai mikä tahansa täysistunto ei ole sen alkamisajankohtana päätösvaltainen, puheenjohtaja lykkää istunnon tai täysistunnon alkamista vähintään kahdella tunnilla. Mikäli kokous ei tällöinkään ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi lykätä istunnon tai täysistunnon alkamista uudestaan vähintään kahdella tunnilla. Mikäli kokous ei ole toisenkaan lykkäyksen päättyessä päätösvaltainen, päätöksiä edellyttävän asian käsittely siirretään neuvoston seuraavaan istuntoon.

12 artikla

Äänet

1   Viejäjäsenillä on yhteensä 1 000 ääntä ja tuojajäsenillä yhteensä 1 000 ääntä, jotka jakautuvat kummassakin jäsenluokassa, toisin sanoen viejäjäsenten ja tuojajäsenten kesken, siten kuin tämän artiklan seuraavissa kohdissa määrätään.

2.   Kullakin jäsenellä on viisi perusääntä.

3   Viejäjäsenten jäljelle jäävät äänet jaetaan näiden jäsenten kesken niiden neljänä edeltävänä kalenterivuotena kaikkiin määräpaikkoihin tapahtuneen keskimääräisen kahvinviennin mukaisessa suhteessa.

4.   Tuojajäsenten jäljelle jäävät äänet jaetaan näiden jäsenten kesken niiden neljänä edeltävänä kalenterivuotena tapahtuneen keskimääräisen kahvintuonnin mukaisessa suhteessa.

5.   Tämän sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa määritellyillä Euroopan yhteisöllä ja hallitustenvälisillä järjestöillä on kullakin sama määrä ääniä kuin yksittäisellä jäsenellä; niillä on kullakin viisi perusääntä sekä lisä-ääniä suhteessa niiden neljänä edeltävänä kalenterivuotena tapahtuneeseen kahvintuontiin tai -vientiin.

6.   Neuvosto määrää äänten jakautumisen tämän artiklan määräysten mukaisesti kunkin kahvivuoden alussa, ja jako on voimassa sen vuoden ajan, jollei tämän artiklan 7 kohdassa toisin määrätä.

7.   Neuvosto toimittaa äänten uudelleenjaon tämän artiklan määräysten mukaisesti aina kun järjestön jäsenyydessä tapahtuu muutos tai jos jonkin jäsenen äänioikeus peruutetaan tai palautetaan 21 artiklan määräysten nojalla.

8.   Yksittäisellä jäsenellä saa olla korkeintaan kaksi kolmasosaa jäsenluokan äänistä.

9.   Ääniä ei saa jakaa osiin.

13 artikla

Neuvoston äänestysmenettely

1.   Kukin jäsen on oikeutettu äänestämään sille kuuluvalla äänimäärällä, eikä sillä ole oikeutta jakaa ääniään. Jäsen voi kuitenkin äänestää eri tavalla niillä äänillä, jotka sillä on käytössään tämän artiklan 2 kohdan nojalla.

2.   Kukin viejäjäsen voi kirjallisesti valtuuttaa toisen viejäjäsenen ja kukin tuojajäsen voi valtuuttaa kirjallisesti toisen tuojajäsenen edustamaan etujaan ja käyttämään äänioikeuttaan yhdessä tai useammassa neuvoston kokouksessa.

14 artikla

Neuvoston päätökset

1.   Neuvosto pyrkii tekemään päätöksensä ja antamaan suosituksensa yksimielisesti. Jos yksimielisyyteen ei päästä, neuvosto tekee päätökset ja antaa suositukset läsnä olevien äänestykseen osallistuvien viejäjäsenten ja läsnä olevien äänestykseen osallistuvien tuojajäsenten osalta erikseen lasketulla jaetulla vähintään 70 prosentin ääntenenemmistöllä.

2.   Jaetulla ääntenenemmistöllä tehtävissä neuvoston päätöksissä noudatetaan seuraavaa menettelyä:

| a) | jollei jaettua ääntenenemmistöä saavuteta sen vuoksi, että enintään kolme viejäjäsentä tai enintään kolme tuojajäsentä on antanut kielteisen äänen, äänestetään ehdotuksesta uudelleen 48 tunnin kuluessa, mikäli neuvosto jäsenten enemmistön ollessa läsnä niin päättää; ja |
| --- | --- |

a)

jollei jaettua ääntenenemmistöä saavuteta sen vuoksi, että enintään kolme viejäjäsentä tai enintään kolme tuojajäsentä on antanut kielteisen äänen, äänestetään ehdotuksesta uudelleen 48 tunnin kuluessa, mikäli neuvosto jäsenten enemmistön ollessa läsnä niin päättää; ja

| b) | jollei jaettua ääntenenemmistöä silloinkaan saavuteta, ehdotus katsotaan hylätyksi. |
| --- | --- |

b)

jollei jaettua ääntenenemmistöä silloinkaan saavuteta, ehdotus katsotaan hylätyksi.

3.   Jäsenet sitoutuvat hyväksymään kaikki neuvoston tämän sopimuksen määräysten nojalla tekemät päätökset itseään sitoviksi.

15 artikla

Yhteistyö muiden järjestöjen kanssa

1.   Neuvosto voi toteuttaa toimia neuvottelujen ja yhteistyön järjestämiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, muiden kysymykseen tulevien hallitustenvälisten järjestöjen sekä muiden toiminnan kannalta merkityksellisten kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa. Se hyödyntää täysimääräisesti perushyödykerahaston tarjoamia mahdollisuuksia ja muita rahoituslähteitä. Näihin toimenpiteisiin voi sisältyä rahoitusjärjestelyjä, jotka neuvosto katsoo asianmukaisiksi tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Järjestölle ei kuitenkaan aiheudu taloudellisia velvoitteita tällaisten toimenpiteiden yhteydessä toteutettavien hankkeiden täytäntöönpanoon liittyvistä, yksittäisten jäsenten tai muiden tahojen antamista takuista. Järjestön jäsen ei jäsenyytensä perusteella ole vastuussa mistään toisen jäsenen tai tahon tällaisiin hankkeisiin liittyvän otto- tai antolainauksen yhteydessä syntyvästä sitoumuksesta.

2.   Järjestö voi mahdollisuuksien mukaan myös kerätä jäseniltä, muilta kuin jäseniltä sekä rahoittajatahoilta ja muilta elimiltä tietoja kahvialan kehityshankkeista ja -ohjelmista. Järjestö voi tarpeen mukaan ja asianomaisten osapuolten suostumuksella antaa näin hankitut tiedot muiden tällaisten järjestöjen sekä jäsenten käyttöön.

16 artikla

Yhteistyö valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa

Järjestö voi tämän sopimuksen mukaisiin tavoitteisiin pyrkiessään, rajoittamatta 15, 29, 30 ja 31 artiklan määräysten soveltamista, toteuttaa ja tehostaa yhteistyötä asiaankuuluvien valtiosta riippumattomien järjestöjen, joilla on kahvialan asiantuntemusta, ja muiden kahvialan asiantuntijoiden kanssa.

VII   LUKU

PÄÄJOHTAJA JA HENKILÖSTÖ

17 artikla

Pääjohtaja ja henkilöstö

1.   Neuvosto nimittää pääjohtajan. Neuvosto vahvistaa pääjohtajaa koskevat nimittämisehdot, joiden tulee olla vertailukelpoisia muiden samankaltaisten hallitustenvälisten järjestöjen vastaaviin virkamiehiin sovellettaviin ehtoihin nähden.

2.   Pääjohtaja on järjestön ylin hallinnollinen virkamies ja vastuussa kaikista tämän sopimuksen hallintoon liittyvien, hänelle kuuluvien tehtävien suorittamisesta.

3.   Pääjohtaja nimittää järjestön henkilöstön neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti.

4.   Pääjohtajalla eikä kenelläkään henkilöstön jäsenellä saa olla taloudellisia etuja valvottavanaan kahvin tuotannossa, kaupassa tai kuljetuksessa.

5.   Pääjohtaja ja henkilöstö eivät saa tehtäviensä suorittamisessa pyytää tai vastaanottaa ohjeita jäseniltä eivätkä muulta järjestön ulkopuoliselta taholta. Heidän on pitäydyttävä kaikista sellaisista toimista, jotka saattaisivat vaikuttaa heidän asemaansa yksinomaan järjestölle vastuussa olevina kansainvälisinä virkamiehinä. Kukin jäsen sitoutuu kunnioittamaan pääjohtajan ja henkilöstön velvollisuuksien puhtaasti kansainvälistä luonnetta sekä olemaan pyrkimättä vaikuttamaan heihin heidän täyttäessä velvollisuuksiaan.

VIII   LUKU

RAHOITUS JA HALLINTO

18 artikla

Rahoitus- ja hallintokomitea

Perustetaan rahoitus- ja hallintokomitea. Neuvosto määrittää komitean kokoonpanon ja tehtävät. Komitea vastaa neuvoston hyväksyttäväksi annettavan hallinnollisen talousarvion laadinnan valvonnasta sekä muista neuvoston osoittamista tehtävistä, mihin kuuluvat tulojen ja menojen valvonta ja järjestön hallintoon liittyvät asiat. Rahoitus- ja hallintokomitea raportoi toimistaan neuvostolle.

19 artikla

Rahoitus

1.   Asianomaiset hallitukset vastaavat kustannuksista, jotka koituvat neuvoston kokouksiin osallistuville valtuuskunnille sekä neuvoston komiteoissa oleville edustajille.

2.   Muut tämän sopimuksen hallintoon tarvittavat menot katetaan jäsenten vuotuisilla maksuosuuksilla, jotka vahvistetaan 20 artiklan määräysten mukaisesti, yhdessä jäsenille tarjottavien erityisten palvelujen sekä 32 ja 34 artiklan määräysten mukaisesti hankittujen tietojen ja tutkimustulosten myynnistä saatavien tulojen kanssa.

3.   Järjestön varainhoitovuosi on sama kuin kahvivuosi.

20 artikla

Hallinnollisen talousarvion sekä maksuosuuksien vahvistaminen

1.   Neuvosto hyväksyy kunkin varainhoitovuoden jälkimmäisellä puoliskolla järjestön hallinnollisen talousarvion seuraavaa varainhoitovuotta varten sekä vahvistaa kunkin jäsenen tätä talousarviota varten suoritettavaksi tulevan maksuosuuden. Pääjohtaja laatii hallinnollisen talousarvioesityksen rahoitus- ja hallintokomitean alaisuudessa 18 artiklan mukaisesti.

2.   Jokaisen jäsenen maksuosuus kunkin varainhoitovuoden hallinnollista talousarviota varten määräytyy sen äänimäärän mukaisessa suhteessa kaikkien jäsenten kokonaisäänimäärään kyseisen varainhoitovuoden hallinnollisen talousarvion hyväksymisen ajankohtana. Jos jäsenten keskinäistä äänimäärien jakautumista kuitenkin muutetaan 12 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti sen varainhoitovuoden alussa, jota varten maksuosuudet on vahvistettu, mukautetaan maksuosuuksiakin vastaavasti. Maksuosuuksia vahvistettaessa lasketaan mukaan kunkin jäsenen äänet ottamatta huomioon jonkin jäsenen äänioikeuden mahdollista peruuttamista taikka siitä johtuvaa äänten uudelleenjakamista.

3.   Sen jälkeen kun tämä sopimus on tullut voimaan 42 artiklan mukaisesti, neuvosto määrää järjestöön liittyvän jäsenen ensimmäisen maksuosuuden maalle annettavan äänimäärän perusteella ja kuluvasta varainhoitovuodesta jäljellä olevan ajan pituudesta riippuen, mutta muille jäsenille kuluvaa varainhoitovuotta varten vahvistettuja maksuosuuksia ei muuteta.

21 artikla

Maksuosuuksien suorittaminen

1.   Maksuosuudet kunkin varainhoitovuoden hallinnollista talousarviota varten on suoritettava vapaasti vaihdettavana valuuttana, ja ne erääntyvät maksettaviksi varainhoitovuoden ensimmäisenä päivänä.

2.   Jos jokin jäsen ei suorita täyttä maksuosuuttaan hallinnollista talousarviota varten kuuden kuukauden kuluessa päivästä, jona maksuosuus erääntyi maksettavaksi, sen äänioikeus sekä oikeus osallistua erityiskomiteoiden kokouksiin peruutetaan, kunnes maksuosuus on suoritettu täysimääräisenä. Jäseneltä ei kuitenkaan oteta pois mitään muita sille tämän sopimuksen nojalla kuuluvia oikeuksia eikä velvoitteita, ellei neuvosto toisin päätä.

3.   Jäsen, jonka äänioikeus on peruutettu tämän artiklan 2 kohdan määräysten nojalla, on siitä huolimatta edelleen vastuussa maksuosuutensa suorittamisesta.

22 artikla

Vastuuvelvollisuus

1.   Järjestöllä ei 6 artiklan 3 kohdassa määritellyn mukaisesti toimiessaan ole valtuuksia sitoutua mihinkään tämän sopimuksen soveltamisalan ulkopuoliseen velvoitteeseen, eikä sillä katsota olevan jäsenten valtuutusta siihen; sillä ei etenkään ole lainanottovaltuuksia. Sopimuksentekovaltuuksiaan käyttäessään järjestön on sisällytettävä sopimuksiinsa tämän artiklan ehdot niin, että ne tulevat muiden sen kanssa sopimuksen tekevien osapuolten tietoon; ehtojen puuttuminen ei kuitenkaan johda sopimuksen pätemättömyyteen eikä järjestön sen johdosta katsota ylittäneen toimivaltuuksiaan.

2.   Jäsenen vastuuvelvollisuus rajoittuu sen maksuosuuksia koskeviin tässä sopimuksessa määrättyihin velvoitteisiin. Järjestön kanssa tekemisissä olevien kolmansien osapuolten katsotaan olevan tietoisia jäsenten vastuuvelvollisuutta koskevista tämän sopimuksen määräyksistä.

23 artikla

Tilintarkastus ja tilinpäätöksen julkaiseminen

Niin pian kuin mahdollista ja viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kunkin varainhoitovuoden päättymisestä on laadittava riippumattoman tahon tarkastama laskelma järjestön varoista, veloista, tuloista ja menoista kyseisen varainhoitovuoden ajalta. Tämä laskelma on esitettävä neuvoston hyväksyttäväksi sen seuraavassa istunnossa.

IX   LUKU

MENEKINEDISTÄMINEN JA MARKKINAKEHITYS

24 artikla

Kaupan ja kulutuksen esteiden poistaminen

1.   Jäsenet pitävät tärkeänä kahvialan kestävää kehitystä, sitä nykyään haittaavien esteiden poistamista sekä kauppaa ja kulutusta hidastavien uusien esteiden välttämistä; samalla ne kuitenkin tunnustavat jäsenten oikeuden harjoittaa sääntelyä ja antaa uusia säännöksiä, kun tavoitteena on saavuttaa kansanterveyteen ja ympäristöpolitiikkaan liittyvät tavoitteet, jotka ovat kansainvälisiin sopimuksiin perustuvien jäsenten sitoumusten ja velvoitteiden mukaisia, mukaan luettuina kansainväliseen kauppaan liittyvät sitoumukset ja velvoitteet.

2.   Jäsenet ovat tietoisia siitä, että eräät tällä hetkellä voimassa olevat seikat saattavat vaihtelevassa määrin haitata kahvin kulutuksen kasvua, erityisesti:

| a) | kahviin sovellettavat tuontijärjestelyt, mukaan luettuina suosituimmuus- ja muut tullit, kiintiöt, valtiollisten monopolien ja virallisten ostojärjestöjen toiminta sekä muut hallinnolliset määräykset ja kauppatavat; |
| --- | --- |

a)

kahviin sovellettavat tuontijärjestelyt, mukaan luettuina suosituimmuus- ja muut tullit, kiintiöt, valtiollisten monopolien ja virallisten ostojärjestöjen toiminta sekä muut hallinnolliset määräykset ja kauppatavat;

| b) | välitöntä tai välillistä tukea koskevat vientijärjestelyt sekä muut hallinnolliset määräykset ja kauppatavat; ja |
| --- | --- |

b)

välitöntä tai välillistä tukea koskevat vientijärjestelyt sekä muut hallinnolliset määräykset ja kauppatavat; ja

| c) | sisäiset kaupalliset olosuhteet sekä kansalliset ja alueelliset säädökset ja hallinnolliset määräykset, jotka saattavat vaikuttaa kulutukseen. |
| --- | --- |

c)

sisäiset kaupalliset olosuhteet sekä kansalliset ja alueelliset säädökset ja hallinnolliset määräykset, jotka saattavat vaikuttaa kulutukseen.

3.   Edellä mainitut tavoitteet ja tämän artikla n 4 kohdan määräykset huomioon ottaen jäsenten on edelleen tavoiteltava kahvia koskevia tullinalennuksia ja toteutettava muita toimenpiteitä kahvin kulutuksen kasvun esteiden poistamiseksi.

4.   Jäsenet sitoutuvat keskinäiset etunsa huomioon ottaen etsimään tapoja ja keinoja, joilla tämän artiklan 2 kohdassa mainittuja kahvin kaupan ja kulutuksen kasvun esteitä voidaan asteittain vähentää ja lopulta, mikäli mahdollista, kokonaan poistaa tai joiden avulla näiden esteiden vaikutuksia voidaan olennaisesti vähentää.

5.   Ottaen huomioon kaikki tämän artiklan 4 kohdan määräysten mukaiset sitoumuksensa jäsenten on ilmoitettava vuosittain neuvostolle, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet tämän artiklan määräysten täytäntöönpanemiseksi.

6.   Pääjohtaja laatii määräajoin neuvoston tarkasteltavaksi selvityksen kulutuksen kasvun esteistä.

7.   Neuvosto voi tämän artiklan tarkoitusperien edistämiseksi antaa jäsenille suosituksia, ja jäsenten on ilmoitettava neuvostolle mahdollisimman pian, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet tällaisten suositusten täytäntöönpanemiseksi.

25 artikla

Menekinedistäminen ja markkinakehitys

1.   Jäsenet tunnustavat ne sekä viejä- että tuojajäsenille koituvat edut, joita saadaan kahvin kulutuksen edistämisestä, tuotteiden laadun parantamisesta ja kahvimarkkinoiden kehittämisestä, myös viejäjäsenten keskuudessa.

2.   Menekinedistämiseen ja markkinakehitystä edistäviin toimiin voivat kuulua tiedotuskampanjat, tutkimus, valmiuksien kehittäminen sekä kahvin tuotantoa ja kulutusta koskevat selvitykset.

3.   Tällaiset toimet voivat sisältyä neuvoston vuotuiseen työohjelmaan tai 28 artiklassa tarkoitettuihin järjestön hanketoimiin, ja ne voidaan rahoittaa jäsenten, muiden kuin jäsenten, muiden järjestöjen tai yksityisen sektorin vapaaehtoisilla rahoitusosuuksilla.

4.   Perustetaan menekinedistämis- ja markkinakehityskomitea. Neuvosto määrittää komitean kokoonpanon ja tehtävät.

26 artikla

Jalostettua kahvia koskevat toimenpiteet

Jäsenet tunnustavat kehitysmaiden tarpeen laajentaa taloutensa perustaa muun muassa teollistumisella ja viemällä teollisuustuotteita, mukaan luettuina kahvinjalostus ja 2 artiklan 1 kohdan d, e, f ja g alakohdassa tarkoitetun jalostetun kahvin vienti. Tässä yhteydessä jäsenten olisi vältettävä sellaisten valtion toimenpiteiden toteuttamista, jotka saattaisivat aiheuttaa vakavaa häiriötä toisten jäsenten kahvialalle.

27 artikla

Sekoitteet ja korvikkeet

1.   Jäsenet eivät saa pitää voimassa määräyksiä, joiden mukaan muita tuotteita on sekoitettava kahviin tai käsiteltävä tai käytettävä kahvin kanssa niiden myymiseksi edelleen kahvina. Jäsenten on pyrittävä kieltämään tuotteiden myynnin ja mainonnan kahvin nimellä, mikäli tällaiset tuotteet eivät sisällä perusraaka-aineena vähintään 95 prosenttia raakakahvia.

2.   Pääjohtaja antaa neuvostolle määräajoin kertomuksen tämän artiklan määräysten noudattamisesta.

X   LUKU

JÄRJESTÖN HANKETOIMINTA

28 artikla

Hankkeiden kehittäminen ja rahoitus

1.   Jäsenet ja pääjohtaja voivat tehdä hanke-ehdotuksia, joilla pyritään edistämään tämän sopimuksen tavoitteita ja yhtä tai useampaa ensisijaista alaa, jotka on määritelty neuvoston 9 artiklan mukaisesti hyväksymässä strategisessa toimintasuunnitelmassa.

2.   Neuvosto määrittää menettelyt ja mekanismit hankkeiden esittämistä, tarkastelua, hyväksymistä, tärkeysjärjestykseen asettamista ja rahoitusta sekä niiden toteuttamista, seurantaa, arviointia ja tulosten laajaa levittämistä varten.

3.   Pääjohtaja antaa jokaisessa neuvoston istunnossa selvityksen kaikkien neuvoston hyväksymien hankkeiden tilanteesta, mukaan luettuina ne hankkeet, joiden rahoituksesta ei ole päätetty, joiden toteutus on kesken tai jotka on saatettu päätökseen neuvoston edellisen istunnon jälkeen.

4.   Perustetaan hankekomitea. Neuvosto määrittää komitean kokoonpanon ja tehtävät.

XI   LUKU

YKSITYINEN KAHVIALA

29 artikla

Yksityissektorin neuvoa-antava komitea

1.   Yksityissektorin neuvoa-antava komitea, jäljempänä ’PSCB’ (Private Sector Consultative Board) on neuvoa-antava elin, joka voi antaa suosituksia mistä tahansa neuvoston esittämästä asiasta ja pyytää neuvostoa pohtimaan tähän sopimukseen liittyviä kysymyksiä.

2.   PSCB koostuu kahdeksasta viejämaiden yksityissektorin edustajasta ja kahdeksasta tuojamaiden yksityissektorin edustajasta.

3.   PSCB:n jäsenten on oltava sellaisten yhdistysten tai elinten edustajia, jotka neuvosto nimeää joka toinen kahvivuosi ja jotka voidaan nimittää uudelleen. Näin toimiessaan neuvosto pyrkii nimeämään:

| a) | viejämaista tai -alueilta kaksi yksityisen kahvialan yhdistystä tai elintä, jotka edustavat kutakin neljää kahvilaatua ja mieluiten sekä viljelijöitä että viejiä, ja yhden tai useamman varamiehen kullekin edustajalle; ja |
| --- | --- |

a)

viejämaista tai -alueilta kaksi yksityisen kahvialan yhdistystä tai elintä, jotka edustavat kutakin neljää kahvilaatua ja mieluiten sekä viljelijöitä että viejiä, ja yhden tai useamman varamiehen kullekin edustajalle; ja

| b) | tuojamaista, olivatpa ne sitten jäseniä tai ei, kahdeksan yksityisen kahvialan yhdistystä tai elintä, jotka edustavat mieluiten sekä tuojia että paahtimoja, ja yhden tai useamman varamiehen kullekin edustajalle. |
| --- | --- |

b)

tuojamaista, olivatpa ne sitten jäseniä tai ei, kahdeksan yksityisen kahvialan yhdistystä tai elintä, jotka edustavat mieluiten sekä tuojia että paahtimoja, ja yhden tai useamman varamiehen kullekin edustajalle.

4.   Kukin PSCB:n jäsen voi nimetä yhden tai useamman neuvonantajan.

5.   PSCB valitsee jäsentensä joukosta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan vuodeksi kerrallaan. Näiden tehtävien haltijat voidaan valita uudelleen. Järjestö ei suorita korvauksia puheenjohtajalle eikä varapuheenjohtajalle. Puheenjohtaja kutsutaan osallistumaan neuvoston kokouksiin tarkkailijana.

6.   Tavallisesti PSCB kokoontuu järjestön päämajassa neuvoston sääntömääräisten istuntojen yhteydessä. Mikäli neuvosto hyväksyy jäsenen pyynnön pitää kokous alueellaan, myös PSCB kokoontuu sen alueella, jolloin kyseinen kokouksen järjestävä maa tai yksityissektorin järjestö vastaa niistä lisäkustannuksista, joita järjestölle aiheutuu siitä, että kokous pidetään muualla kuin järjestön päämajassa.

7.   PSCB voi järjestää ylimääräisiä kokouksia, mikäli neuvosto antaa siihen suostumuksensa.

8.   PSCB toimittaa säännöllisesti raportteja neuvostolle.

9.   PSCB vahvistaa oman työjärjestyksensä, joiden on olatava tämän sopimuksen määräysten mukaiset.

30 artikla

Maailman kahvikonferenssi

1.   Neuvosto huolehtii maailman kahvikonferenssin, jäljempänä ’konferenssi’, järjestämisestä sopivin väliajoin; konferenssi koostuu viejä- ja tuojajäsenistä, yksityissektorin edustajista sekä muista asiasta kiinnostuneista osallistujista, mukaan luettuina muista kuin jäsenmaista olevat osallistujat. Neuvosto huolehtii yhteistyössä konferenssin puheenjohtajan kanssa siitä, että konferenssi edistää osaltaan tämän sopimuksen tavoitteiden toteutumista.

2.   Konferenssilla on puheenjohtaja, joille järjestö ei maksa korvauksia. Neuvosto nimeää puheenjohtajan sopivaksi ajanjaksoksi, ja hänet kutsutaan osallistumaan neuvoston kokouksiin tarkkailijana.

3.   Neuvosto päättää konferenssin muodosta, kulloisestakin teemasta, sen käsittelemistä asioista ja ajankohdasta yhteistyössä yksityissektorin neuvoa-antavan komitean kanssa. Tavallisesti konferenssi pidetään järjestön päämajassa neuvoston istunnon aikana. Jos neuvosto päättää hyväksyä jonkin jäsenen pyynnön pitää istunto alueellaan, myös konferenssi voidaan pitää sen alueella, jolloin kyseinen istunnon järjestävä maa vastaa niistä lisäkustannuksista, joita järjestölle aiheutuu siitä, että istunto pidetään muualla kuin järjestön päämajassa.

4.   Konferenssi rahoittaa toimintansa itse, jollei neuvosto toisin päätä.

5.   Puheenjohtaja raportoi neuvostolle konferenssin tekemistä päätelmistä.

31 artikla

Kahvialan rahoituksen neuvoa-antava foorumi

1.   Neuvosto järjestää sopivin väliajoin ja yhteistyössä muiden asiaan liittyvien järjestöjen kanssa kahvialan rahoituksen neuvoa-antavan foorumin, jäljempänä ’foorumi’, helpottamaan kahvialan rahoitukseen ja riskienhallintaan liittyvistä aiheista käytäviä keskusteluja; erityisesti keskitytään pienten ja keskisuurten tuottajien ja paikallisyhteisöjen tarpeisiin kahvintuotantoalueilla.

2.   Foorumin jäseninä on jäsenten, kansainvälisten järjestöjen, rahoituslaitosten, yksityissektorin, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja asiasta kiinnostuneiden muiden kuin jäsenmaiden edustajia sekä muita asiantuntijoita. Foorumi rahoittaa toimintansa itse, jollei neuvosto toisin päätä.

3.   Neuvosto vahvistaa työjärjestyksen foorumin toimintaa, sen puheenjohtajan nimeämistä ja sen työn tulosten laajaa levittämistä varten käyttämällä mahdollisuuksien mukaan 34 artiklan mukaisia asianmukaisia menettelyjä. Puheenjohtaja antaa neuvostolle kertomuksen foorumin tekemistä päätelmistä.

XII   LUKU

TILASTOTIEDOT, TUTKIMUKSET JA SELVITYKSET

32 artikla

Tilastotiedot

1.   Järjestö toimii seuraavien tietojen keruu-, vaihto- ja julkaisukeskuksena:

| a) | kahvin tuotantoa, hintoja, vientiä, tuontia ja jälleenvientiä sekä jakelua ja kulutusta koko maailmassa koskevat tilastotiedot, mukaan luettuina tiedot kahvilajien tuotannosta, kulutuksesta, kaupasta ja hinnoista eri markkinaluokissa ja kahvia sisältävien tuotteiden osalta; ja |
| --- | --- |

a)

kahvin tuotantoa, hintoja, vientiä, tuontia ja jälleenvientiä sekä jakelua ja kulutusta koko maailmassa koskevat tilastotiedot, mukaan luettuina tiedot kahvilajien tuotannosta, kulutuksesta, kaupasta ja hinnoista eri markkinaluokissa ja kahvia sisältävien tuotteiden osalta; ja

| b) | tarpeellisiksi katsotut kahvin viljelyä, jalostusta ja käyttöä koskevat tekniset tiedot. |
| --- | --- |

b)

tarpeellisiksi katsotut kahvin viljelyä, jalostusta ja käyttöä koskevat tekniset tiedot.

2.   Neuvosto voi vaatia jäseniä antamaan toiminnalleen tarpeelliseksi katsomiaan tietoja, mukaan luettuina säännöllisesti annettavat kahvin tuotantoa, tuotantotrendejä, vientiä, tuontia ja jälleenvientiä, jakelua, kulutusta, varastoja, hintoja ja verotusta koskevat tilastolliset raportit; sellaisia tietoja ei saa julkistaa, joiden avulla voitaisiin saada selville kahvia tuottavien, jalostavien tai markkinoivien henkilöiden tai yritysten liiketoimet. Jäsenten on annettava pyydetyt tiedot niin yksityiskohtaisina, nopeasti ja täsmällisinä kuin mahdollista.

3.   Neuvosto luo osoitinhintajärjestelmän ja huolehtii päivittäisen painotetun osoitinhinnan julkaisemisesta; hinnan olisi perustuttava todellisiin markkinaolosuhteisiin.

4.   Jos jäsen ei anna neuvoston pyytämiä, järjestön asianmukaisen toiminnan kannalta tärkeitä tilasto- ja muita tietoja tai sillä on vaikeuksia niiden antamisessa kohtuullisen ajan kuluessa, neuvosto voi vaatia asianomaista jäsentä selvittämään syyt laiminlyöntiinsä. Jäsen voi myös ilmoittaa neuvostolle ongelmistaan ja pyytää teknistä apua.

5.   Jos tekninen apu todetaan tarpeelliseksi tai jos jäsen ei ole kahden peräkkäisen vuoden aikana toimittanut 2 kohdassa tarkoitettuja tilastotietoja eikä pyytänyt neuvostolta apua eikä antanut syitä velvoitteiden laiminlyömiselle, neuvosto voi toteuttaa toimia, joilla jäseneltä pyritään saamaan vaaditut tiedot.

33 artikla

Alkuperätodistukset

1.   Helpottaakseen kansainvälisen kahvikaupan tilastotietojen keräämistä ja varmistuakseen kunkin viejäjäsenen viemistä kahvimääristä järjestö perustaa alkuperätodistuksia varten järjestelmän, jota hallinnoidaan neuvoston vahvistamin säännöin.

2.   Jokainen viejäjäsenen lähettämä kahvilähetys on varustettava voimassa olevalla alkuperätodistuksella. Alkuperätodistuksia antaa neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti jäsenen valitsema ja järjestön hyväksymä pätevä elin.

3.   Kunkin viejäjäsenen on ilmoitettava järjestölle, mikä valtion tai valtiosta riippumaton toimielin hoitaa tämän artiklan 2 kohdassa määritetyt tehtävät. Järjestön on erityisesti hyväksyttävä valtiosta riippumaton toimielin neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti.

4.   Viejäjäsen voi poikkeuksellisesti ja asianmukaisesti perustellussa tapauksessa toimittaa neuvoston hyväksyttäväksi pyynnön saada toimittaa alkuperätodistusten sisältämät, sen kahvinvientiä koskevat tiedot järjestölle vaihtoehtoista menetelmää käyttäen.

34 artikla

Tutkimukset, selvitykset ja raportit

1.   Järjestö avustaa jäseniä edistämällä kahvialan kannalta merkityksellisten tutkimusten, selvitysten, teknisten raporttien ja muiden asiakirjojen laatimista.

2.   Tämä työ voi käsittää kahvintuotannon ja -jakelun taloudellisia kysymyksiä, kahvin arvoketjun analysointia, taloudellisten ja muiden riskien hallintaa koskevia lähestymistapoja, valtion toimien vaikutusta kahvin tuotantoon ja kulutukseen, kahvialan kestävää kehitystä, kahvin terveydellisiä vaikutuksia sekä mahdollisuuksia laajentaa kahvimarkkinoita perinteisten ja mahdollisten uusien käyttötapojen osalta.

3.   Kerättyihin, tilastoituihin, analysoituihin ja levitettäviin tietoihin voivat teknisten edellytysten puitteissa kuulua myös

| a) | kahvilajien määrät ja hinnat, jotka liittyvät muun muassa maantieteellisiin alueisiin ja laatuun vaikuttaviin tuotanto-olosuhteisiin; ja |
| --- | --- |

a)

kahvilajien määrät ja hinnat, jotka liittyvät muun muassa maantieteellisiin alueisiin ja laatuun vaikuttaviin tuotanto-olosuhteisiin; ja

| b) | tiedot markkinarakenteista, kapeista markkinasektoreista sekä tuotannon ja kulutuksen nousevista trendeistä. |
| --- | --- |

b)

tiedot markkinarakenteista, kapeista markkinasektoreista sekä tuotannon ja kulutuksen nousevista trendeistä.

4.   Tämän artiklan 1 kohdan määräysten noudattamiseksi neuvosto hyväksyy tutkimuksia, selvityksiä ja raportteja koskevan vuotuisen työohjelman sekä arvion tarvittavista resursseista. Nämä toimet rahoitetaan joko hallinnollisen talousarvion varoista tai talousarvion ulkopuolisista varoista.

5.   Järjestön on kiinnitettävä erityisesti huomiota pienten kahvintuottajien tiedonsaannin helpottamiseen, jotta niitä voidaan auttaa taloudellisen tuloksellisuutensa parantamisessa, mukaan luettuina luottojen ja riskien hallinta.

XIII   LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

35 artikla

Uuden sopimuksen valmistelu

1.   Neuvosto voi selvittää mahdollisuutta neuvotella uusi kansainvälinen kahvisopimus.

2.   Tämän määräyksen täytäntöönpanemiseksi neuvosto selvittää, miten järjestö on edistynyt tämän sopimuksen 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisessa.

36 artikla

Kahvialan kestävä kehitys

Jäsenet kiinnittävät asianmukaista huomiota kahvin kestävään tuotantoon ja jalostukseen pitäen mielessä Rio de Janeirossa vuonna 1992 järjestetyssä Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa laaditun Agenda 21 -toimintaohjelman sisältämät sekä kestävän kehityksen huippukokouksessa Johannesburgissa vuonna 2002 vahvistetut kestävän kehityksen periaatteet ja tavoitteet.

37 artikla

Elintaso ja työolosuhteet

Jäsenet kiinnittävät huomiota kahvialalla työskentelevien elintason ja työolosuhteiden parantamiseen alueen kehitystaso, näitä asioita koskevat kansainvälisesti tunnustetut periaatteet ja sovellettavat standardit huomioon ottaen. Lisäksi jäsenet sopivat, ettei työnormeja käytetä protektionistisiin tarkoituksiin.

XIV   LUKU

NEUVOTTELUT, RIITA-ASIAT JA VALITUKSET

38 artikla

Neuvottelut

Kunkin jäsenen on osoitettava myötämielistä suhtautumista ja suotava mahdollisuus sellaisia esityksiä koskeville neuvotteluille, joita toinen jäsen voi tehdä mistä tahansa sopimukseen kuuluvasta asiasta. Tällaisten neuvottelujen kuluessa pääjohtajan on jommankumman osapuolen pyynnöstä ja toisen osapuolen suostumuksella määrättävä perustettavaksi puolueeton lautakunta, joka toimii välittäjänä sovinnon aikaansaamiseksi osapuolten kesken. Järjestö ei vastaa lautakunnan menoista. Jos osapuoli ei hyväksy pääjohtajan määräämää lautakuntaa tai jos neuvottelut eivät johda ratkaisuun, asia voidaan 39 artiklan määräysten mukaisesti antaa neuvoston käsiteltäväksi. Jos neuvottelut johtavat ratkaisuun, se on annettava tiedoksi pääjohtajalle, joka välittää sen edelleen kaikille jäsenille.

39 artikla

Riidat ja valitukset

1.   Jokainen tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskeva riita, jota ei saada ratkaistuksi neuvotteluteitse, on riidan osapuolena olevan jäsenen pyynnöstä annettava neuvoston ratkaistavaksi.

2.   Neuvosto laatii menettelyn riita-asioiden ja valitusten ratkaisua varten.

XV   LUKU

LOPPUMÄÄRÄYKSET

40 artikla

Allekirjoittaminen, ratifioiminen ja hyväksyminen

1.   Jollei toisin määrätä, tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten tallettajan päämajassa helmikuun 1 päivästä 2008elokuun 31 päivään 2008 saakka kaikille vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen sopimuspuolille ja kaikille hallituksille, jotka kutsuttiin neuvoston istuntoon, jossa tämä sopimus hyväksyttiin.

2.   Allekirjoittajahallitusten on ratifioitava tai hyväksyttävä tämä sopimus lainsäädäntönsä edellyttämien menettelyjen mukaisesti.

3.   Jollei 42 artiklasta muuta johdu, ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjat on talletettava tallettajan huostaan viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2008. Neuvosto voi kuitenkin päättää lykkäyksen myöntämisestä allekirjoittajahallituksille, jotka eivät voi tallettaa ratifioimista tai hyväksymistä koskevia asiakirjojaan mainittuun päivään mennessä. Neuvosto toimittaa nämä päätökset tallettajalle.

4.   Allekirjoittamisen ja ratifioinnin, hyväksymisen tai väliaikaista soveltamista koskevan ilmoituksen yhteydessä Euroopan yhteisö toimittaa tallettajalle julistuksen, jossa vahvistetaan sen yksinomainen toimivalta tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. Euroopan yhteisön jäsenvaltioista ei voi tulla sopimuksen sopimuspuolia.

41 artikla

Väliaikainen soveltaminen

Allekirjoittajahallitus, joka aikoo ratifioida tai hyväksyä tämän sopimuksen, voi milloin tahansa ilmoittaa tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti lainsäädäntönsä edellyttämien menettelyjen mukaisesti.

42 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan, kun allekirjoittajahallitukset, joilla on vähintään kaksi kolmasosaa viejäjäsenten äänistä, sekä allekirjoittajahallitukset, joilla on kaksi kolmasosaa tuojajäsenten äänistä, laskettuna syyskuun 28 päivän 2007 tilanteen mukaisesti ja ottamatta huomioon 21 artiklan ehtojen mukaisesti tehtyjä mahdollisia peruutuksia, ovat tallettaneet ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjansa. Vaihtoehtoisesti sopimus tulee lopullisesti voimaan, kun se on väliaikaisesti voimassa tämän artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti ja nämä prosentuaaliset vaatimukset on täytetty tallettamalla ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjat.

2.   Jos tämä sopimus ei ole tullut lopullisesti voimaan viimeistään 25 päivänä syyskuuta 2008, se tulee voimaan väliaikaisesti tuona päivänä tai 12 kuukauden kuluessa jonakin muuna päivänä sen jälkeen, jos allekirjoittajahallitukset, joilla on tämän artiklan 1 kohdan mukainen osuus äänistä, ovat tallettaneet ratifiointia tai hyväksymistä koskevat asiakirjat tai tehneet tallettajalle 41 artiklan mukaisen ilmoituksen.

3.   Jos tämä sopimus on tullut voimaan väliaikaisesti mutta ei lopullisesti viimeistään 25 päivänä syyskuuta 2009, sen väliaikainen voimassaolo päättyy, jolleivät ne hallitukset, jotka ovat tallettaneet ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjat tai tehneet tallettajalle 41 artiklan mukaisen ilmoituksen, keskenään sopimalla päätä, että sopimus on edelleen väliaikaisesti voimassa määrätyn ajan. Nämä allekirjoittajahallitukset voivat myös keskenään sopimalla päättää, että tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan niiden välillä.

4.   Jos tämä sopimus ei ole tullut lopullisesti tai väliaikaisesti voimaan viimeistään 25 päivänä syyskuuta 2009 tämän artiklan 1 tai 2 kohdan määräysten mukaisesti, ne allekirjoittajahallitukset, jotka ovat tallettaneet ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjat lainsäädäntönsä mukaisesti, voivat keskenään sopimalla päättää, että sopimus tulee lopullisesti voimaan niiden välillä.

43 artikla

Liittyminen

1.   Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, Yhdistyneiden Kansakuntien tai sen erityisjärjestön jäsenvaltion hallitus tai 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu hallitustenvälinen järjestö voi liittyä tähän sopimukseen neuvoston vahvistamien menettelyjen mukaisesti.

2.   Liittymisasiakirjat talletetaan tallettajan huostaan. Liittyminen tulee voimaan, kun liittymisasiakirjat on talletettu.

3.   Liittymisasiakirjojen tallettamisen yhteydessä 4 artiklan 3 kohdassa määritelty hallitustenvälinen järjestö toimittaa julistuksen, jossa vahvistetaan tämän yksinomainen toimivalta tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. Tällaisen järjestön jäsenvaltioista ei voi tulla tämän sopimuksen sopimuspuolia.

44 artikla

Varaumat

Tämän sopimuksen määräyksiin ei saa tehdä varaumia.

45 artikla

Sopimuksen irtisanominen

Sopimuspuoli voi milloin tahansa irtisanoa tämän sopimuksen tekemällä asiasta kirjallisen ilmoituksen tallettajalle. Irtisanominen tulee voimaan 90 päivän kuluttua ilmoituksen vastaanottamisesta.

46 artikla

Erottaminen

Jos neuvosto katsoo, ettei jokin jäsen ole täyttänyt tästä sopimuksesta johtuvia velvoitteitaan ja että tällä laiminlyönnillä on huomattavan haitallinen vaikutus sopimuksen toimintaan, se voi erottaa tällaisen jäsenen järjestöstä. Neuvoston on ilmoitettava tallettajalle välittömästi tällaisesta päätöksestä. Asianomainen jäsen lakkaa 90 päivän kuluttua neuvoston päätöksestä olemasta järjestön jäsen ja tämän sopimuksen sopimuspuoli.

47 artikla

Eronneiden tai erotettujen jäsenten kanssa tehtävät loppuselvitykset

1.   Neuvosto päättää kaikista eronneen tai erotetun jäsenen kanssa tehtävistä loppuselvityksistä. Järjestö pitää kaikki eronneen tai erotetun jäsenen jo suorittamat maksut, ja asianomainen jäsen on edelleenkin velvollinen suorittamaan kaikki sen osalta eroamisen tai erottamisen voimaantulohetkellä järjestölle suoritettavaksi erääntyneet maksut, kuitenkin siten, että jos sopimuspuoli ei hyväksy sopimuksen jotakin muutosta ja lakkaa sen vuoksi olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli 49 artikla n 2 kohdan nojalla, neuvosto voi päättää sellaisesta loppuselvityksestä, jonka se katsoo kohtuudenmukaiseksi.

2.   Jäsen, joka on lakannut olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli, ei ole oikeutettu saamaan mitään osuutta järjestön loppuselvitys- tai muista varoista; se ei myöskään ole miltään osin vastuussa järjestön mahdollisesta alijäämästä tämän sopimuksen voimassaolon päättyessä.

48 artikla

Voimassaoloaika, sen pidentäminen ja sopimuksen päättäminen

1.   Sopimus on voimassa 10 vuotta sen tultua voimaan väliaikaisesti tai lopullisesti, jollei sen voimassaoloaikaa pidennetä tämän artiklan 3 kohdan nojalla tai sopimusta päätetä tämän artiklan 4 kohdan nojalla.

2.   Neuvosto tarkastelee tämän sopimuksen soveltamista viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta ja tekee tarvittavat päätökset.

3.   Neuvosto voi päättää pidentää tämän sopimuksen voimassaoloaikaa yhdellä tai useammalla perättäisellä jaksolla, joiden yhteenlaskettu kesto voi olla enintään kahdeksan vuotta. Jäsenen, joka ei hyväksy tällaista sopimuksen voimassaoloajan pidennystä, on ilmoitettava asiasta neuvostolle ja tallettajalle kirjallisesti ennen jatkoajan alkamista ja lakkaa olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli jatkoajan alusta lukien.

4.   Neuvosto voi milloin tahansa päättää tämän sopimuksen päättämisestä. Tällöin sopimuksen voimassaolo päättyy neuvoston määräämänä päivänä.

5.   Sopimuksen päättämisestä riippumatta neuvoston olemassaolo jatkuu niin kauan kuin se on tarpeen vaadittavien päätösten tekemiseksi sinä aikana, jonka järjestön varojen ja velkojen loppuselvitys edellyttää.

6.   Neuvoston on toimitettava kaikki tämän sopimuksen kestoa ja/tai päättämistä koskevat päätökset ja kaikki tämän artiklan nojalla saamansa ilmoitukset asianmukaisesti tallettajalle.

49 artikla

Muutokset

1.   Neuvosto voi ehdottaa muutoksen tekemistä tähän sopimukseen, ja sen on toimitettava ehdotuksensa kaikille sopimuspuolille. Muutos tulee voimaan kaikkien jäsenten osalta 100 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut ilmoituksen muutoksen hyväksymisestä sopimuspuolilta, joilla on vähintään kaksi kolmasosaa viejäjäsenten äänistä, sekä sopimuspuolilta, joilla on vähintään kaksi kolmasosaa tuojajäsenten äänistä. Tässä mainittu kahden kolmasosan ääniosuus perustuu sopimuksen sopimuspuolten lukumäärään päivänä, jona muutosehdotus on toimitettu hyväksyttäväksi asianomaisille sopimuspuolille. Neuvosto asettaa määräajan, jonka puitteissa sopimuspuolten on ilmoitettava tallettajalle hyväksyvänsä muutoksen ja jonka neuvosto ilmoittaa kaikille sopimuspuolille ja tallettajalle. Mikäli muutoksen voimaantulon edellyttämää prosenttiosuutta ei ole määräajan umpeutuessa saavutettu, muutos katsotaan peruuntuneeksi.

2.   Jollei neuvosto toisin päätä, sopimuspuoli, joka ei neuvoston asettaman määräajan kuluessa ole ilmoittanut hyväksyvänsä muutosta, lakkaa olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli muutoksen voimaantulopäivästä lukien.

3.   Neuvosto ilmoittaa tallettajalle kaikista tämän artiklan nojalla sopimuspuolille toimitetuista muutoksista.

50 artikla

Lisä- ja siirtymämääräys

Kaikki järjestön tai sen elinten toteuttamat tai niiden puolesta toteutetut vuoden 2001 kansainvälisen kahvisopimuksen mukaiset toimenpiteet jäävät voimaan tämän sopimuksen voimaantuloon saakka.

51 artikla

Sopimuksen todistusvoimaiset tekstit

Tämän sopimuksen englannin-, espanjan-, portugalin- ja ranskankieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset. Alkuperäiset asiakirjat talletetaan tallettajan huostaan.

TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, asianmukaisesti hallitustensa siihen valtuuttamina, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen päivänä, joka ilmenee kunkin allekirjoituksen kohdalta.

LIITE

MUUNTOKERTOIMET PAAHDETULLE JA KOFEIINITTOMALLE KAHVILLE SEKÄ NESTEMÄISELLE JA KIINTEÄLLE KAHVIUUTTEELLE SELLAISINA KUIN NE ON MÄÄRITELTY VUODEN 2001 KANSAINVÄLISESSÄ KAHVISOPIMUKSESSA

Paahdettu kahvi

Paahdetun kahvin painon ilmaisemiseksi raakakahvina kerrotaan paahdetun kahvin nettopaino luvulla 1,19.

Kofeiiniton kahvi

Kofeiinittoman kahvin painon ilmaisemiseksi raakakahvina kerrotaan raakakahvin nettopaino luvulla 1,00, paahdetun kahvin luvulla 1,19 ja kahviuutteen muodossa olevan kofeiinittoman kahvin nettopaino luvulla 2,6.

Nestemäinen kahviuute

Nestemäisen kahviuutteen painon ilmaisemiseksi raakakahvina kerrotaan nestemäisen kahviuutteen sisältämän kuivan kahvitiivisteen nettopaino luvulla 2,6.

Kiinteä kahviuute

Kiinteän kahviuutteen painon ilmaisemiseksi raakakahvina kerrotaan kiinteän kahviuutteen nettopaino luvulla 2,6.

Vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen 40 artiklan 4 kohdan mukainen Euroopan yhteisön julistus

Euroopan yhteisö julistaa vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen mukaisesti, että tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat asiat ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti yhteisen kauppapolitiikan nojalla Euroopan yhteisön yksinomaiseen toimivallan piiriin kuuluvia.

---

| 15.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 186/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 186/30

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008,

yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (kaakkoiset naapurimaat, Välimeren maat, Latinalainen Amerikka ja Aasia sekä Etelä-Afrikan tasavalta)

(Kodifioitu toisinto)

(2008/580/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 181 a artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Eurooppa, Välimeren maat, Latinalainen Amerikka ja Aasia sekä Etelä-Afrikan tasavalta) 22 päivänä joulukuuta 1999 tehtyä neuvoston päätöstä 2000/24/EY (2) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin (3). Mainittu päätös olisi sen vuoksi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Eurooppa, Välimeren maat, Latinalainen Amerikka ja Aasia sekä Etelä-Afrikan tasavalta) 22 päivänä joulukuuta 1999 tehtyä neuvoston päätöstä 2000/24/EY (2) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin (3). Mainittu päätös olisi sen vuoksi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava.

| (2) | Madridissa 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Euroopan investointipankin, jäljempänä ’EIP’, merkittävän aseman yhteisön ja Latinalaisen Amerikan välisen yhteistyön välineenä ja kehotti EIP:tä tehostamaan toimiaan alueella. Kyseisten hankkeiden tulisi olla sekä yhteisön että kyseisten maiden edun mukaisia. |
| --- | --- |

(2)

Madridissa 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Euroopan investointipankin, jäljempänä ’EIP’, merkittävän aseman yhteisön ja Latinalaisen Amerikan välisen yhteistyön välineenä ja kehotti EIP:tä tehostamaan toimiaan alueella. Kyseisten hankkeiden tulisi olla sekä yhteisön että kyseisten maiden edun mukaisia.

| (3) | Firenzessä 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä Aasian ja Euroopan välisen, näiden kahden mantereen välisissä suhteissa käännekohtaa merkinneen huippukokouksen tuloksiin. |
| --- | --- |

(3)

Firenzessä 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä Aasian ja Euroopan välisen, näiden kahden mantereen välisissä suhteissa käännekohtaa merkinneen huippukokouksen tuloksiin.

| (4) | Amsterdamissa 16 ja 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä Vallettassa Maltalla 15 ja 16 päivänä huhtikuuta 1997 pidetyn toisen Euro–Välimeri-kokouksen päätelmiin, joissa vahvistettiin Barcelonassa vuonna 1995 sovitut periaatteet ja tavoitteet. |
| --- | --- |

(4)

Amsterdamissa 16 ja 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä Vallettassa Maltalla 15 ja 16 päivänä huhtikuuta 1997 pidetyn toisen Euro–Välimeri-kokouksen päätelmiin, joissa vahvistettiin Barcelonassa vuonna 1995 sovitut periaatteet ja tavoitteet.

| (5) | Luxemburgissa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto aloitti laajentumisprosessin Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Kyproksen kanssa. |
| --- | --- |

(5)

Luxemburgissa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto aloitti laajentumisprosessin Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Kyproksen kanssa.

| (6) | Cardiffissa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä Etelä-Afrikan tasavallan pyrkimyksiin uudenaikaistaa talouttaan ja yhdentää se maailman kauppajärjestelmään. |
| --- | --- |

(6)

Cardiffissa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä Etelä-Afrikan tasavallan pyrkimyksiin uudenaikaistaa talouttaan ja yhdentää se maailman kauppajärjestelmään.

| (7) | EIP on saattamassa päätökseen päätöksen 98/348/EY (4) mukaisesti nykyisiä Keski- ja Itä-Eurooppaa, Välimeren aluetta, Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa sekä Etelä-Afrikan tasavaltaa koskevia, päätöksen 97/256/EY (5) mukaisia lainaohjelmia sekä lainanantoa, jota ohjaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehty pöytäkirja rahoitusyhteistyöstä. |
| --- | --- |

(7)

EIP on saattamassa päätökseen päätöksen 98/348/EY (4) mukaisesti nykyisiä Keski- ja Itä-Eurooppaa, Välimeren aluetta, Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa sekä Etelä-Afrikan tasavaltaa koskevia, päätöksen 97/256/EY (5) mukaisia lainaohjelmia sekä lainanantoa, jota ohjaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehty pöytäkirja rahoitusyhteistyöstä.

| (8) | Neuvosto on kehottanut EIP:tä aloittamaan toiminnan Bosnia ja Hertsegovinassa. Kyseisiä toimia voidaan jatkaa, jos niistä neuvoston päätöksen 98/729/EY (6) mukaisesti esitettävä kertomus (7) on myönteinen. |
| --- | --- |

(8)

Neuvosto on kehottanut EIP:tä aloittamaan toiminnan Bosnia ja Hertsegovinassa. Kyseisiä toimia voidaan jatkaa, jos niistä neuvoston päätöksen 98/729/EY (6) mukaisesti esitettävä kertomus (7) on myönteinen.

| (9) | Vaikka Bosnia ja Hertsegovina ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on sisällytetty Keski- ja Itä-Euroopan alueeseen sen jälkeen, kun päätös 97/256/EY tehtiin, EIP:n kokonaislainanantoa tämän alueen hakijavaltioille olisi lisättävä ottaen huomioon sen, että EIP suunnittelee perustavansa huomattavan jäsenyyttä valmistelevan rahoitusjärjestelyn, jolla se antaa luottoa asianomaisissa maissa toteutettaville hankkeille ilman yhteisön talousarviosta myönnettyä tai jäsenvaltioiden takausta. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka Bosnia ja Hertsegovina ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on sisällytetty Keski- ja Itä-Euroopan alueeseen sen jälkeen, kun päätös 97/256/EY tehtiin, EIP:n kokonaislainanantoa tämän alueen hakijavaltioille olisi lisättävä ottaen huomioon sen, että EIP suunnittelee perustavansa huomattavan jäsenyyttä valmistelevan rahoitusjärjestelyn, jolla se antaa luottoa asianomaisissa maissa toteutettaville hankkeille ilman yhteisön talousarviosta myönnettyä tai jäsenvaltioiden takausta.

| (10) | EIP:n olisi näissä olosuhteissa huolehdittava siitä, että sen takauksen kattamalla lainanannolla Keski- ja Itä-Eurooppaa koskevan valtuuden puitteissa rahoitetaan hankkeita erityisesti sellaisissa maissa, joissa on vähemmän liittymistä edeltävän järjestelyn mukaiseen rahoitukseen soveltuvia hankkeita, tai muiden kuin hakijamaiden hankkeita. |
| --- | --- |

(10)

EIP:n olisi näissä olosuhteissa huolehdittava siitä, että sen takauksen kattamalla lainanannolla Keski- ja Itä-Eurooppaa koskevan valtuuden puitteissa rahoitetaan hankkeita erityisesti sellaisissa maissa, joissa on vähemmän liittymistä edeltävän järjestelyn mukaiseen rahoitukseen soveltuvia hankkeita, tai muiden kuin hakijamaiden hankkeita.

| (11) | Euroopan yhteisön ja Nepalin välinen yhteistyösopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan yhteisön ja Laosin demokraattisesta kansantasavallan välinen yhteistyösopimus 1 päivänä joulukuuta 1997 sekä Euroopan yhteisön ja Jemenin välinen yhteistyösopimus 1 päivänä heinäkuuta 1998. Euroopan yhteisön ja Etelä-Korean välinen yhteistyösopimus allekirjoitettiin 28 päivänä lokakuuta 1996. Nepalista, Jemenistä, Laosista ja Etelä-Koreasta olisi tultava EIP:n rahoituksen saajia EIP:n Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa koskevan valtuuden perusteella. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan yhteisön ja Nepalin välinen yhteistyösopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan yhteisön ja Laosin demokraattisesta kansantasavallan välinen yhteistyösopimus 1 päivänä joulukuuta 1997 sekä Euroopan yhteisön ja Jemenin välinen yhteistyösopimus 1 päivänä heinäkuuta 1998. Euroopan yhteisön ja Etelä-Korean välinen yhteistyösopimus allekirjoitettiin 28 päivänä lokakuuta 1996. Nepalista, Jemenistä, Laosista ja Etelä-Koreasta olisi tultava EIP:n rahoituksen saajia EIP:n Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa koskevan valtuuden perusteella.

| (12) | On aiheellista toteuttaa tiettyjä parannuksia toimintaohjelmissa niiden keston ja niiden kattamien maiden osalta. On aiheellista mukauttaa yleistakauksen prosenttimäärää sekä lainanannon sitä osuutta, jonka osalta EIP:tä kehotetaan kattamaan kaupallinen riski muilla kuin valtion takauksilla. |
| --- | --- |

(12)

On aiheellista toteuttaa tiettyjä parannuksia toimintaohjelmissa niiden keston ja niiden kattamien maiden osalta. On aiheellista mukauttaa yleistakauksen prosenttimäärää sekä lainanannon sitä osuutta, jonka osalta EIP:tä kehotetaan kattamaan kaupallinen riski muilla kuin valtion takauksilla.

| (13) | Neuvosto kehottaa EIP:tä jatkamaan toimiaan, joilla tuetaan mainituissa maissa toteutettavia investointihankkeita, ja tarjoaa pankille tässä päätöksessä säädettävän takuun. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto kehottaa EIP:tä jatkamaan toimiaan, joilla tuetaan mainituissa maissa toteutettavia investointihankkeita, ja tarjoaa pankille tässä päätöksessä säädettävän takuun.

| (14) | Kesäkuussa 1996 komissio esitti yhteistyössä EIP:n kanssa neuvostolle ehdotuksen uudeksi takuujärjestelmäksi, joka koskee EIP:n kolmansiin maihin myöntämiä lainoja. |
| --- | --- |

(14)

Kesäkuussa 1996 komissio esitti yhteistyössä EIP:n kanssa neuvostolle ehdotuksen uudeksi takuujärjestelmäksi, joka koskee EIP:n kolmansiin maihin myöntämiä lainoja.

| (15) | Neuvosto hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 1996 päätelmät, jotka koskevat EIP:n kolmansiin maihin myöntämien lainojen uusia takuujärjestelyjä ja joiden mukaan hyväksytään yleistakuu erottelematta alueita ja hankkeita sekä riskinjako-ohjelma. Talousarviosta myönnettävän takauksen olisi riskinjakojärjestelmässä katettava ainoastaan valuutansiirtojen estämisestä, pakkolunastuksesta, sodasta tai kansalaislevottomuuksista aiheutuvat poliittiset riskit ja oikeussuojan epäämisestä tapauksissa, joissa kolmannen maan hallitus tai muut viranomaiset rikkovat tietyntyyppisiä sopimuksia aiheutuvat riskit. |
| --- | --- |

(15)

Neuvosto hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 1996 päätelmät, jotka koskevat EIP:n kolmansiin maihin myöntämien lainojen uusia takuujärjestelyjä ja joiden mukaan hyväksytään yleistakuu erottelematta alueita ja hankkeita sekä riskinjako-ohjelma. Talousarviosta myönnettävän takauksen olisi riskinjakojärjestelmässä katettava ainoastaan valuutansiirtojen estämisestä, pakkolunastuksesta, sodasta tai kansalaislevottomuuksista aiheutuvat poliittiset riskit ja oikeussuojan epäämisestä tapauksissa, joissa kolmannen maan hallitus tai muut viranomaiset rikkovat tietyntyyppisiä sopimuksia aiheutuvat riskit.

| (16) | Riskinjakojärjestelmässä EIP:n olisi katettava kaupalliset riskit muun kolmannen osapuolen kuin valtion myöntämin takauksin tai muilla takuilla taikka vakuuksilla sekä varmistumalla asianmukaisesti velallisen rahoitusaseman vakaudesta tavanomaisten ehtojensa mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Riskinjakojärjestelmässä EIP:n olisi katettava kaupalliset riskit muun kolmannen osapuolen kuin valtion myöntämin takauksin tai muilla takuilla taikka vakuuksilla sekä varmistumalla asianmukaisesti velallisen rahoitusaseman vakaudesta tavanomaisten ehtojensa mukaisesti.

| (17) | Takuujärjestelyt eivät saisi vaikuttaa EIP:n erinomaiseen luottoasemaan. |
| --- | --- |

(17)

Takuujärjestelyt eivät saisi vaikuttaa EIP:n erinomaiseen luottoasemaan.

| (18) | Neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1149/1999 (8) tarkistettiin neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2728/94 (9) vahvistettu lainatakuurahaston tavoitesumma ja suoritettavat määrät. |
| --- | --- |

(18)

Neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1149/1999 (8) tarkistettiin neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2728/94 (9) vahvistettu lainatakuurahaston tavoitesumma ja suoritettavat määrät.

| (19) | Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (10) mukaisissa kauden 2000–2006 rahoitusnäkymissä yhteisön talousarvion lainatakuuvarauksen enimmäismääräksi vahvistetaan 200 miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintatason mukaan) vuodessa. |
| --- | --- |

(19)

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (10) mukaisissa kauden 2000–2006 rahoitusnäkymissä yhteisön talousarvion lainatakuuvarauksen enimmäismääräksi vahvistetaan 200 miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintatason mukaan) vuodessa.

| (20) | EIP:n rahoitusta tukikelpoisissa kolmansissa maissa olisi hallinnoitava EIP:n tavanomaisia arviointiperusteita ja menettelyjä noudattaen, mukaan lukien aiheelliset valvontatoimenpiteet sekä tilintarkastustuomioistuinta ja Euroopan petostentorjuntavirastoa koskevat säännöt ja menettelyt siten, että tuetaan yhteisön politiikkoja ja vahvistetaan yhteensovittamista yhteisön muiden rahoitusvälineiden kanssa. EIP ja komissio neuvottelevat säännöllisesti varmistaakseen painopistealueiden ja hankkeiden koordinaation kyseisissä maissa ja arvioidakseen yhteisön asiaankuuluvien poliittisten tavoitteiden toteuttamisessa tapahtunutta kehitystä. Toiminnallisten tavoitteiden asettaminen ja säännöllinen tarkastelu sekä niiden toteutumisen arviointi ovat EIP:n hallintoneuvoston vastuulla. Erityisesti EIP:n rahoituksella hakijamaissa on tuettava yhteisön ja kyseisten maiden liittymiskumppanuuksissa sovittuja tärkeimpiä hankkeita. EIP:n tämän päätöksen mukaisen lainanannon avoimuutta olisi parannettava huomattavasti. Tämän mukaisesti komissio on antanut kertomuksen (11) päätöksen 2000/24/EY soveltamisesta. |
| --- | --- |

(20)

EIP:n rahoitusta tukikelpoisissa kolmansissa maissa olisi hallinnoitava EIP:n tavanomaisia arviointiperusteita ja menettelyjä noudattaen, mukaan lukien aiheelliset valvontatoimenpiteet sekä tilintarkastustuomioistuinta ja Euroopan petostentorjuntavirastoa koskevat säännöt ja menettelyt siten, että tuetaan yhteisön politiikkoja ja vahvistetaan yhteensovittamista yhteisön muiden rahoitusvälineiden kanssa. EIP ja komissio neuvottelevat säännöllisesti varmistaakseen painopistealueiden ja hankkeiden koordinaation kyseisissä maissa ja arvioidakseen yhteisön asiaankuuluvien poliittisten tavoitteiden toteuttamisessa tapahtunutta kehitystä. Toiminnallisten tavoitteiden asettaminen ja säännöllinen tarkastelu sekä niiden toteutumisen arviointi ovat EIP:n hallintoneuvoston vastuulla. Erityisesti EIP:n rahoituksella hakijamaissa on tuettava yhteisön ja kyseisten maiden liittymiskumppanuuksissa sovittuja tärkeimpiä hankkeita. EIP:n tämän päätöksen mukaisen lainanannon avoimuutta olisi parannettava huomattavasti. Tämän mukaisesti komissio on antanut kertomuksen (11) päätöksen 2000/24/EY soveltamisesta.

| (21) | Tiiviillä EIP:n ja komission välisellä yhteistyöllä olisi varmistettava johdonmukaisuus ja synergia EU:n maantieteellisten yhteistyöohjelmien kanssa ja varmistettava, että EIP:n lainananto täydentää ja vahvistaa EU:n toimintalinjoja näillä alueilla. |
| --- | --- |

(21)

Tiiviillä EIP:n ja komission välisellä yhteistyöllä olisi varmistettava johdonmukaisuus ja synergia EU:n maantieteellisten yhteistyöohjelmien kanssa ja varmistettava, että EIP:n lainananto täydentää ja vahvistaa EU:n toimintalinjoja näillä alueilla.

| (22) | Tämän päätöksen noudattamispäivästä alkaen yhteisön takaus, joka kattaa neuvoston päätöksessä 1999/786/EY (12) vahvistetun erityslainanannon Turkin maanjäristyksestä aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi, toteutetaan laajentamalla tämän päätöksen mukaista yhteisön yleistakausta. |
| --- | --- |

(22)

Tämän päätöksen noudattamispäivästä alkaen yhteisön takaus, joka kattaa neuvoston päätöksessä 1999/786/EY (12) vahvistetun erityslainanannon Turkin maanjäristyksestä aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi, toteutetaan laajentamalla tämän päätöksen mukaista yhteisön yleistakausta.

| (23) | EIP ja komissio päättävät menettelyistä, joilla mainittu takaus myönnetään, |
| --- | --- |

(23)

EIP ja komissio päättävät menettelyistä, joilla mainittu takaus myönnetään,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

1.   Yhteisö myöntää Euroopan investointipankille (EIP) yleistakuun kaikille sen saamatta jääneille mutta erääntyneille maksuille, jotka koskevat kaakkoisissa naapurimaissa, Välimeren maissa, Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa sekä Etelä-Afrikan tasavallassa toteutettuihin investointihankkeisiin tavanomaisin ehdoin ja ulkosuhteisiin liittyvän yhteisön politiikan asianomaisten tavoitteiden mukaisesti avattuja luottoja.

Takuun enimmäismäärä on 65 prosenttia avattujen luottojen ja kaikkien niihin liittyvien erien yhteismäärästä. Avattujen luottojen kokonaismäärä saa olla enintään 19 460 miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti:

| — | kaakkoiset naapurimaat:
  9 185 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

kaakkoiset naapurimaat:

9 185 miljoonaa euroa,

| — | Välimeren maat:
  6 520 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Välimeren maat:

6 520 miljoonaa euroa,

| — | Latinalainen Amerikka ja Aasia:
  2 480 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Latinalainen Amerikka ja Aasia:

2 480 miljoonaa euroa,

| — | Etelä-Afrikan tasavalta:
  825 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Etelä-Afrikan tasavalta:

825 miljoonaa euroa,

| — | Erityistoimi EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseksi:
  450 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Erityistoimi EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseksi:

450 miljoonaa euroa,

ja se voidaan käyttää 31 päivään tammikuuta 2007 mennessä. Jo sovitut luotot vähennetään aluekohtaisista enimmäismääristä.

Komissio antaa tämän päätöksen soveltamista koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen mahdollisten uusien liittymissopimusten voimaantuloa sekä tekee tarvittaessa ehdotuksia tämän päätöksen muuttamisesta. Neuvosto käsittelee mahdolliset ehdotukset ja toteuttaa niitä koskevat toimenpiteet mahdollisten uusien liittymissopimusten voimaantulopäivästä alkaen.

Jos EIP:n myöntämien lainojen kokonaismäärä on lainatakuukauden päättyessä 31 päivänä tammikuuta 2007 jäänyt toisessa alakohdassa tarkoitettuja kokonaismääriä pienemmäksi, kyseistä kautta jatketaan ilman eri toimenpiteitä kuudella kuukaudella.

2.   Edellä 1 kohtaan sisältyvät seuraavat maat:

| — | kaakkoiset naapurimaat: Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Serbia, Montenegro ja Turkki, |
| --- | --- |

—

kaakkoiset naapurimaat: Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Serbia, Montenegro ja Turkki,

| — | Välimeren maat: Algeria, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Marokko, Syyria, Tunisia sekä Länsirannan ja Gazan alue, |
| --- | --- |

—

Välimeren maat: Algeria, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Marokko, Syyria, Tunisia sekä Länsirannan ja Gazan alue,

| — | Latinalainen Amerikka: Argentiina, Bolivia, Brasilia, Chile, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Meksiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, El Salvador, Uruguay ja Venezuela, |
| --- | --- |

—

Latinalainen Amerikka: Argentiina, Bolivia, Brasilia, Chile, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Meksiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, El Salvador, Uruguay ja Venezuela,

| — | Aasia: Bangladesh, Brunei, Etelä-Korea, Filippiinit, Indonesia, Intia, Jemen, Kiina, Laos, Macao, 1 Malediivit, Malesia, Mongolia, Nepal, Pakistan, Singapore, Sri Lanka, Thaimaa ja Vietnam, |
| --- | --- |

—

Aasia: Bangladesh, Brunei, Etelä-Korea, Filippiinit, Indonesia, Intia, Jemen, Kiina, Laos, Macao, 1 Malediivit, Malesia, Mongolia, Nepal, Pakistan, Singapore, Sri Lanka, Thaimaa ja Vietnam,

| — | Etelä-Afrikan tasavalta. |
| --- | --- |

—

Etelä-Afrikan tasavalta.

3.   EIP:tä kehotetaan pyrkimään siihen, että tämän päätöksen nojalla myönnettäviin lainoihin liittyvä kaupallinen riski katetaan 30 prosentin osalta muilla kuin valtion takauksilla mahdollisimman laajalti yksittäisiin aluekohtaisiin valtuuksiin perustuen. Prosenttimäärää nostetaan aina kun se markkinoiden kannalta on mahdollista.

2 artikla

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain selvityksen lainatoimista ja 1 artiklan 3 kohdan mukaisen riskien jakamisen edistymistä koskevasta tilanteesta sekä esittää samanaikaisesti järjestelmän toimintaa ja kyseisellä alueella toimivien rahoituslaitosten toimien yhteensovittamista koskevan arvioinnin. Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavassa komission selvityksessä on oltava arvio tämän päätöksen mukaisen lainanannon vaikutuksesta yhteisön asiaankuuluvien ulkopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, ja siinä on otettava huomioon toiminnalliset tavoitteet ja niiden saavuttamisen asianmukainen arviointi, jonka EIP suorittaa tämän päätöksen mukaista lainanantoa varten.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua tarkoitusta varten EIP toimittaa komissiolle kaikki tarvittavat tiedot.

3 artikla

EIP ja komissio päättävät takuun myöntämisen ehdoista.

4 artikla

Kumotaan päätös 2000/24/EY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä I luetelluilla päätöksillä.

Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 23 päivänä kesäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

I. JARC

---

(1)  Lausunto annettu 19. kesäkuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EYVL L 9, 13.1.2000, s. 24. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2006/174/EY (EUVL L 62, 3.3.2006, s. 26).

2

(3)  Katso liite I.

3

(4)  Neuvoston päätös 98/348(EY, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta (EYVL L 155, 29.5.1998, s. 53).

4

(5)  Neuvoston päätös 97/256/EY, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat, Etelä-Afrikka sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia sekä Bosnia ja Hertsegovina) (EYVL L 102, 19.4.1997, s. 33). Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2666/2000 (EYVL L 306, 7.12.2000, s. 1).

5

(6)  EYVL L 346, 22.12.1998, s. 54.

6

(7)  KOM(2000) 115 lopullinen. (Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille päätöksen 97/256/EY muuttamisesta Euroopan investointipankille myönnetyn yhteisön takuun laajentamiseksi hankkeisiin Bosniassa ja Hertsegovinassa 14 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen 98/729/EY täytäntöönpanosta)

7

(8)  EYVL L 139, 2.6.1999, s. 1.

8

(9)  EYVL L 293, 12.11.1994, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 89/2007 (EUVL L 22, 31.1.2007, s. 1).

9

(10)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.

10

(11)  KOM(2006) 323 lopullinen. (Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EIP:n ulkoisten luotonantovaltuuksien mukaisesti toteutetuista toimista ja tulevaisuuden näkymistä, liite I: SEC(2006) 789 ja liite 2: SEC(2006) 790).

11

(12)  EYVL L 308, 3.12.1999, s. 35.

12

---

LIITE I

Kumottu päätös ja sen muutokset

| Neuvoston päätös 2000/24/EY | (EYVL L 9, 13.1.2000, s. 24). |
| --- | --- |
| Neuvoston päätös 2000/688/EY | (EYVL L 285, 10.11.2000, s. 20). |
| Neuvoston päätös 2000/788/EY | (EYVL L 314, 14.12.2000, s. 27). |
| Neuvoston päätös 2001/778/EY | (EYVL L 292, 9.11.2001, s. 43). |
| Neuvoston päätös 2005/47/EY | (EUVL L 21, 25.1.2005, s. 9). |
| Neuvoston päätös 2006/174/EY | (EUVL L 62, 3.3.2006, s. 26). |

Neuvoston päätös 2000/24/EY

(EYVL L 9, 13.1.2000, s. 24).

Neuvoston päätös 2000/688/EY

(EYVL L 285, 10.11.2000, s. 20).

Neuvoston päätös 2000/788/EY

(EYVL L 314, 14.12.2000, s. 27).

Neuvoston päätös 2001/778/EY

(EYVL L 292, 9.11.2001, s. 43).

Neuvoston päätös 2005/47/EY

(EUVL L 21, 25.1.2005, s. 9).

Neuvoston päätös 2006/174/EY

(EUVL L 62, 3.3.2006, s. 26).

---

LIITE II

Vastaavuustaulukko

| Päätös 2000/24/EY | Tämä päätös |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 2 artiklan ensimmäinen ja toinen kohta | 2 artiklan ensimmäinen ja toinen kohta |
| 2 artiklan kolmas kohta | — |
| 3 artikla | 3 artikla |
| — | 4 artikla |
| 4 artikla | 5 artikla |
| — | Liite I |
| — | Liite II |

Päätös 2000/24/EY

Tämä päätös

1 artikla

1 artikla

2 artiklan ensimmäinen ja toinen kohta

2 artiklan ensimmäinen ja toinen kohta

2 artiklan kolmas kohta

—

3 artikla

3 artikla

—

4 artikla

4 artikla

5 artikla

—

Liite I

—

Liite II

---

Komissio

| 15.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 186/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 186/36

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä heinäkuuta 2008,

suu- ja sorkkatautiviruksen antigeenien varastoinnin ja kyseisistä antigeeneistä muodostettavien rokotteiden valmistamisen rahoittamisesta

(2008/581/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn neuvoston päätöksen 90/424/ETY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan,

ottaa huomioon yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi, direktiivin 85/511/ETY sekä päätösten 89/531/ETY ja 91/665/ETY kumoamisesta ja direktiivin 92/46/ETY muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/85/EY (2) ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön suu- ja sorkkatautirokotevaraston perustamisesta 11 päivänä joulukuuta 1991 tehdyn neuvoston päätöksen 91/666/ETY (3) mukaisesti suu- ja sorkkatautirokotteiden nopeaa valmistamista varten on perustettu antigeenivarastoja, joita säilytetään turvallisuussyistä niille varatuissa erillisissä paikoissa valmistajan tiloissa. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön suu- ja sorkkatautirokotevaraston perustamisesta 11 päivänä joulukuuta 1991 tehdyn neuvoston päätöksen 91/666/ETY (3) mukaisesti suu- ja sorkkatautirokotteiden nopeaa valmistamista varten on perustettu antigeenivarastoja, joita säilytetään turvallisuussyistä niille varatuissa erillisissä paikoissa valmistajan tiloissa.

| (2) | Direktiivin 2003/85/EY mukaan komissio varmistaa, että suu- ja sorkkatautirokotteiden valmistukseen tarkoitetut tiivistettyjen inaktivoitujen antigeenien yhteisön varannot säilytetään yhteisön antigeeni- ja rokotepankin tiloissa. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2003/85/EY mukaan komissio varmistaa, että suu- ja sorkkatautirokotteiden valmistukseen tarkoitetut tiivistettyjen inaktivoitujen antigeenien yhteisön varannot säilytetään yhteisön antigeeni- ja rokotepankin tiloissa.

| (3) | Tätä tarkoitusta varten yhteisön antigeeni- ja rokotepankissa säilytettävien suu- ja sorkkatautivirusten antigeenien eri serotyypit ja kannat sekä annosten määrä on päätettävä varosuunnitelmien mukaisen arvioidun tarpeen ja epidemiologisen tilanteen perusteella ja tarvittaessa yhteisön vertailulaboratoriota kuullen. |
| --- | --- |

(3)

Tätä tarkoitusta varten yhteisön antigeeni- ja rokotepankissa säilytettävien suu- ja sorkkatautivirusten antigeenien eri serotyypit ja kannat sekä annosten määrä on päätettävä varosuunnitelmien mukaisen arvioidun tarpeen ja epidemiologisen tilanteen perusteella ja tarvittaessa yhteisön vertailulaboratoriota kuullen.

| (4) | Yhteisön suu- ja sorkkatautiantigeenien ostamisesta suu- ja sorkkatautirokotevarastoa koskevan yhteisön toiminnan mukaisesti 5 päivänä marraskuuta 1993 tehdyllä komission päätöksellä 93/590/EY (4) tehtiin järjestelyjä A5- (eurooppalainen kanta), A22- (Lähi-idän kanta) ja O1- (eurooppalainen kanta) suu- ja sorkkatautiantigeenien ostoa varten. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisön suu- ja sorkkatautiantigeenien ostamisesta suu- ja sorkkatautirokotevarastoa koskevan yhteisön toiminnan mukaisesti 5 päivänä marraskuuta 1993 tehdyllä komission päätöksellä 93/590/EY (4) tehtiin järjestelyjä A5- (eurooppalainen kanta), A22- (Lähi-idän kanta) ja O1- (eurooppalainen kanta) suu- ja sorkkatautiantigeenien ostoa varten.

| (5) | Suu- ja sorkkataudin antigeenien ostamisesta yhteisöön ja suu- ja sorkkatautirokotteiden kehittelystä, tuotannosta, pakkauksesta ja jakelusta 23 päivänä toukokuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/348/EY (5) tehtiin järjestelyjä A22 Iraq-, C1- ja ASIA1-suu- ja sorkkatautiantigeenien ostoa varten. |
| --- | --- |

(5)

Suu- ja sorkkataudin antigeenien ostamisesta yhteisöön ja suu- ja sorkkatautirokotteiden kehittelystä, tuotannosta, pakkauksesta ja jakelusta 23 päivänä toukokuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/348/EY (5) tehtiin järjestelyjä A22 Iraq-, C1- ja ASIA1-suu- ja sorkkatautiantigeenien ostoa varten.

| (6) | Suu- ja sorkkataudin antigeenien ostamisesta yhteisöön ja suu- ja sorkkatautirokotteiden kehittelystä, tuotannosta, pakkauksesta ja jakelusta 17 päivänä joulukuuta 1999 tehdyllä komission päätöksellä 2000/77/EY (6) tehtiin järjestelyjä A Iran 96-, A Iran 99-, A Malaysia 97-, SAT 1-, SAT 2- (itäafrikkalainen ja eteläafrikkalainen kanta) ja SAT 3-suu- ja sorkkatautiantigeenien tiettyjen annosmäärien ostoa varten. |
| --- | --- |

(6)

Suu- ja sorkkataudin antigeenien ostamisesta yhteisöön ja suu- ja sorkkatautirokotteiden kehittelystä, tuotannosta, pakkauksesta ja jakelusta 17 päivänä joulukuuta 1999 tehdyllä komission päätöksellä 2000/77/EY (6) tehtiin järjestelyjä A Iran 96-, A Iran 99-, A Malaysia 97-, SAT 1-, SAT 2- (itäafrikkalainen ja eteläafrikkalainen kanta) ja SAT 3-suu- ja sorkkatautiantigeenien tiettyjen annosmäärien ostoa varten.

| (7) | Yhteisön tekemistä suu- ja sorkkatautiantigeenien ostoista sekä suu- ja sorkkatautirokotteiden valmistamisesta, tuotannosta, pullottamisesta ja jakelusta 8 päivänä syyskuuta 2000 tehdyllä komission päätöksellä 2000/569/EY (7) tehtiin järjestelyjä A 22 Iraq-, A Malaysia 97-, O1 Manisa-, ASIA 1-, SAT 1-, SAT 2- (itäafrikkalainen ja eteläafrikkalainen kanta) ja SAT 3-suu- ja sorkkatautiantigeenien tiettyjen annosmäärien ostoa varten. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisön tekemistä suu- ja sorkkatautiantigeenien ostoista sekä suu- ja sorkkatautirokotteiden valmistamisesta, tuotannosta, pullottamisesta ja jakelusta 8 päivänä syyskuuta 2000 tehdyllä komission päätöksellä 2000/569/EY (7) tehtiin järjestelyjä A 22 Iraq-, A Malaysia 97-, O1 Manisa-, ASIA 1-, SAT 1-, SAT 2- (itäafrikkalainen ja eteläafrikkalainen kanta) ja SAT 3-suu- ja sorkkatautiantigeenien tiettyjen annosmäärien ostoa varten.

| (8) | Suu- ja sorkkatautiviruksen antigeenien ostamisesta ja varastoinnista tehdyn komission päätöksen K(2002) 4326 (8) mukaisesti vuonna 2003 saatiin lisämääriä epidemiologisesti merkittäviä antigeenejä. |
| --- | --- |

(8)

Suu- ja sorkkatautiviruksen antigeenien ostamisesta ja varastoinnista tehdyn komission päätöksen K(2002) 4326 (8) mukaisesti vuonna 2003 saatiin lisämääriä epidemiologisesti merkittäviä antigeenejä.

| (9) | Päätöksen 90/424/ETY 14 artiklan mukaisesti olisi myös määritettävä antigeenivarantojen perustamiseen myönnettävän yhteisön rahoituksen määrä ja sitä mahdollisesti koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(9)

Päätöksen 90/424/ETY 14 artiklan mukaisesti olisi myös määritettävä antigeenivarantojen perustamiseen myönnettävän yhteisön rahoituksen määrä ja sitä mahdollisesti koskevat edellytykset.

| (10) | Kaikkien yli viisi vuotta vanhojen antigeenien teho on testattava. |
| --- | --- |

(10)

Kaikkien yli viisi vuotta vanhojen antigeenien teho on testattava.

| (11) | Toimeksisaajan ja komission välillä ei ole ollut vuosina 1993–2005 ostettujen suu- ja sorkkatautiantigeenien varastointia, valmistamista, jakelua, pullottamista, merkitsemistä ja kuljettamista koskevaa pitkäaikaista sitovaa oikeudellista sitoumusta vuodesta 2005 lähtien. |
| --- | --- |

(11)

Toimeksisaajan ja komission välillä ei ole ollut vuosina 1993–2005 ostettujen suu- ja sorkkatautiantigeenien varastointia, valmistamista, jakelua, pullottamista, merkitsemistä ja kuljettamista koskevaa pitkäaikaista sitovaa oikeudellista sitoumusta vuodesta 2005 lähtien.

| (12) | Suu- ja sorkkatautiantigeenien varastointikustannukset vuosilta 2005, 2006 ja 2007 katetaan varainhoitoasetuksen mukaisella rahoitussitoumuksella. |
| --- | --- |

(12)

Suu- ja sorkkatautiantigeenien varastointikustannukset vuosilta 2005, 2006 ja 2007 katetaan varainhoitoasetuksen mukaisella rahoitussitoumuksella.

| (13) | Vuosien 2005 ja 2007 välillä kyseisistä suu- ja sorkkatautiantigeeneistä ei ole aiheutunut muita kuin varastointikustannuksia. |
| --- | --- |

(13)

Vuosien 2005 ja 2007 välillä kyseisistä suu- ja sorkkatautiantigeeneistä ei ole aiheutunut muita kuin varastointikustannuksia.

| (14) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Komission on toteutettava tarvittavat toimet, joilla varmistetaan kaikkien liitteessä lueteltujen suu- ja sorkkatautiantigeenien varastointi 1 päivästä tammikuuta 2008 vähintään viiden vuoden ajan.

Lisäksi komissio huolehtii kyseisten antigeenien tehon testaamisesta, valmistamisesta, jakelusta, pullottamisesta, merkitsemisestä ja kuljetuksesta.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa luetellut palvelut kattavien kokonaiskustannusten määrä saa olla enintään 4 000 000 euroa.

3 artikla

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pääjohtaja valtuutetaan allekirjoittamaan 1 artiklan mukaiset sopimukset komission puolesta.

4 artikla

Tarjouskilpailumenettely käynnistetään vuoden 2008 alkupuoliskolla. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (9) ja sen soveltamissääntöjen, jotka vahvistetaan komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (10), mukainen palvelujen hankintaa koskeva sopimus olisi oltava tehtynä ennen 30 päivää syyskuuta 2008.

Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 19. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUVL L 306, 22.11.2003, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/104/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 352).

2

(3)  EYVL L 368, 31.12.1991, s. 21. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

3

(4)  EYVL L 280, 13.11.1993, s. 33. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2000/112/EY (EYVL L 33, 8.2.2000, s. 21).

4

(5)  EYVL L 148, 6.6.1997, s. 27. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2000/112/EY.

5

(6)  EYVL L 30, 4.2.2000, s. 35.

6

(7)  EYVL L 238, 22.9.2000, s. 61.

7

(8)  Päätöstä ei ole julkaistu.

8

(9)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1525/2007 (EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9).

9

(10)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007 (EUVL L 111, 28.4.2007, s. 13).

10

---

LIITE

(Ei julkaistavaksi)

---

| 15.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 186/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 186/39

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008,

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta ja Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) maksettavien jäsenvaltioiden tiettyjen menojen jättämisestä yhteisörahoituksen ulkopuolelle

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3411)

(Ainoastaan englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, puolan-, ranskan-, ruotsin- ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(2008/582/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (2) ja erityisesti sen 31 artiklan,

on kuullut maatalousrahastojen komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1290/2005 31 artiklassa säädetään, että komissio tekee tarvittavat tarkastukset, antaa jäsenvaltioille tiedoksi tarkastustensa tulokset, ottaa huomioon jäsenvaltioiden huomautukset, aloittaa kahdenväliset keskustelut sopimukseen pääsemiseksi kyseisten jäsenvaltioiden kanssa ja antaa niille muodollisesti päätelmänsä tiedoksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1290/2005 31 artiklassa säädetään, että komissio tekee tarvittavat tarkastukset, antaa jäsenvaltioille tiedoksi tarkastustensa tulokset, ottaa huomioon jäsenvaltioiden huomautukset, aloittaa kahdenväliset keskustelut sopimukseen pääsemiseksi kyseisten jäsenvaltioiden kanssa ja antaa niille muodollisesti päätelmänsä tiedoksi.

| (2) | Jäsenvaltioilla on ollut mahdollisuus pyytää sovittelumenettelyn aloittamista. Tätä mahdollisuutta onkin käytetty joissakin tapauksissa, ja komissio on tarkastellut menettelyn päätteeksi laadittua kertomusta. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioilla on ollut mahdollisuus pyytää sovittelumenettelyn aloittamista. Tätä mahdollisuutta onkin käytetty joissakin tapauksissa, ja komissio on tarkastellut menettelyn päätteeksi laadittua kertomusta.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksessa (EY) N:o 1290/2005 säädetään, että ainoastaan yhteisön sääntöjen mukaisesti toteutetut maatalousmenot voidaan rahoittaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksessa (EY) N:o 1290/2005 säädetään, että ainoastaan yhteisön sääntöjen mukaisesti toteutetut maatalousmenot voidaan rahoittaa.

| (4) | Tehdyistä tarkastuksista, kahdenvälisten keskustelujen tuloksista ja sovittelumenettelyistä on käynyt ilmi, että osa jäsenvaltioiden ilmoittamista menoista ei täytä tätä edellytystä, eikä niitä näin ollen voida rahoittaa EMOTR:n tukiosastosta eikä Euroopan maatalouden tukirahastosta, jäljempänä ’maataloustukirahasto’. |
| --- | --- |

(4)

Tehdyistä tarkastuksista, kahdenvälisten keskustelujen tuloksista ja sovittelumenettelyistä on käynyt ilmi, että osa jäsenvaltioiden ilmoittamista menoista ei täytä tätä edellytystä, eikä niitä näin ollen voida rahoittaa EMOTR:n tukiosastosta eikä Euroopan maatalouden tukirahastosta, jäljempänä ’maataloustukirahasto’.

| (5) | Olisi ilmoitettava määrät, joita ei ole hyväksytty maksettaviksi EMOTR:n tukiosastosta eikä maataloustukirahastosta. Nämä määrät eivät koske menoja, jotka on suoritettu aikaisemmin kuin 24 kuukautta ennen tarkastusten tuloksista jäsenvaltioille annettua komission kirjallista tiedonantoa. |
| --- | --- |

(5)

Olisi ilmoitettava määrät, joita ei ole hyväksytty maksettaviksi EMOTR:n tukiosastosta eikä maataloustukirahastosta. Nämä määrät eivät koske menoja, jotka on suoritettu aikaisemmin kuin 24 kuukautta ennen tarkastusten tuloksista jäsenvaltioille annettua komission kirjallista tiedonantoa.

| (6) | Komissio on tässä päätöksessä tarkoitetuissa tapauksissa ilmoittanut jäsenvaltioille arvion yhteisön sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi yhteisörahoituksen ulkopuolelle jätettävistä määristä asiaa koskevassa yhteenvetokertomuksessa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on tässä päätöksessä tarkoitetuissa tapauksissa ilmoittanut jäsenvaltioille arvion yhteisön sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi yhteisörahoituksen ulkopuolelle jätettävistä määristä asiaa koskevassa yhteenvetokertomuksessa.

| (7) | Tämä päätös ei estä komissiota määrittelemästä rahoitusseuraamuksia sellaisten tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin seikkoihin liittyvien yhteisöjen tuomioistuimen tuomioiden perusteella, jotka annetaan 30 päivänä maaliskuuta 2008 vireillä olleissa asioissa, |
| --- | --- |

(7)

Tämä päätös ei estä komissiota määrittelemästä rahoitusseuraamuksia sellaisten tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin seikkoihin liittyvien yhteisöjen tuomioistuimen tuomioiden perusteella, jotka annetaan 30 päivänä maaliskuuta 2008 vireillä olleissa asioissa,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liitteessä olevat jäsenvaltioiden nimeämien maksajavirastojen EMOTR:n tukiosastolle tai maataloustukirahastolle ilmoittamat menot jätetään yhteisörahoituksen ulkopuolelle, koska ne eivät ole yhteisön sääntöjen mukaisia.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle, Helleenien tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Italian tasavallalle, Alankomaiden kuningaskunnalle, Puolan tasavallalle, Ruotsin kuningaskunnalle sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 479/2008 (EUVL L 148, 6.6.2008, s. 1).

2

---

SOPIMUKSET

Neuvosto

| 15.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 186/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 186/41

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen väliaikaisen sopimuksen kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä voimaantulopäivästä

Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välinen väliaikainen sopimus kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä allekirjoitettiin 16 päivänä kesäkuuta 2008 Luxemburgissa. Sopimus julkaistiin EU:n osalta
  Euroopan unionin virallisen lehden numerossa L 169, 30.6.2008, sivu 13 ja Bosnian ja Hertsegovinan osalta julkaisussa ”Gazette des Accords internationaux”, numero 5, 20.6.2008. Väliaikainen sopimus tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2008 sen 58 artiklan nojalla, jonka mukaisesti sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että ratifiointi- tai hyväksymismenettelyt on saatettu päätökseen.

---