# Uradni list L 189/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 189 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5117. julij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 189

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5117. julij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 672/2008 z dne 8. julija 2008 o prilagoditvi korekcijskih koeficientov, ki se uporabljajo za osebne prejemke in pokojnine uradnikov ter drugih uslužbencev Evropskih skupnosti | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 673/2008 z dne 16. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 674/2008 z dne 16. julija 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006 in o določitvi zgornjih proračunskih mej za 2008 za delno ali neobvezno izvajanje sheme enotnega plačila in letne finančne pomoči za shemo enotnega plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003 | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 675/2008 z dne 16. julija 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje | 14 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 676/2008 z dne 16. julija 2008 o vpisu nekaterih imen v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Ail de la Drôme (ZGO), Všestarská cibule (ZOP), Slovenská bryndza (ZGO), Ajo Morado de Las Pedroñeras (ZGO), Gamoneu ali Gamonedo (ZOP), Alheira de Vinhais (ZGO), Presunto de Vinhais ali Presunto Bísaro de Vinhais (ZGO)) | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 677/2008 z dne 16. julija 2008 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2008 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007 | 21 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 678/2008 z dne 16. julija 2008 o sedemindevetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani | 23 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 672/2008 z dne 8. julija 2008 o prilagoditvi korekcijskih koeficientov, ki se uporabljajo za osebne prejemke in pokojnine uradnikov ter drugih uslužbencev Evropskih skupnosti

1

Uredba Komisije (ES) št. 673/2008 z dne 16. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 674/2008 z dne 16. julija 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006 in o določitvi zgornjih proračunskih mej za 2008 za delno ali neobvezno izvajanje sheme enotnega plačila in letne finančne pomoči za shemo enotnega plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 675/2008 z dne 16. julija 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje

14

*

Uredba Komisije (ES) št. 676/2008 z dne 16. julija 2008 o vpisu nekaterih imen v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Ail de la Drôme (ZGO), Všestarská cibule (ZOP), Slovenská bryndza (ZGO), Ajo Morado de Las Pedroñeras (ZGO), Gamoneu ali Gamonedo (ZOP), Alheira de Vinhais (ZGO), Presunto de Vinhais ali Presunto Bísaro de Vinhais (ZGO))

19

Uredba Komisije (ES) št. 677/2008 z dne 16. julija 2008 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2008 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

21

*

Uredba Komisije (ES) št. 678/2008 z dne 16. julija 2008 o sedemindevetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

23

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Evropski parlament |
| | | 2008/587/ES, Euratom |
| | * | Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2008 o spremembi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic | 25 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Evropski parlament

2008/587/ES, Euratom

*

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2008 o spremembi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic

25

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2008/588/SZVP z dne 15. julija 2008 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije iz Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 28 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2008/588/SZVP z dne 15. julija 2008 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije iz Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

28

| | | IV   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | | Nadzori organ EFTE |
| | * | Odločba nadzornega organa EFTA št. 125/06/COL z dne 3. maja 2006 v zvezi z norveškim energetskim skladom (Norveška) | 36 |

IV   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzori organ EFTE

*

Odločba nadzornega organa EFTA št. 125/06/COL z dne 3. maja 2006 v zvezi z norveškim energetskim skladom (Norveška)

36

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 17.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 189/1

---

UREDBA SVETA (ES, EURATOM) št. 672/2008

z dne 8. julija 2008

o prilagoditvi korekcijskih koeficientov, ki se uporabljajo za osebne prejemke in pokojnine uradnikov ter drugih uslužbencev Evropskih skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti ter zlasti člena 13 Protokola,

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), in zlasti členov 63, 64, 65(2), 82 ter prilog VII, XI in XIII k omenjenim kadrovskim predpisom in prvega odstavka člena 20 ter členov 64 in 92 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker je v obdobju med junijem in decembrom 2007 prišlo do občutnega zvišanja življenjskih stroškov v Bolgariji, Estoniji, Latviji, Litvi in Romuniji, in je zato treba prilagoditi korekcijske koeficiente, ki se uporabljajo za prejemke uradnikov in drugih uslužbencev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z učinkom od 16. novembra 2007 je korekcijski koeficient, ki se v skladu s členom 64 Kadrovskih predpisov uporablja za osebne prejemke uradnikov in drugih uslužbencev, zaposlenih v naslednjih državah, določen kot sledi:

| — | Bolgarija 69,7 |
| --- | --- |

—

Bolgarija 69,7

| — | Litva 77,4. |
| --- | --- |

—

Litva 77,4.

Člen 2

Z učinkom od 1. januarja 2008 je korekcijski koeficient, ki se v skladu s členom 64 Kadrovskih predpisov uporablja za osebne prejemke uradnikov in drugih uslužbencev, zaposlenih v naslednjih državah, določen kot sledi:

| — | Estonija 83,6 |
| --- | --- |

—

Estonija 83,6

| — | Latvija 83,6 |
| --- | --- |

—

Latvija 83,6

| — | Romunija 78,8. |
| --- | --- |

—

Romunija 78,8.

Člen 3

Z učinkom na prvi dan v mesecu, ki sledi objavi te uredbe v Uradnem listu Evropske unije, je korekcijski koeficient, ki se uporablja v skladu s členom 17(3) Priloge VII h Kadrovskim predpisom za nakazila uradnikov in drugih uslužbencev, določen kot sledi:

| — | Bolgarija 61,4 |
| --- | --- |

—

Bolgarija 61,4

| — | Estonija 80,8 |
| --- | --- |

—

Estonija 80,8

| — | Latvija 78,8 |
| --- | --- |

—

Latvija 78,8

| — | Litva 71,5 |
| --- | --- |

—

Litva 71,5

| — | Romunija 72,9. |
| --- | --- |

—

Romunija 72,9.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan, ki sledi objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. julija 2008

Za Svet

Predsednica

C. LAGARDE

---

(1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 420/2008 (UL L 127, 15.5.2008, str. 1).

1

---

| 17.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 189/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 189/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 673/2008

z dne 16. julija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 590/2008 (UL L 163, 24.6.2008, str. 24).

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 25,8 |
| TR | 75,2 |
| ME | 17,1 |
| XS | 23,8 |
| ZZ | 34,8 |
| 0707 00 05 | MK | 21,3 |
| TR | 105,1 |
| ZZ | 63,2 |
| 0709 90 70 | TR | 87,1 |
| ZZ | 87,1 |
| 0805 50 10 | AR | 91,4 |
| US | 55,6 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 99,2 |
| ZZ | 86,9 |
| 0808 10 80 | AR | 92,0 |
| BR | 99,9 |
| CL | 97,9 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 116,4 |
| US | 118,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 103,1 |
| ZZ | 97,2 |
| 0808 20 50 | AR | 111,5 |
| AU | 143,2 |
| CL | 116,0 |
| NZ | 116,2 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 118,9 |
| 0809 10 00 | TR | 169,7 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 148,4 |
| 0809 20 95 | TR | 340,1 |
| US | 305,5 |
| ZZ | 322,8 |
| 0809 30 | TR | 129,9 |
| ZZ | 129,9 |
| 0809 40 05 | IL | 154,7 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

32,2

MK

25,8

TR

75,2

ME

17,1

XS

23,8

ZZ

34,8

0707 00 05

MK

21,3

TR

105,1

ZZ

63,2

0709 90 70

TR

87,1

ZZ

87,1

0805 50 10

AR

91,4

US

55,6

UY

101,5

ZA

99,2

ZZ

86,9

0808 10 80

AR

92,0

BR

99,9

CL

97,9

CN

69,1

NZ

116,4

US

118,0

UY

81,3

ZA

103,1

ZZ

97,2

0808 20 50

AR

111,5

AU

143,2

CL

116,0

NZ

116,2

ZA

107,5

ZZ

118,9

0809 10 00

TR

169,7

XS

127,0

ZZ

148,4

0809 20 95

TR

340,1

US

305,5

ZZ

322,8

0809 30

TR

129,9

ZZ

129,9

0809 40 05

IL

154,7

XS

99,1

ZZ

126,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 189/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 674/2008

z dne 16. julija 2008

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006 in o določitvi zgornjih proračunskih mej za 2008 za delno ali neobvezno izvajanje sheme enotnega plačila in letne finančne pomoči za shemo enotnega plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (1) in zlasti odstavka 2 člena 64, odstavka 2 člena 70, odstavka 3 člena 143b, ter odstavka 1 in druge alinee odstavka 2 člena 143bc Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006 z dne 30. januarja 2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (2) in zlasti drugega stavka odstavka 3 člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003 so za vsako državo članico določene nacionalne zgornje meje, ki jih referenčni zneski iz poglavja 2 naslova III navedene uredbe ne smejo presegati. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003 so za vsako državo članico določene nacionalne zgornje meje, ki jih referenčni zneski iz poglavja 2 naslova III navedene uredbe ne smejo presegati.

| (2) | V skladu s prvim stavkom odstavka 3 člena 20 Uredbe (ES) št. 247/2006 je Portugalska sklenila znižati nacionalno zgornjo mejo pravic do premije za krave dojilje za leto 2008 in naslednja leta in ustrezni znesek prenesti, da bi povečala prispevek Skupnosti iz člena 23 Uredbe (ES) št. 247/2006 za financiranje posebnih ukrepov iz navedene uredbe. Zato je treba od nacionalnih zgornjih mej za Portugalsko za leto 2008 in naslednja leta iz Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003 odbiti znesek, ki ga je treba prišteti k zneskom iz odstavka 2 člena 23 Uredbe (ES) št. 247/2006 za proračunsko leto 2009 in naslednja proračunska leta. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s prvim stavkom odstavka 3 člena 20 Uredbe (ES) št. 247/2006 je Portugalska sklenila znižati nacionalno zgornjo mejo pravic do premije za krave dojilje za leto 2008 in naslednja leta in ustrezni znesek prenesti, da bi povečala prispevek Skupnosti iz člena 23 Uredbe (ES) št. 247/2006 za financiranje posebnih ukrepov iz navedene uredbe. Zato je treba od nacionalnih zgornjih mej za Portugalsko za leto 2008 in naslednja leta iz Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003 odbiti znesek, ki ga je treba prišteti k zneskom iz odstavka 2 člena 23 Uredbe (ES) št. 247/2006 za proračunsko leto 2009 in naslednja proračunska leta.

| (3) | Za države članice, ki v letu 2008 izvajajo shemo enotnega plačila iz naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, je treba za leto 2008 določiti zgornje proračunske meje za vsako od plačil iz členov 66 do 69 navedene uredbe v skladu s pogoji iz oddelka 2 poglavja 5 naslova III navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Za države članice, ki v letu 2008 izvajajo shemo enotnega plačila iz naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, je treba za leto 2008 določiti zgornje proračunske meje za vsako od plačil iz členov 66 do 69 navedene uredbe v skladu s pogoji iz oddelka 2 poglavja 5 naslova III navedene uredbe.

| (4) | Za države članice, ki v letu 2008 uporabljajo možnost iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1782/2003, je treba za leto 2008 določiti zgornje proračunske meje za neposredna plačila, izključena iz sheme enotnega plačila. |
| --- | --- |

(4)

Za države članice, ki v letu 2008 uporabljajo možnost iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1782/2003, je treba za leto 2008 določiti zgornje proračunske meje za neposredna plačila, izključena iz sheme enotnega plačila.

| (5) | Zaradi jasnosti je treba objaviti zgornje proračunske meje za leto 2008 za shemo enotnega plačila po odbitku zgornjih mej za plačila iz členov 66 do 70 Uredbe (ES) št. 1782/2003 od revidiranih zgornjih mej iz Priloge VIII k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti je treba objaviti zgornje proračunske meje za leto 2008 za shemo enotnega plačila po odbitku zgornjih mej za plačila iz členov 66 do 70 Uredbe (ES) št. 1782/2003 od revidiranih zgornjih mej iz Priloge VIII k navedeni uredbi.

| (6) | Za države članice, ki v letu 2008 izvajajo shemo enotnega plačila na površino iz naslova IVa Uredbe (ES) št. 1782/2003, je treba letno finančno pomoč za leto 2008 določiti v skladu z odstavkom 3 člena 143b navedene uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Za države članice, ki v letu 2008 izvajajo shemo enotnega plačila na površino iz naslova IVa Uredbe (ES) št. 1782/2003, je treba letno finančno pomoč za leto 2008 določiti v skladu z odstavkom 3 člena 143b navedene uredbe.

| (7) | Za države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, je zaradi jasnosti treba objaviti najvišji znesek razpoložljivih sredstev za leto 2008 za dodelitev ločenega plačila za sladkor v skladu s členom 143ba Uredbe (ES) št. 1782/2003, določen na podlagi sporočil teh držav članic. |
| --- | --- |

(7)

Za države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, je zaradi jasnosti treba objaviti najvišji znesek razpoložljivih sredstev za leto 2008 za dodelitev ločenega plačila za sladkor v skladu s členom 143ba Uredbe (ES) št. 1782/2003, določen na podlagi sporočil teh držav članic.

| (8) | Za države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, je zaradi jasnosti treba objaviti najvišji znesek razpoložljivih sredstev za leto 2008 za dodelitev ločenega plačila za sadje in zelenjavo v skladu s členom 143bb Uredbe (ES) št. 1782/2003, določen na podlagi sporočil teh držav članic. |
| --- | --- |

(8)

Za države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, je zaradi jasnosti treba objaviti najvišji znesek razpoložljivih sredstev za leto 2008 za dodelitev ločenega plačila za sadje in zelenjavo v skladu s členom 143bb Uredbe (ES) št. 1782/2003, določen na podlagi sporočil teh držav članic.

| (9) | Za države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, je treba na podlagi sporočil teh držav članic zgornje proračunske meje za prehodna plačila za sadje in zelenjavo za leto 2008 določiti v skladu z odstavkoma 1 in 2 člena 143bc Uredbe (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

(9)

Za države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, je treba na podlagi sporočil teh držav članic zgornje proračunske meje za prehodna plačila za sadje in zelenjavo za leto 2008 določiti v skladu z odstavkoma 1 in 2 člena 143bc Uredbe (ES) št. 1782/2003.

| (10) | Uredbi (ES) št. 1782/2003 in (ES) št. 247/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbi (ES) št. 1782/2003 in (ES) št. 247/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003 se zneski v zvezi s Portugalsko za leto 2008 in za naslednja leta nadomestijo z naslednjimi zneski:

| „2008 | : | 608 221, |
| --- | --- | --- |
| 2009 | : | 608 751, |
| 2010 in pozneje | : | 608 447.“ |

„2008

:

608 221,

2009

:

608 751,

2010 in pozneje

:

608 447.“

Člen 2

V preglednici iz odstavka 2 člena 23 Uredbe (ES) št. 247/2006 se zneski v zvezi z Azori in Madeiro za proračunsko leto 2009 in za naslednja proračunska leta nadomestijo z naslednjimi zneski:

| „2009 | : | 87,08, |
| --- | --- | --- |
| 2010 in pozneje | : | 87,18.“ |

„2009

:

87,08,

2010 in pozneje

:

87,18.“

Člen 3

1.   Zgornje proračunske meje za leto 2008 iz členov 66 do 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003 so navedene v Prilogi I k tej uredbi.

2.   Zgornje proračunske meje za leto 2008 iz odstavka 2 člena 70 Uredbe (ES) št. 1782/2003 so navedene v Prilogi II k tej uredbi.

3.   Zgornje proračunske meje za shemo enotnega plačila za leto 2008 iz naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003 so navedene v Prilogi III k tej uredbi.

4.   Letna finančna pomoč za leto 2008 iz odstavka 3 člena 143b Uredbe (ES) št. 1782/2003 je navedena v Prilogi IV k tej uredbi.

5.   Najvišji zneski razpoložljivih sredstev za leto 2008 za dodelitev ločenega plačila za sladkor iz odstavka 4 člena 143ba Uredbe (ES) št. 1782/2003 za Češko, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Poljsko, Romunijo in Slovaško so navedeni v Prilogi V k tej uredbi.

6.   Najvišji zneski razpoložljivih sredstev za leto 2008 za dodelitev ločenega plačila za sadje in zelenjavo iz odstavka 4 člena 143bb Uredbe (ES) št. 1782/2003 za Češko, Madžarsko, Poljsko in Slovaško so navedeni v Prilogi VI k tej uredbi.

7.   Zgornje proračunske meje za leto 2008 iz odstavka 1 in druge alinee odstavka 2 člena 143bc Uredbe (ES) št. 1782/2003 so navedene v Prilogi VII k tej uredbi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 615/2008 (UL L 168, 28.6.2008, str. 1).

1

(2)  UL L 42, 14.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1276/2007 (UL L 284, 30.10.2007, str. 11).

2

---

PRILOGA I

ZGORNJE PRORAČUNSKE MEJE ZA NEPOSREDNA PLAČILA, KI SE DODELIJO V SKLADU Z DOLOČBAMI ČLENOV 66 DO 69 UREDBE (ES) št. 1782/2003

Koledarsko leto 2008

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | BE | DK | DE | EL | ES | FR | IT | NL | AT | PT | SI | FI | SE | UK |
| Plačila na površino za poljščine | | | | | 372 670 | 1 154 046 | | | | | | | | |
| Dodatno plačilo za pšenico durum | | | | | 42 025 | 14 820 | | | | | | | | |
| Premija za krave dojilje | 77 565 | | | | 261 153 | 734 416 | | | 70 578 | 78 695 | | | | |
| Dodatna premija za krave dojilje | 19 389 | | | | 26 000 | | | | 99 | 9 462 | | | | |
| Posebna premija za govedo | | 33 085 | | | | | | | | | 6 298 | 24 420 | 37 446 | |
| Klavna premija, odrasle živali | | | | | 47 175 | 101 248 | | 62 200 | 17 348 | 8 657 | | | | |
| Klavna premija, teleta | 6 384 | | | | 560 | 79 472 | | 40 300 | 5 085 | 946 | | | | |
| Premije za ovce in koze | | 855 | | | 183 499 | | | | | 21 892 | 432 | 600 | | |
| Premije za ovce | | | | | | 66 455 | | | | | | | | |
| Dodatne premije za ovce in koze | | | | | 55 795 | | | | | 7 184 | 149 | 200 | | |
| Dodatne premije za ovce | | | | | | 19 572 | | | | | | | | |
| Pomoč za površino, zasajeno s hmeljem | | | 2 277 | | | 98 | | | 27 | | 124 | | | |
| Paradižnik – člen 68b, odstavek 1 | | | | 10 720 | 28 117 | 4 017 | 91 984 | | | 16 667 | | | | |
| Sadje in zelenjava, razen paradižnika – člen 68b, odstavek 2 | | | | 17 920 | 93 733 | 43 152 | 9 700 | | | | | | | |
| Člen 69, vsi sektorji | | | | | | | | | | | | | 3 421 | |
| Člen 69, poljščine | | | | 47 323 | | | 141 712 | | | 1 878 | | 5 840 | | |
| Člen 69, riž | | | | | | | | | | 150 | | | | |
| Člen 69, goveje in telečje meso | | | | 8 810 | 54 966 | | 28 674 | | | 1 681 | 3 713 | 10 118 | | 29 800 |
| Člen 69, ovčje in kozje meso | | | | 12 615 | | | 8 665 | | | 616 | | | | |
| Člen 69, bombaž | | | | | 13 432 | | | | | | | | | |
| Člen 69, oljčno olje | | | | 22 196 | | | | | | 5 658 | | | | |
| Člen 69, tobak | | | | 7 578 | 2 353 | | | | | | | | | |
| Člen 69, sladkor | | | | 2 697 | 18 985 | | 9 932 | | | 1 203 | | | | |
| Člen 69, mlečni proizvodi | | | | | 19 763 | | | | | | | | | |

(v tisočih EUR)

BE

DK

DE

EL

ES

FR

IT

NL

AT

PT

SI

FI

SE

UK

Plačila na površino za poljščine

372 670

1 154 046

Dodatno plačilo za pšenico durum

42 025

14 820

Premija za krave dojilje

77 565

261 153

734 416

70 578

78 695

Dodatna premija za krave dojilje

19 389

26 000

99

9 462

Posebna premija za govedo

33 085

6 298

24 420

37 446

Klavna premija, odrasle živali

47 175

101 248

62 200

17 348

8 657

Klavna premija, teleta

6 384

560

79 472

40 300

5 085

946

Premije za ovce in koze

855

183 499

21 892

432

600

Premije za ovce

66 455

Dodatne premije za ovce in koze

55 795

7 184

149

200

Dodatne premije za ovce

19 572

Pomoč za površino, zasajeno s hmeljem

2 277

98

27

124

Paradižnik – člen 68b, odstavek 1

10 720

28 117

4 017

91 984

16 667

Sadje in zelenjava, razen paradižnika – člen 68b, odstavek 2

17 920

93 733

43 152

9 700

Člen 69, vsi sektorji

3 421

Člen 69, poljščine

47 323

141 712

1 878

5 840

Člen 69, riž

150

Člen 69, goveje in telečje meso

8 810

54 966

28 674

1 681

3 713

10 118

29 800

Člen 69, ovčje in kozje meso

12 615

8 665

616

Člen 69, bombaž

13 432

Člen 69, oljčno olje

22 196

5 658

Člen 69, tobak

7 578

2 353

Člen 69, sladkor

2 697

18 985

9 932

1 203

Člen 69, mlečni proizvodi

19 763

---

PRILOGA II

ZGORNJE PRORAČUNSKE MEJE ZA NEPOSREDNA PLAČILA, KI SE DODELIJO V SKLADU Z DOLOČBAMI ČLENA 70 UREDBE (ES) št. 1782/2003

Koledarsko leto 2008

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Belgija | Grčija | Španija | Francija | Italija | Nizozemska | Portugalska | Finska |
| Točka (a) odstavka 1 člena 70 |
| Pomoč za semena | 1 397 | 1 400 | 10 347 | 2 310 | 13 321 | 726 | 272 | 1 150 |
| Točka (b) odstavka 1 člena 70 |
| Plačila za poljščine | | | 23 | | | | | |
| Pomoč za zrnate stročnice | | | 1 | | | | | |
| Posebna pomoč za riž | | | | 3 053 | | | | |
| Pomoč za tobak | | | | | | | 166 | |
| Mlečne premije | | | | | | | 12 608 | |
| Dodatna plačila za proizvajalce mleka | | | | | | | 6 254 | |

(v tisočih EUR)

Belgija

Grčija

Španija

Francija

Italija

Nizozemska

Portugalska

Finska

Točka (a) odstavka 1 člena 70

Pomoč za semena

1 397

1 400

10 347

2 310

13 321

726

272

1 150

Točka (b) odstavka 1 člena 70

Plačila za poljščine

23

Pomoč za zrnate stročnice

1

Posebna pomoč za riž

3 053

Pomoč za tobak

166

Mlečne premije

12 608

Dodatna plačila za proizvajalce mleka

6 254

---

PRILOGA III

ZGORNJE PRORAČUNSKE MEJE ZA SHEMO ENOTNEGA PLAČILA

Koledarsko leto 2008

| Država članica | Tisoči EUR |
| --- | --- |
| Belgija | 502 200 |
| Danska | 993 338 |
| Nemčija | 5 741 963 |
| Irska | 1 340 752 |
| Grčija | 2 234 039 |
| Španija | 3 600 357 |
| Francija | 6 159 613 |
| Italija | 3 827 342 |
| Luksemburg | 37 051 |
| Malta | 3 017 |
| Nizozemska | 743 163 |
| Avstrija | 649 473 |
| Portugalska | 434 232 |
| Slovenija | 62 902 |
| Finska | 523 362 |
| Švedska | 719 414 |
| Združeno kraljestvo | 3 947 375 |

Država članica

Tisoči EUR

Belgija

502 200

Danska

993 338

Nemčija

5 741 963

Irska

1 340 752

Grčija

2 234 039

Španija

3 600 357

Francija

6 159 613

Italija

3 827 342

Luksemburg

37 051

Malta

3 017

Nizozemska

743 163

Avstrija

649 473

Portugalska

434 232

Slovenija

62 902

Finska

523 362

Švedska

719 414

Združeno kraljestvo

3 947 375

---

PRILOGA IV

LETNA FINANČNA POMOČ ZA SHEMO ENOTNEGA PLAČILA NA POVRŠINO

Koledarsko leto 2008

| Država članica | Tisoči EUR |
| --- | --- |
| Bolgarija | 248 821 |
| Češka | 437 762 |
| Estonija | 50 629 |
| Ciper | 24 597 |
| Latvija | 69 769 |
| Litva | 184 702 |
| Madžarska | 641 446 |
| Poljska | 1 432 192 |
| Romunija | 529 556 |
| Slovaška | 188 923 |

Država članica

Tisoči EUR

Bolgarija

248 821

Češka

437 762

Estonija

50 629

Ciper

24 597

Latvija

69 769

Litva

184 702

Madžarska

641 446

Poljska

1 432 192

Romunija

529 556

Slovaška

188 923

---

PRILOGA V

NAJVIŠJI ZNESKI RAZPOLOŽLJIVIH SREDSTEV ZA DRŽAVE ČLANICE ZA DODELITEV LOČENEGA PLAČILA ZA SLADKOR IZ ČLENA 143ba UREDBE (ES) št. 1782/2003

Koledarsko leto 2008

| Država članica | Tisoči EUR |
| --- | --- |
| Češka | 34 730 |
| Latvija | 6 110 |
| Litva | 9 476 |
| Madžarska | 37 865 |
| Poljska | 146 677 |
| Romunija | 2 781 |
| Slovaška | 17 712 |

Država članica

Tisoči EUR

Češka

34 730

Latvija

6 110

Litva

9 476

Madžarska

37 865

Poljska

146 677

Romunija

2 781

Slovaška

17 712

---

PRILOGA VI

NAJVIŠJI ZNESKI RAZPOLOŽLJIVIH SREDSTEV ZA DRŽAVE ČLANICE ZA DODELITEV LOČENEGA PLAČILA ZA SADJE IN ZELENJAVO IZ ČLENA 143bb UREDBE (ES) št. 1782/2003

Koledarsko leto 2008

| Država članica | Tisoči EUR |
| --- | --- |
| Češka | 414 |
| Madžarska | 4 756 |
| Poljska | 6 715 |
| Slovaška | 516 |

Država članica

Tisoči EUR

Češka

414

Madžarska

4 756

Poljska

6 715

Slovaška

516

---

PRILOGA VII

ZGORNJE PRORAČUNSKE MEJE ZA PREHODNA PLAČILA V SEKTORJU SADJA IN ZELENJAVE IZ ČLENA 143bc UREDBE (ES) št. 1782/2003

Koledarsko leto 2008

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Država članica | Ciper | Romunija | Slovaška |
| Paradižnik – člen 143bc, odstavek 1 | | 869 | 509 |
| Sadje in zelenjava, razen paradižnika – člen 143bc, odstavek 2 | 4 478 | | |

(v tisočih EUR)

Država članica

Ciper

Romunija

Slovaška

Paradižnik – člen 143bc, odstavek 1

869

509

Sadje in zelenjava, razen paradižnika – člen 143bc, odstavek 2

4 478

---

| 17.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 189/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 189/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 675/2008

z dne 16. julija 2008

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 1236/2005 navaja pristojne organe, katerim so pripisane določene naloge v zvezi z izvajanjem navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1236/2005 navaja pristojne organe, katerim so pripisane določene naloge v zvezi z izvajanjem navedene uredbe.

| (2) | Belgija, Češka, Danska, Estonija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Romunija, Slovenija, Slovaška in Združeno kraljestvo so zaprosile za spremembo informacij v zvezi s pristojnimi organi. Spremeniti je treba tudi naslov Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Belgija, Češka, Danska, Estonija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Romunija, Slovenija, Slovaška in Združeno kraljestvo so zaprosile za spremembo informacij v zvezi s pristojnimi organi. Spremeniti je treba tudi naslov Komisije.

| (3) | Primerno je, da se objavi popoln dopolnjen seznam pristojnih organov – |
| --- | --- |

(3)

Primerno je, da se objavi popoln dopolnjen seznam pristojnih organov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1236/2005 se nadomesti z besedilom Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2008

Za Komisijo

Benita FERRERO-WALDNER

Članica Komisije

---

(1)  UL L 200, 30.7.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

---

PRILOGA

„PRILOGA I

SEZNAM PRISTOJNIH ORGANOV IZ ČLENOV 8 IN 11

A.   Pristojni organi držav članic:

BELGIJA

| Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| B-1000 Brussel |
| Tel.: (32-2) 277 67 13 |
| Fax: (32-2) 277 50 63 |

Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

B-1000 Brussel

Tel.: (32-2) 277 67 13

Fax: (32-2) 277 50 63

| Service public fédéral économie, PME, classes moyennes & énergie |
| --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service licences |
| Rue de Louvain 44 |
| B-1000 Bruxelles |
| Tél.: (32-2) 277 67 13 |
| Fax: (32-2) 277 50 63 |

Service public fédéral économie, PME, classes moyennes & énergie

Direction générale du potentiel économique

Service licences

Rue de Louvain 44

B-1000 Bruxelles

Tél.: (32-2) 277 67 13

Fax: (32-2) 277 50 63

BOLGARIJA

| Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- |
| (Ministry of Economy and Energy) |
| ул.‘Славянска’ No 8 |
| гр. София, 1052 |
| България |
| Tel.: +359 29 40 71 |
| Fax: +359 29 87 21 90 |

Министерство на икономиката и енергетиката

(Ministry of Economy and Energy)

ул.‘Славянска’ No 8

гр. София, 1052

България

Tel.: +359 29 40 71

Fax: +359 29 87 21 90

ČEŠKA

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Česká republika |
| Tel.: (420) 224 90 76 41; (420) 224 90 76 38 |
| Fax: (420) 224 22 18 11 |
| E-mail: osm@mpo.cz |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Česká republika

Tel.: (420) 224 90 76 41; (420) 224 90 76 38

Fax: (420) 224 22 18 11

E-mail: osm@mpo.cz

DANSKA

Priloga III, št. 2 in 3

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Denmark |
| Telephone: (45) 72 26 84 00 |
| Telefax: (45) 33 93 35 10 |
| E-mail: jm@jm.dk |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Denmark

Telephone: (45) 72 26 84 00

Telefax: (45) 33 93 35 10

E-mail: jm@jm.dk

Prilogi II in III, št. 1

| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| --- |
| Erhvers- og Byggestyrelsen |
| Eksportkontroladministrationen |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Denmark |
| Telephone: (45) 35 46 60 00 |
| Telefax: (45) 35 46 60 01 |
| E-mail: ebst@ebst.dk |

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Erhvers- og Byggestyrelsen

Eksportkontroladministrationen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Denmark

Telephone: (45) 35 46 60 00

Telefax: (45) 35 46 60 01

E-mail: ebst@ebst.dk

NEMČIJA

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel.: (+49) 6196 908-0 |
| Fax: (+49) 6196 908 800 |
| E-Mail: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel.: (+49) 6196 908-0

Fax: (+49) 6196 908 800

E-Mail: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de

ESTONIJA

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| 1. Poliitikaosakond |
| Relvastus- ja strateegilise kauba kontrolli büroo |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Eesti |
| Tel: +372 637 7200 |
| Faks: +372 637 7288 |
| E-post: stratkom@mfa.ee |

Eesti Välisministeerium

1. Poliitikaosakond

Relvastus- ja strateegilise kauba kontrolli büroo

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Eesti

Tel: +372 637 7200

Faks: +372 637 7288

E-post: stratkom@mfa.ee

IRSKA

| Licensing Unit |
| --- |
| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| Earlsfort Centre |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |
| Telephone (353-1) 631 21 21 |
| Telefax (353-1) 631 25 62 |

Licensing Unit

Department of Enterprise, Trade and Employment

Earlsfort Centre

Lower Hatch Street

Dublin 2

Ireland

Telephone (353-1) 631 21 21

Telefax (353-1) 631 25 62

GRČIJA

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς |
| Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, |
| Εμπορικής Άμυνας |
| Ερμού και Κορνάρου 1, |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Ελλας |
| Τηλ.: (30) 210 328 60 21-22, (30) 210 328 60 51-47 |
| Fax: (30) 210 328 60 94 |
| e-mail: e3a@mnec.gr, e3c@mnec.gr |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς

Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών,

Εμπορικής Άμυνας

Ερμού και Κορνάρου 1,

GR-105 63 Αθήνα

Ελλας

Τηλ.: (30) 210 328 60 21-22, (30) 210 328 60 51-47

Fax: (30) 210 328 60 94

e-mail: e3a@mnec.gr, e3c@mnec.gr

ŠPANIJA

| Secretaría General de Comercio Exterior |
| --- |
| Secretaría de Estado de Comercio |
| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Telephone: (34) 91 3492587 |
| Telefax: (34) 91 3492470 |
| E-mail: | Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.MCX.ES |

Secretaría General de Comercio Exterior

Secretaría de Estado de Comercio

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Telephone: (34) 91 3492587

Telefax: (34) 91 3492470

E-mail:

Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.MCX.ES

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la Agencía Estatal de Administración Tributaria |
| --- |
| Subdirección General de Gestión Aduanera |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |
| España |
| Telephone: +34 91 7289450 |
| Telefax: +34 91 7292065 |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la Agencía Estatal de Administración Tributaria

Subdirección General de Gestión Aduanera

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

España

Telephone: +34 91 7289450

Telefax: +34 91 7292065

FRANCIJA

| Ministère du budget, des comptes publics et de la fonction publique |
| --- |
| Direction générale des douanes et droits indirects |
| Service des titres du commerce extérieur (Setice) |
| 14, rue Yves-Toudic |
| F-75010 PARIS |
| Téléphone : (33) 173 79 74 37/38/39/40/41 |
| Télécopie : (33) 173 79 74 36 |
| Courrier électronique : dg-setice@douane.finances.gouv.fr |

Ministère du budget, des comptes publics et de la fonction publique

Direction générale des douanes et droits indirects

Service des titres du commerce extérieur (Setice)

14, rue Yves-Toudic

F-75010 PARIS

Téléphone : (33) 173 79 74 37/38/39/40/41

Télécopie : (33) 173 79 74 36

Courrier électronique : dg-setice@douane.finances.gouv.fr

ITALIJA

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale |
| Divisione IV |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Roma |
| Italia |
| Telephone: | + 39 06 59 93 24 30 or
  - 39 06 59 93 25 01 |

Ministero dello Sviluppo Economico

Direzione Generale per la Politica Commerciale

Divisione IV

Viale Boston, 25

00144 Roma

Italia

Telephone:

- 39 06 59 93 24 30 or

- 39 06 59 93 25 01

Telefax: + 39 06 59 64 75 06

E-mail: polcom4@mincomes.it

CIPER

| Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Aδειών Eισαγωγών/Eξαγωγών |
| Ανδρέα Αραούζου 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Τηλ. (357-22) 86 71 00 |
| Φαξ (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy |

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Aδειών Eισαγωγών/Eξαγωγών

Ανδρέα Αραούζου 6

CY-1421 Λευκωσία

Τηλ. (357-22) 86 71 00

Φαξ (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| Trade Service |
| Import/Export Licensing Unit |
| 6 Andreas Araouzos Street |
| CY-1421 Nicosia |
| Telephone: (357-22) 86 71 00 |
| Telefax: (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

Trade Service

Import/Export Licensing Unit

6 Andreas Araouzos Street

CY-1421 Nicosia

Telephone: (357-22) 86 71 00

Telefax: (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy

LATVIJA

| Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Latvija |
| Telefax: +371 6 7280882 |

Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Latvija

Telefax: +371 6 7280882

LITVA

| Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos |
| --- |
| Licencijavimo skyrius |
| Saltoniškių g. 19 |
| LT-08105 Vilnius |
| Lietuva |
| Telephone: +370 8 271 97 67 |
| Telefax: +370 5 271 99 76 |
| E-mail: leidimai.pd@policija.lt |

Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos

Licencijavimo skyrius

Saltoniškių g. 19

LT-08105 Vilnius

Lietuva

Telephone: +370 8 271 97 67

Telefax: +370 5 271 99 76

E-mail: leidimai.pd@policija.lt

LUKSEMBURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Téléphone: (352) 24 78 23 70 |
| Télécopie: (352) 46 61 38 |
| Courrier électronique: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Téléphone: (352) 24 78 23 70

Télécopie: (352) 46 61 38

Courrier électronique: office.licences@mae.etat.lu

MADŽARSKA

| Magyar Kereskedelmi |
| --- |
| Engedélyezési Hivatal |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Telephone: +36 1 336 74 30 |
| Telefax: +36 1 336 74 28 |
| E-mail: spectrade@mkeh.hu |

Magyar Kereskedelmi

Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Telephone: +36 1 336 74 30

Telefax: +36 1 336 74 28

E-mail: spectrade@mkeh.hu

MALTA

| Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta CMR02 |
| Malta |
| Telephone: +356 25 69 02 09 |
| Telefax: +356 21 24 05 16 |

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta CMR02

Malta

Telephone: +356 25 69 02 09

Telefax: +356 21 24 05 16

NIZOZEMSKA

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Directoraat-generaal voor Buitenlandse Economische Betrekkingen |
| Directie Handelspolitiek en Globalisering |
| Bezuidenhoutseweg 20 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| The Netherlands |
| Telephone: (31-70) 379 64 85, 379 62 50 |

Ministerie van Economische Zaken

Directoraat-generaal voor Buitenlandse Economische Betrekkingen

Directie Handelspolitiek en Globalisering

Bezuidenhoutseweg 20

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

The Netherlands

Telephone: (31-70) 379 64 85, 379 62 50

AVSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Tel.: (+43) 1 71100 8327 |
| Fax: (+43) 1 71100 8386 |
| E-Mail: post@C22.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle

Stubenring 1

A-1011 Wien

Tel.: (+43) 1 71100 8327

Fax: (+43) 1 71100 8386

E-Mail: post@C22.bmwa.gv.at

POLJSKA

| Ministerstwo Gospodarki |
| --- |
| Departament Administrowania Obrotem |
| plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| Polska |
| tel. (+48 22) 693 55 53 |
| fax (+48 22) 693 40 21 |
| e-mail: SekretariatDAO_1@mg.gov.pl |

Ministerstwo Gospodarki

Departament Administrowania Obrotem

plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

Polska

tel. (+48 22) 693 55 53

fax (+48 22) 693 40 21

e-mail: SekretariatDAO_1@mg.gov.pl

PORTUGALSKA

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo |
| Direcção de Serviços de Licenciamento |
| Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega |
| P-1149-060 Lisboa |
| Tel.: (351-21) 881 42 63 |
| Fax: (351-21) 881 42 61 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo

Direcção de Serviços de Licenciamento

Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega

P-1149-060 Lisboa

Tel.: (351-21) 881 42 63

Fax: (351-21) 881 42 61

ROMUNIJA

| Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale |
| --- |
| Departamentul pentru Comerț Exterior |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 |
| București, sector 1 |
| Cod poștal 010036 |
| România |
| Tel. + 40 21 401 05 49; + 40 21 401 05 67 |
| + 40 21 401 05 03 |
| Fax: + 40 21 401 05 48; + 40 21 315 04 54 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

Departamentul pentru Comerț Exterior

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16

București, sector 1

Cod poștal 010036

România

Tel. + 40 21 401 05 49; + 40 21 401 05 67

+ 40 21 401 05 03

Fax: + 40 21 401 05 48; + 40 21 315 04 54

e-mail: clc@dce.gov.ro

SLOVENIJA

| Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- |
| Direktorat za ekonomske odnose s tujino |
| Kotnikova 5 |
| 1000 Ljubljana |
| Republika Slovenija |
| Telefon: +386 1 400 3542 |
| Telefaks: +386 1 400 3611 |

Ministrstvo za gospodarstvo

Direktorat za ekonomske odnose s tujino

Kotnikova 5

1000 Ljubljana

Republika Slovenija

Telefon: +386 1 400 3542

Telefaks: +386 1 400 3611

SLOVAŠKA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Telephone: +421 2 48 54 21 65 |
| Telefax: +421 2 43 42 39 15 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi

Mierová 19

827 15 Bratislava

Slovenská republika

Telephone: +421 2 48 54 21 65

Telefax: +421 2 43 42 39 15

FINSKA

| Sisäasiainministeriö |
| --- |
| Arpajais- ja asehallintoyksikkö |
| PL 50 |
| FI-11101 RIIHIMÄKI |
| Puhelin (358-9) 160 01 |
| Faksi (358-19) 72 06 68 |
| Sähköposti: aahy@poliisi.fi |

Sisäasiainministeriö

Arpajais- ja asehallintoyksikkö

PL 50

FI-11101 RIIHIMÄKI

Puhelin (358-9) 160 01

Faksi (358-19) 72 06 68

Sähköposti: aahy@poliisi.fi

ŠVEDSKA

| Kommerskollegium |
| --- |
| PO Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Tfn (46-8) 690 48 00 |
| Fax (46-8) 30 67 59 |
| E-post: registrator@kommers.se |

Kommerskollegium

PO Box 6803

S-113 86 Stockholm

Tfn (46-8) 690 48 00

Fax (46-8) 30 67 59

E-post: registrator@kommers.se

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Uvoz blaga iz Priloge II:

| Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform |
| --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House |
| West Precinct |
| Billingham TS23 2NF |
| United Kingdom |
| Telephone: (44-1642) 364 333 |
| Fax (44-1642) 364 269 |
| E-mail: enquiries.ilb@berr.gsi.gov.uk |

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Import Licensing Branch

Queensway House

West Precinct

Billingham TS23 2NF

United Kingdom

Telephone: (44-1642) 364 333

Fax (44-1642) 364 269

E-mail: enquiries.ilb@berr.gsi.gov.uk

Izvoz blaga, navedenega v prilogah II ali III, in zagotovitev tehnične pomoči v zvezi z blagom iz Priloge II, kakor je navedeno v členih 3(1) in (4(1):

| Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform |
| --- |
| Export Control Organisation |
| 1 Victoria Street |
| London SW1H 0ET |
| United Kingdom |
| Tel. (44-20) 7215 2423 |
| Fax (44-20) 7215 0531 |
| E-mail: lu3.eca@berr.gsi.gov.uk |

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Export Control Organisation

1 Victoria Street

London SW1H 0ET

United Kingdom

Tel. (44-20) 7215 2423

Fax (44-20) 7215 0531

E-mail: lu3.eca@berr.gsi.gov.uk

B.   Naslov za uradna obvestila Komisiji:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A.2. Crisis Response and Peace Building |
| CHAR 12/45 |
| B-1049 Brussels |
| Telefon: (32-2) 295 55 85 |
| Telefaks: (32-2) 299 08 73 |
| Elektronska pošta: relex-sanctions@ec.europa.eu.“ |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A.2. Crisis Response and Peace Building

CHAR 12/45

B-1049 Brussels

Telefon: (32-2) 295 55 85

Telefaks: (32-2) 299 08 73

Elektronska pošta: relex-sanctions@ec.europa.eu.“

---

| 17.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 189/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 189/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 676/2008

z dne 16. julija 2008

o vpisu nekaterih imen v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Ail de la Drôme (ZGO), Všestarská cibule (ZOP), Slovenská bryndza (ZGO), Ajo Morado de Las Pedroñeras (ZGO), Gamoneu ali Gamonedo (ZOP), Alheira de Vinhais (ZGO), Presunto de Vinhais ali Presunto Bísaro de Vinhais (ZGO))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 so bile v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavljene francoska vloga za registracijo imena „Ail de la Drôme“, češka vloga za registracijo imena „Všestarská cibule“, slovaška vloga za registracijo imena „Slovenská bryndza“, španski vlogi za registracijo imen „Ajo Morado de Las Pedroñeras“ in „Gamoneu“ ali „Gamonedo“ ter portugalski vlogi za registracijo imen „Alheira de Vinhais“ in „Presunto de Vinhais“ ali „Presunto Bísaro de Vinhais“. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 so bile v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavljene francoska vloga za registracijo imena „Ail de la Drôme“, češka vloga za registracijo imena „Všestarská cibule“, slovaška vloga za registracijo imena „Slovenská bryndza“, španski vlogi za registracijo imen „Ajo Morado de Las Pedroñeras“ in „Gamoneu“ ali „Gamonedo“ ter portugalski vlogi za registracijo imen „Alheira de Vinhais“ in „Presunto de Vinhais“ ali „Presunto Bísaro de Vinhais“.

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedena imena registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedena imena registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Imena iz Priloge k tej uredbi se registrirajo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 417/2008 (UL L 125, 9.5.2008, str. 27).

1

(2)  UL C 227, 27.9.2007, str. 20 (Ail de la Drôme), UL C 228, 28.9.2007, str. 18 (Všestarská cibule), UL C 232, 4.10.2007, str. 17 (Slovenská bryndza), UL C 233, 5.10.2007, str. 10 (Ajo Morado de Las Pedroñeras), UL C 236, 9.10.2007, str. 13 (Gamoneu ali Gamonedo), UL C 236, 9.10.2007, str. 18 (Alheira de Vinhais), UL C 236, 9.10.2007, str. 10 (Presunto de Vinhais ali Presunto Bísaro de Vinhais).

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, navedeni v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.2   Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PORTUGALSKA

Alheira de Vinhais (ZGO)

Presunto de Vinhais ali Presunto Bísaro de Vinhais (ZGO)

Skupina 1.3   Siri

ŠPANIJA

Gamoneu ali Gamonedo (ZOP)

SLOVAŠKA

Slovenská bryndza (ZGO)

Skupina 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ČEŠKA

Všestarská cibule (ZOP)

ŠPANIJA

Ajo Morado de Las Pedroñeras (ZGO)

FRANCIJA

Ail de la Drôme (ZGO)

---

| 17.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 189/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 189/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 677/2008

z dne 16. julija 2008

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2008 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 616/2007 z dne 4. junija 2007 o odprtju in načinu upravljanja tarifnih kvot Skupnosti v sektorju perutninskega mesa s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav (3) ter zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 616/2007 odpira tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju perutninskega mesa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 616/2007 odpira tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju perutninskega mesa.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2008 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2008, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2008 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2008, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (3) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2008 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2008, so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje – |
| --- | --- |

(3)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2008 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2008, so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vložena v skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2008, se uporabi koeficient dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja nisi bili predloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007, ki se dodajo v podobdobje med 1. januarjem in 31. marcem 2009, so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 142, 5.6.2007, str. 3. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1549/2007 (UL L 337, 21.12.2007, str. 75).

3

---

PRILOGA

| Št. skupine | Zap. št. | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, vložene za podobdobje med 1.10.2008-31.12.2008
  (%) | Količine, ki jih ni treba dodati v podobdobje med 1.1.2009-31.3.2009
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 1,512861 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 55 566 000 |
| 4 | 09.4214 | 15,583235 | — |
| 5 | 09.4215 | 29,741127 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 4 300 910 |
| 7 | 09.4217 | 2,883739 | — |
| 8 | 09.4218 | (1) | 6 807 600 |

Št. skupine

Zap. št.

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, vložene za podobdobje med 1.10.2008-31.12.2008

(%)

Količine, ki jih ni treba dodati v podobdobje med 1.1.2009-31.3.2009

(kg)

1

09.4211

1,512861

—

2

09.4212

(1)

55 566 000

4

09.4214

15,583235

—

5

09.4215

29,741127

—

6

09.4216

(2)

4 300 910

7

09.4217

2,883739

—

8

09.4218

(1)

6 807 600

---

(1)  Ni uporabe: Komisiji ni bil predložen noben zahtevek za izdajo dovoljenja.

(2)  Ni uporabe: zahtevki zajemajo količine, ki so manjše od razpoložljivih količin.

---

| 17.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 189/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 189/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 678/2008

z dne 16. julija 2008

o sedemindevetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001 o prepovedi izvoza nekaterega blaga in storitev v Afganistan, o poostritvi prepovedi poletov in podaljšanju zamrznitve sredstev in drugih finančnih virov talibanov iz Afganistana (1), ter zlasti prve alinee člena 7(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov se je 1. in 3. julija 2008 odločil, da spremeni seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov se je 1. in 3. julija 2008 odločil, da spremeni seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I je zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov, predvidenih s to uredbo, mora ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov, predvidenih s to uredbo, mora ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2008

Za Komisijo

Eneko LANDÁBURU

Generalni direktor za zunanje odnose

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 580/2008 (UL L 161, 20.6.2008, str. 25).

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| (1) | Pod naslov „Fizične osebe“ se dodajo naslednji vnosi:






  „(a) | Ahmed Deghdegh (alias Abd El Illah). Datum rojstva: 17.1.1967. Kraj rojstva: Anser, Wilaya (provinca) Jijel, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) član vodstva Organizacije Al-Kaide v islamskem Magrebu. Vključen zlasti v finančno poslovanje organizacije; (b) ime matere: Zakia Chebira. Ime očeta: Lakhdar. |
| --- | --- | --- |

(1)

Pod naslov „Fizične osebe“ se dodajo naslednji vnosi:

„(a)

Ahmed Deghdegh (alias Abd El Illah). Datum rojstva: 17.1.1967. Kraj rojstva: Anser, Wilaya (provinca) Jijel, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) član vodstva Organizacije Al-Kaide v islamskem Magrebu. Vključen zlasti v finančno poslovanje organizacije; (b) ime matere: Zakia Chebira. Ime očeta: Lakhdar.

| (b) | Yahia Djouadi (alias (a) Yahia Abou Ammar; (b) Abou Ala). Datum rojstva: 1.1.1967. Kraj rojstva: M’Hamid, Wilaya (provinca) Sidi Bel Abbes, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) član vodstva Organizacije Al-Kaide v islamskem Magrebu; (b) od junija 2008 se nahaja v severnem Maliju; (c) ime matere: Zohra Fares. Ime očeta: Mohamed. |
| --- | --- |

(b)

Yahia Djouadi (alias (a) Yahia Abou Ammar; (b) Abou Ala). Datum rojstva: 1.1.1967. Kraj rojstva: M’Hamid, Wilaya (provinca) Sidi Bel Abbes, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) član vodstva Organizacije Al-Kaide v islamskem Magrebu; (b) od junija 2008 se nahaja v severnem Maliju; (c) ime matere: Zohra Fares. Ime očeta: Mohamed.

| (c) | Salah Gasmi (alias (a) Abou Mohamed Salah; (b) Bounouadher). Datum rojstva: 13.4.1974. Kraj rojstva: Zeribet El Qued, Wilaya (provinca) Biskra, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) član vodstva Organizacije Al-Kaide v islamskem Magrebu. Vključen zlasti v propagandne dejavnosti organizacije; (b) od junija 2008 se nahaja v severnem Maliju; (c) ime matere: Yamina Soltane. Ime očeta: Abdelaziz. |
| --- | --- |

(c)

Salah Gasmi (alias (a) Abou Mohamed Salah; (b) Bounouadher). Datum rojstva: 13.4.1974. Kraj rojstva: Zeribet El Qued, Wilaya (provinca) Biskra, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) član vodstva Organizacije Al-Kaide v islamskem Magrebu. Vključen zlasti v propagandne dejavnosti organizacije; (b) od junija 2008 se nahaja v severnem Maliju; (c) ime matere: Yamina Soltane. Ime očeta: Abdelaziz.

| (d) | Abid Hammadou (alias (a) Abdelhamid Abou Zeid; (b) Youcef Adel; (c) Abou Abdellah). Datum rojstva: 12.12.1965. Kraj rojstva: Touggourt, Wilaya (provinca) Ouargla, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) povezan z Organizacijo Al-Kaide v islamskem Magrebu; (b) od junija 2008 se nahaja v severnem Maliju; (c) ime matere: Fatma Hammadou. Ime očeta: Benabes.“ |
| --- | --- |

(d)

Abid Hammadou (alias (a) Abdelhamid Abou Zeid; (b) Youcef Adel; (c) Abou Abdellah). Datum rojstva: 12.12.1965. Kraj rojstva: Touggourt, Wilaya (provinca) Ouargla, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) povezan z Organizacijo Al-Kaide v islamskem Magrebu; (b) od junija 2008 se nahaja v severnem Maliju; (c) ime matere: Fatma Hammadou. Ime očeta: Benabes.“

| (2) | Vnos „Hamid Al-Ali (alias (a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, (b) Hamed Al-'Ali, (c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, (d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, (e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, (f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, (g) Abu Salim). Datum rojstva: 20.1.1960. Državljanstvo: kuvajtsko“, pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali (alias (a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, (b) Hamed Al-'Ali, (c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, (d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, (e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, (f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, (g) Abu Salim). Datum rojstva: 20.1.1960. Državljanstvo: kuvajtsko.“ |
| --- | --- |

(2)

Vnos „Hamid Al-Ali (alias (a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, (b) Hamed Al-'Ali, (c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, (d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, (e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, (f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, (g) Abu Salim). Datum rojstva: 20.1.1960. Državljanstvo: kuvajtsko“, pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali (alias (a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, (b) Hamed Al-'Ali, (c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, (d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, (e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, (f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, (g) Abu Salim). Datum rojstva: 20.1.1960. Državljanstvo: kuvajtsko.“

| (3) | Vnos „Jaber Al-Jalamah (alias (a) Jaber Al-Jalahmah, (b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, (c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, (d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, (e) Jabir Al-Jalhami, (f) Abdul-Ghani, (g) Abu Muhammad). Datum rojstva: 24.9.1959. Državljanstvo: kuvajtsko. Št. potnega lista: 101423404“, pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Jaber Abdallah Jaber Al-Jalahmah (alias (a) Jaber Al-Jalamah, (b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, (c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, (d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, (e) Jabir Al-Jalhami, (f) Abdul-Ghani, (g) Abu Muhammad). Datum rojstva: 24.9.1959. Državljanstvo: kuvajtsko. Št. potnega lista: 101423404.“ |
| --- | --- |

(3)

Vnos „Jaber Al-Jalamah (alias (a) Jaber Al-Jalahmah, (b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, (c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, (d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, (e) Jabir Al-Jalhami, (f) Abdul-Ghani, (g) Abu Muhammad). Datum rojstva: 24.9.1959. Državljanstvo: kuvajtsko. Št. potnega lista: 101423404“, pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Jaber Abdallah Jaber Al-Jalahmah (alias (a) Jaber Al-Jalamah, (b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, (c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, (d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, (e) Jabir Al-Jalhami, (f) Abdul-Ghani, (g) Abu Muhammad). Datum rojstva: 24.9.1959. Državljanstvo: kuvajtsko. Št. potnega lista: 101423404.“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Evropski parlament

| 17.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 189/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 189/25

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

z dne 18. junija 2008

o spremembi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic

(2008/587/ES, Euratom)

EVROPSKI PARLAMENT JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 195(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 107d(4) Pogodbe,

ob upoštevanju osnutka sklepa, ki ga je Evropski parlament odobril 22. aprila 2008 (1), ter sprejete resolucije in odobrenih sprememb z dne 18. junija 2008 (2),

ob upoštevanju mnenja Komisije,

s soglasjem Sveta (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Listina Evropske unije o temeljnih pravicah priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico državljanov Unije. |
| --- | --- |

(1)

Listina Evropske unije o temeljnih pravicah priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico državljanov Unije.

| (2) | Zaupanje državljanov v sposobnost varuha človekovih pravic, da vodi temeljite in nepristranske preiskave v domnevnih primerih slabega upravljanja, je bistveno za uspeh dejavnosti varuha človekovih pravic. |
| --- | --- |

(2)

Zaupanje državljanov v sposobnost varuha človekovih pravic, da vodi temeljite in nepristranske preiskave v domnevnih primerih slabega upravljanja, je bistveno za uspeh dejavnosti varuha človekovih pravic.

| (3) | Zaželeno je, da se Statut varuha človekovih pravic prilagodi in tako odpravi kakršna koli morebitna negotovost glede sposobnosti varuha človekovih pravic, da vodi temeljite in nepristranske preiskave v domnevnih primerih slabega upravljanja. |
| --- | --- |

(3)

Zaželeno je, da se Statut varuha človekovih pravic prilagodi in tako odpravi kakršna koli morebitna negotovost glede sposobnosti varuha človekovih pravic, da vodi temeljite in nepristranske preiskave v domnevnih primerih slabega upravljanja.

| (4) | Zaželeno je, da se Statut varuha človekovih pravic prilagodi, da bi omogočili morebitni razvoj zakonskih določb ali sodne prakse v zvezi z ukrepanjem organov, pisarn in agencij Evropske unije v primerih pred Sodiščem. |
| --- | --- |

(4)

Zaželeno je, da se Statut varuha človekovih pravic prilagodi, da bi omogočili morebitni razvoj zakonskih določb ali sodne prakse v zvezi z ukrepanjem organov, pisarn in agencij Evropske unije v primerih pred Sodiščem.

| (5) | Zaželeno je, da se Statut varuha človekovih pravic prilagodi, da bi upoštevali spremembe, nastale v zadnjih letih, glede vloge institucij in organov EU v boju proti goljufijam zoper finančne interese Evropske unije, zlasti ustanovitev Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in tako omogočili varuhu človekovih pravic, da te institucije ali organe obvesti o vseh informacijah, ki sodijo v njihovo pristojnost. |
| --- | --- |

(5)

Zaželeno je, da se Statut varuha človekovih pravic prilagodi, da bi upoštevali spremembe, nastale v zadnjih letih, glede vloge institucij in organov EU v boju proti goljufijam zoper finančne interese Evropske unije, zlasti ustanovitev Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in tako omogočili varuhu človekovih pravic, da te institucije ali organe obvesti o vseh informacijah, ki sodijo v njihovo pristojnost.

| (6) | Zaželeno je, da se sprejmejo ukrepi, da se varuhu človekovih pravic omogoči vzpostavitev sodelovanja s podobnimi institucijami na nacionalni in mednarodni ravni ter z nacionalnimi ali mednarodnimi institucijami, čeprav imajo večje pristojnosti kakor Evropski varuh človekovih pravic, na primer varstvo človekovih pravic, saj bi takšno sodelovanje lahko pozitivno prispevalo k bolj učinkoviti dejavnosti varuha človekovih pravic. |
| --- | --- |

(6)

Zaželeno je, da se sprejmejo ukrepi, da se varuhu človekovih pravic omogoči vzpostavitev sodelovanja s podobnimi institucijami na nacionalni in mednarodni ravni ter z nacionalnimi ali mednarodnimi institucijami, čeprav imajo večje pristojnosti kakor Evropski varuh človekovih pravic, na primer varstvo človekovih pravic, saj bi takšno sodelovanje lahko pozitivno prispevalo k bolj učinkoviti dejavnosti varuha človekovih pravic.

| (7) | Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo je prenehala veljati leta 2002 – |
| --- | --- |

(7)

Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo je prenehala veljati leta 2002 –

SKLENIL:

Člen 1

Spremembe k Sklepu 94/262/ESPJ, ES, Euratom

Sklep Evropskega parlamenta 94/262/ESPJ, ES, Euratom (4) se spremeni:

| 1. | v prvem sklicevanju se črtajo besede „člena 20d(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo“; |
| --- | --- |

1.

v prvem sklicevanju se črtajo besede „člena 20d(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo“;

| 2. | tretja uvodna izjava se nadomesti z naslednjim:
  „ker mora imeti varuh človekovih pravic, ki lahko deluje tudi na lastno pobudo, dostop do vseh sredstev, potrebnih za opravljanje svojih nalog; ker so zato institucije in organi Skupnosti dolžni varuhu človekovih pravic na njegovo zahtevo posredovati vse informacije, ki jih od njih zahteva, in brez poseganja v dolžnost varuha človekovih pravic, da takih informacij ne razkrije; ker bi bilo treba dostop do tajnih informacij ali dokumentov, zlasti do dokumentov občutljive narave v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 (5), dovoliti ob spoštovanju predpisov o varnosti zadevne institucije ali organa Skupnosti; ker bi morale institucije ali organi, ki posredujejo zaupne informacije ali dokumente iz prvega pododstavka člena 3(2), o zaupnosti teh informacij ali dokumentov obvestiti varuha človekovih pravic; ker bi se moral varuh človekovih pravic za namene izvajanja predpisov, določenih v prvem pododstavku člena 3(2), vnaprej dogovoriti z zadevno institucijo ali organom o pogojih za ravnanje s tajnimi informacijami ali dokumenti in drugimi podatki, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti; ker varuh človekovih pravic, kadar meni, da zahtevane pomoči ne bo dobil, to sporoči Evropskemu parlamentu, ki ustrezno ukrepa; |
| --- | --- |

2.

tretja uvodna izjava se nadomesti z naslednjim:

„ker mora imeti varuh človekovih pravic, ki lahko deluje tudi na lastno pobudo, dostop do vseh sredstev, potrebnih za opravljanje svojih nalog; ker so zato institucije in organi Skupnosti dolžni varuhu človekovih pravic na njegovo zahtevo posredovati vse informacije, ki jih od njih zahteva, in brez poseganja v dolžnost varuha človekovih pravic, da takih informacij ne razkrije; ker bi bilo treba dostop do tajnih informacij ali dokumentov, zlasti do dokumentov občutljive narave v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 (5), dovoliti ob spoštovanju predpisov o varnosti zadevne institucije ali organa Skupnosti; ker bi morale institucije ali organi, ki posredujejo zaupne informacije ali dokumente iz prvega pododstavka člena 3(2), o zaupnosti teh informacij ali dokumentov obvestiti varuha človekovih pravic; ker bi se moral varuh človekovih pravic za namene izvajanja predpisov, določenih v prvem pododstavku člena 3(2), vnaprej dogovoriti z zadevno institucijo ali organom o pogojih za ravnanje s tajnimi informacijami ali dokumenti in drugimi podatki, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti; ker varuh človekovih pravic, kadar meni, da zahtevane pomoči ne bo dobil, to sporoči Evropskemu parlamentu, ki ustrezno ukrepa;

| 3. | v členu 1(1) se črtajo besede „členom 20d(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo“; |
| --- | --- |

3.

v členu 1(1) se črtajo besede „členom 20d(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo“;

| 4. | člen 3(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Institucije in organi Skupnosti morajo varuhu človekovih pravic posredovati vse informacije, ki jih od njih zahteva, in mu omogočiti dostop do zadevnih spisov. Dostop do tajnih informacij ali dokumentov, zlasti do dokumentov občutljive narave v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se dovoli ob spoštovanju predpisov o varnosti zadevne institucije ali organa Skupnosti.
  Institucije ali organi, ki posredujejo zaupne informacije ali dokumente iz prejšnjega pododstavka, o zaupnosti teh informacij ali dokumentov obvestijo varuha.
  Varuh človekovih pravic se za namene izvajanja predpisov, določenih v prvem pododstavku, vnaprej dogovori z zadevno institucijo ali organom o pogojih za ravnanje s tajnimi informacijami ali dokumenti in drugimi podatki, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.
  Dostop do dokumentov, ki izhajajo iz države članice in so z zakonom ali predpisom opredeljeni za tajne, smejo zadevne institucije ali organi dovoliti le, če je država članica v to predhodno privolila.
  Dostop do drugih dokumentov, ki izhajajo iz države članice, pa dovolijo po tem, ko so zadevno državo članico s tem seznanili.
  V obeh primerih in v skladu s členom 4 varuh človekovih pravic ne sme širiti vsebine takih dokumentov.
  Uradniki in drugi uslužbenci institucij in organov Skupnosti morajo na zahtevo varuha človekovih pravic pričati; še naprej jih obvezujejo ustrezne določbe Kadrovskih predpisov, zlasti dolžnost poslovne skrivnosti.“; |
| --- | --- |

4.

člen 3(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Institucije in organi Skupnosti morajo varuhu človekovih pravic posredovati vse informacije, ki jih od njih zahteva, in mu omogočiti dostop do zadevnih spisov. Dostop do tajnih informacij ali dokumentov, zlasti do dokumentov občutljive narave v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se dovoli ob spoštovanju predpisov o varnosti zadevne institucije ali organa Skupnosti.

Institucije ali organi, ki posredujejo zaupne informacije ali dokumente iz prejšnjega pododstavka, o zaupnosti teh informacij ali dokumentov obvestijo varuha.

Varuh človekovih pravic se za namene izvajanja predpisov, določenih v prvem pododstavku, vnaprej dogovori z zadevno institucijo ali organom o pogojih za ravnanje s tajnimi informacijami ali dokumenti in drugimi podatki, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

Dostop do dokumentov, ki izhajajo iz države članice in so z zakonom ali predpisom opredeljeni za tajne, smejo zadevne institucije ali organi dovoliti le, če je država članica v to predhodno privolila.

Dostop do drugih dokumentov, ki izhajajo iz države članice, pa dovolijo po tem, ko so zadevno državo članico s tem seznanili.

V obeh primerih in v skladu s členom 4 varuh človekovih pravic ne sme širiti vsebine takih dokumentov.

Uradniki in drugi uslužbenci institucij in organov Skupnosti morajo na zahtevo varuha človekovih pravic pričati; še naprej jih obvezujejo ustrezne določbe Kadrovskih predpisov, zlasti dolžnost poslovne skrivnosti.“;

| 5. | člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  1.   Varuh človekovih pravic in njegovo osebje, za katerega se uporabljata člen 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člen 194 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, ne smejo širiti informacij ali dokumentov, ki so jih pridobili med preiskavami. Brez poseganja v odstavek 2 še zlasti ne smejo širiti tajnih informacij ali dokumentov, poslanih varuhu človekovih pravic, predvsem dokumentov občutljive narave v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001, ali dokumentov s področja uporabe zakonodaje Skupnosti o varstvu osebnih podatkov ter vseh informacij, ki bi lahko škodile pritožniku ali drugim vpletenim osebam.
  2.   Če se varuh človekovih pravic med preiskavami seznani z dejstvi, ki se po njegovem mnenju nanašajo na kazensko pravo, prek stalnih predstavništev držav članic pri Evropskih skupnostih takoj obvesti pristojne nacionalne organe in – če zadeva spada v njihovo pristojnost – pristojno institucijo, organ ali službo za boj proti goljufijam; po potrebi varuh obvesti tudi institucijo ali organ Skupnosti, pod katero zadevni uradnik ali uslužbenec spada in ki lahko uporabi drugi odstavek člena 18 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti. Varuh človekovih pravic lahko pristojno institucijo ali organ Skupnosti obvesti tudi o dejstvih, ki z vidika discipline vnašajo dvom v obnašanje katerega od njihovih uslužbencev.“; |
| --- | --- |

5.

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

1.   Varuh človekovih pravic in njegovo osebje, za katerega se uporabljata člen 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člen 194 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, ne smejo širiti informacij ali dokumentov, ki so jih pridobili med preiskavami. Brez poseganja v odstavek 2 še zlasti ne smejo širiti tajnih informacij ali dokumentov, poslanih varuhu človekovih pravic, predvsem dokumentov občutljive narave v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001, ali dokumentov s področja uporabe zakonodaje Skupnosti o varstvu osebnih podatkov ter vseh informacij, ki bi lahko škodile pritožniku ali drugim vpletenim osebam.

2.   Če se varuh človekovih pravic med preiskavami seznani z dejstvi, ki se po njegovem mnenju nanašajo na kazensko pravo, prek stalnih predstavništev držav članic pri Evropskih skupnostih takoj obvesti pristojne nacionalne organe in – če zadeva spada v njihovo pristojnost – pristojno institucijo, organ ali službo za boj proti goljufijam; po potrebi varuh obvesti tudi institucijo ali organ Skupnosti, pod katero zadevni uradnik ali uslužbenec spada in ki lahko uporabi drugi odstavek člena 18 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti. Varuh človekovih pravic lahko pristojno institucijo ali organ Skupnosti obvesti tudi o dejstvih, ki z vidika discipline vnašajo dvom v obnašanje katerega od njihovih uslužbencev.“;

| 6. | vstavi se člen 4a:
  „Člen 4a
  Varuh človekovih pravic in njegovo osebje obravnavajo zahteve za dostop javnosti do dokumentov, razen dokumentov iz člena 4(1), v skladu s pogoji in omejitvami iz Uredbe (ES) št. 1049/2001.“; |
| --- | --- |

6.

vstavi se člen 4a:

„Člen 4a

Varuh človekovih pravic in njegovo osebje obravnavajo zahteve za dostop javnosti do dokumentov, razen dokumentov iz člena 4(1), v skladu s pogoji in omejitvami iz Uredbe (ES) št. 1049/2001.“;

| 7. | člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  1.   Varuh človekovih pravic lahko, kolikor to prispeva k učinkovitejšim raziskavam ter boljši zaščiti pravic in interesov oseb, ki se pri njem pritožijo, sodeluje z istovrstnimi organi v določenih državah članicah, in sicer pod pogojem, da ravna skladno z veljavno nacionalno zakonodajo. Varuh človekovih pravic pri tem ne sme zahtevati dokumentov, do katerih na podlagi člena 3 sicer nima dostopa.
  2.   Varuh človekovih pravic lahko v okviru svojih nalog, določenih v členu 195 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in členu 107d Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, in z izogibanjem podvajanju svojih dejavnosti z dejavnostmi drugih institucij ali organov pod enakimi pogoji sodeluje z institucijami in organi držav članic, pristojnimi za spodbujanje in varstvo temeljnih pravic.“ |
| --- | --- |

7.

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

1.   Varuh človekovih pravic lahko, kolikor to prispeva k učinkovitejšim raziskavam ter boljši zaščiti pravic in interesov oseb, ki se pri njem pritožijo, sodeluje z istovrstnimi organi v določenih državah članicah, in sicer pod pogojem, da ravna skladno z veljavno nacionalno zakonodajo. Varuh človekovih pravic pri tem ne sme zahtevati dokumentov, do katerih na podlagi člena 3 sicer nima dostopa.

2.   Varuh človekovih pravic lahko v okviru svojih nalog, določenih v členu 195 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in členu 107d Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, in z izogibanjem podvajanju svojih dejavnosti z dejavnostmi drugih institucij ali organov pod enakimi pogoji sodeluje z institucijami in organi držav članic, pristojnimi za spodbujanje in varstvo temeljnih pravic.“

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati štirinajst dni po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 18. junija 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

2

(3)  Sklep Sveta z dne 12. junija 2008.

3

(4)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

4

(5)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).“;

5

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 17.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 189/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 189/28

---

SKUPNI UKREP SVETA 2008/588/SZVP

z dne 15. julija 2008

o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije iz Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III našteva ukrepe, ki bi jih morali za boj proti tovrstnemu širjenju sprejeti v Evropski uniji, pa tudi v tretjih državah. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III našteva ukrepe, ki bi jih morali za boj proti tovrstnemu širjenju sprejeti v Evropski uniji, pa tudi v tretjih državah.

| (2) | EU dejavno izvaja to strategijo in uveljavlja ukrepe iz poglavja III strategije, zlasti s finančnimi sredstvi za podporo posebnih projektov, ki jih izvajajo večstranske institucije, npr. začasni tehnični sekretariat Organizacije iz Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

EU dejavno izvaja to strategijo in uveljavlja ukrepe iz poglavja III strategije, zlasti s finančnimi sredstvi za podporo posebnih projektov, ki jih izvajajo večstranske institucije, npr. začasni tehnični sekretariat Organizacije iz Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO).

| (3) | Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi večstranskih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. To skupno stališče med drugim poziva k spodbujanju podpisa in ratifikacije Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi večstranskih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. To skupno stališče med drugim poziva k spodbujanju podpisa in ratifikacije Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT).

| (4) | Države podpisnice CTBT so se odločile, da ustanovijo Pripravljalno komisijo, ki bo imela pravno sposobnost za učinkovito izvajanje CTBT do ustanovitve CTBTO. |
| --- | --- |

(4)

Države podpisnice CTBT so se odločile, da ustanovijo Pripravljalno komisijo, ki bo imela pravno sposobnost za učinkovito izvajanje CTBT do ustanovitve CTBTO.

| (5) | Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT) ter krepitev sistema opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO so pomembni cilji Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. V tem kontekstu je jedrski poskus, ki ga je izvedla Demokratična ljudska republika Koreja oktobra 2006, še dodatno potrdil, da bi morala CTBT čim prej začeti veljati ter da bi bilo treba pospešeno nadgraditi in okrepiti sistem opazovanja in preverjanja CTBTO. |
| --- | --- |

(5)

Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT) ter krepitev sistema opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO so pomembni cilji Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. V tem kontekstu je jedrski poskus, ki ga je izvedla Demokratična ljudska republika Koreja oktobra 2006, še dodatno potrdil, da bi morala CTBT čim prej začeti veljati ter da bi bilo treba pospešeno nadgraditi in okrepiti sistem opazovanja in preverjanja CTBTO.

| (6) | Pripravljalna komisija CTBTO že preučuje, kako bi lahko kar najbolj okrepila svoj sistem preverjanja, vključno z oblikovanjem zmogljivosti za opazovanje prisotnosti žlahtnih plinov in prizadevanji za popolno vključitev držav podpisnic v izvajanje sistema preverjanja. Pripravljalni komisiji bi bilo zato treba zaupati tehnično izvajanje tega skupnega ukrepa. |
| --- | --- |

(6)

Pripravljalna komisija CTBTO že preučuje, kako bi lahko kar najbolj okrepila svoj sistem preverjanja, vključno z oblikovanjem zmogljivosti za opazovanje prisotnosti žlahtnih plinov in prizadevanji za popolno vključitev držav podpisnic v izvajanje sistema preverjanja. Pripravljalni komisiji bi bilo zato treba zaupati tehnično izvajanje tega skupnega ukrepa.

| (7) | Glede na navedeno je Svet sprejel Skupni ukrep 2006/243/SZVP (2) in Skupni ukrep 2007/468/SZVP (3) o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO na področju usposabljanja in vzpostavitve, pa tudi krepitve zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. S to podporo EU bi bilo treba nadaljevati – |
| --- | --- |

(7)

Glede na navedeno je Svet sprejel Skupni ukrep 2006/243/SZVP (2) in Skupni ukrep 2007/468/SZVP (3) o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO na področju usposabljanja in vzpostavitve, pa tudi krepitve zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. S to podporo EU bi bilo treba nadaljevati –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

1.   Da bi zagotovila stalno in dejansko izvajanje nekaterih elementov Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, EU podpira dejavnosti Pripravljalne komisije Organizacije iz Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO), da bi spodbudila naslednje cilje:

| (a) | krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja CTBTO, tudi na področju odkrivanja radionuklidov; |
| --- | --- |

(a)

krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja CTBTO, tudi na področju odkrivanja radionuklidov;

| (b) | krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da bodo izpolnile svoje dolžnosti preverjanja v skladu s CTBT in jim omogočiti, da v celoti izkoristijo sodelovanje v ureditvi CTBT. |
| --- | --- |

(b)

krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da bodo izpolnile svoje dolžnosti preverjanja v skladu s CTBT in jim omogočiti, da v celoti izkoristijo sodelovanje v ureditvi CTBT.

2.   Projekti, ki jih bo podprla EU, imajo naslednje posebne cilje:

| (a) | stalna podpora Pripravljalni komisiji CTBTO pri razvoju zmogljivosti na področju opazovanja in preverjanja prisotnosti žlahtnih plinov zaradi odkrivanja in identifikacije morebitnih jedrskih eksplozij; |
| --- | --- |

(a)

stalna podpora Pripravljalni komisiji CTBTO pri razvoju zmogljivosti na področju opazovanja in preverjanja prisotnosti žlahtnih plinov zaradi odkrivanja in identifikacije morebitnih jedrskih eksplozij;

| (b) | zagotavljanje tehnične pomoči afriškim državam za popolno vključitev držav podpisnic v sistem opazovanja in preverjanja CTBTO. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje tehnične pomoči afriškim državam za popolno vključitev držav podpisnic v sistem opazovanja in preverjanja CTBTO.

Ti projekti se izvajajo v korist vseh držav podpisnic CTBT.

Projekti so podrobno opisani v prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega skupnega ukrepa je odgovorno predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar Sveta/visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko (GS/VP). Komisija pri tem v celoti sodeluje.

2.   Za tehnično izvajanje projektov iz člena 1(2) je pristojna Pripravljalna komisija CTBTO. Pri opravljanju te naloge jo nadzira GS/VP, ki pomaga predsedstvu. V ta namen GS/VP s Pripravljalno komisijo CTBTO sklene potrebne dogovore.

3.   Predsedstvo, GS/VP in Komisija se v skladu s svojimi pristojnostmi redno medsebojno obveščajo o projektih.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 2 316 000 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz sredstev iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 2, ki so v obliki donacij. V ta namen s Pripravljalno komisijo CTBTO sklene sporazum o financiranju. V njem je določeno, da Pripravljalna komisija CTBTO poskrbi za prepoznavnost prispevka EU, ki ustreza njegovi višini.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega skupnega ukrepa. Svet obvesti o kakršnih koli težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 4

Predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, na podlagi rednih poročil, ki jih pripravlja Pripravljalna komisija CTBTO, poroča Svetu o izvajanju tega skupnega ukrepa. Svet na podlagi teh poročil pripravi oceno. Komisija pri tem v celoti sodeluje. Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja tega skupnega ukrepa.

Člen 5

Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja.

Veljati preneha 18 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o financiranju med Komisijo in Pripravljalno komisijo CTBTO ali po 6 mesecih, če pred tem datumom ni prišlo do sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 6

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. julija 2008

Za Svet

Predsednik

M. BARNIER

---

(1)  UL L 302, 20.11.2003, str. 34.

1

(2)  UL L 88, 25.3.2006, str. 68.

2

(3)  UL L 176, 6.7.2007, str. 31.

3

---

PRILOGA

Podpora EU dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

I.   UVOD

Vzpostavitev dobro delujočega sistema opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO je ključni element priprave na izvajanje CTBT, ko bo ta začela veljati. Razvoj zmogljivosti Pripravljalne komisije CTBTO na področju opazovanja prisotnosti žlahtnih plinov je pomemben instrument za presojo, ali je opažena eksplozija jedrski poskus ali ne. Poleg tega sta obratovanje in učinkovitost sistema opazovanja in preverjanja CTBTO odvisna od prispevka vseh držav podpisnic CTBT. Zato je pomembno državam podpisnicam omogočiti, da polno sodelujejo v sistemu opazovanja in preverjanja CTBTO in vanj prispevajo.

Predlog temelji na naslednjih dveh elementih:

| (a) | opazovanju prisotnosti žlahtnih plinov; |
| --- | --- |

(a)

opazovanju prisotnosti žlahtnih plinov;

| (b) | tehnični pomoči. |
| --- | --- |

(b)

tehnični pomoči.

II.   OPIS PROJEKTOV

1.   Del projekta o opazovanju prisotnosti žlahtnih plinov: meritve radioaktivnega ksenona in analiza podatkov v podporo CTBTO pri izvajanju režima preverjanja prisotnosti žlahtnih plinov

Ozadje:

| 1. | Sporočene meritve žlahtnih plinov, ki so jih izvedle različne skupine po poskusu DLRK 9. oktobra 2006, so pokazale izvedljivost meritev radioaktivnega ksenona in uporabnost teh podatkov za namene preverjanja. Še vedno pa so potrebna precejšnja raziskovalna prizadevanja, da bi v celoti opredelili potencial te tehnologije za namene CTBT. |
| --- | --- |

1.

Sporočene meritve žlahtnih plinov, ki so jih izvedle različne skupine po poskusu DLRK 9. oktobra 2006, so pokazale izvedljivost meritev radioaktivnega ksenona in uporabnost teh podatkov za namene preverjanja. Še vedno pa so potrebna precejšnja raziskovalna prizadevanja, da bi v celoti opredelili potencial te tehnologije za namene CTBT.

| 2. | Rezultati „Mednarodnega poskusa z žlahtnimi plini“ (INGE), pridobljeni v zadnjih osmih letih, so jasno pokazali, da je prisotnost koncentracije radioaktivnega ksenona precej bolj zapletena, kot je bilo prvotno mišljeno. Dejansko so bili odkriti prvotno nepredvideni antropogeni viri, kot so obrati za proizvodnjo radioizotopov za medicinsko uporabo. Nekateri od teh obratov so začeli delovati po zaključku pogajanj o CTBT. Popoln popis virov radioaktivnega ksenona še ni sestavljen. S tem vprašanjem je povezano spreminjanje prisotnosti koncentracije atmosferskega ksenona glede na lokacijo, sestavo in čas. |
| --- | --- |

2.

Rezultati „Mednarodnega poskusa z žlahtnimi plini“ (INGE), pridobljeni v zadnjih osmih letih, so jasno pokazali, da je prisotnost koncentracije radioaktivnega ksenona precej bolj zapletena, kot je bilo prvotno mišljeno. Dejansko so bili odkriti prvotno nepredvideni antropogeni viri, kot so obrati za proizvodnjo radioizotopov za medicinsko uporabo. Nekateri od teh obratov so začeli delovati po zaključku pogajanj o CTBT. Popoln popis virov radioaktivnega ksenona še ni sestavljen. S tem vprašanjem je povezano spreminjanje prisotnosti koncentracije atmosferskega ksenona glede na lokacijo, sestavo in čas.

| 3. | Cilj Skupnega ukrepa Sveta 2007/468/SZVP („drugi skupni ukrep o CTBTO“) je bilo preučevanje in merjenje prisotnosti ksenona v različnih delih sveta v omejenih časovnih obdobjih. Namen drugega skupnega ukrepa o CTBTO je bilo izboljšati poznavanje in razumevanje vpliva virov, atmosferskega prenosa in vpliva regionalnih meteoroloških značilnosti. Trenutno se izvajajo meritve na različnih oddaljenostih od poznanih antropogenih virov, kot so jedrske elektrarne in proizvajalci radiofarmacevtskih izdelkov. Rezultati drugega skupnega ukrepa o CTBTO se bodo uporabili za nadaljnji razvoj in potrditev metodologij za kategorizacijo meritev, ki so jih zabeležili učinkoviti sistemi za zaznavanje žlahtnih plinov. |
| --- | --- |

3.

Cilj Skupnega ukrepa Sveta 2007/468/SZVP („drugi skupni ukrep o CTBTO“) je bilo preučevanje in merjenje prisotnosti ksenona v različnih delih sveta v omejenih časovnih obdobjih. Namen drugega skupnega ukrepa o CTBTO je bilo izboljšati poznavanje in razumevanje vpliva virov, atmosferskega prenosa in vpliva regionalnih meteoroloških značilnosti. Trenutno se izvajajo meritve na različnih oddaljenostih od poznanih antropogenih virov, kot so jedrske elektrarne in proizvajalci radiofarmacevtskih izdelkov. Rezultati drugega skupnega ukrepa o CTBTO se bodo uporabili za nadaljnji razvoj in potrditev metodologij za kategorizacijo meritev, ki so jih zabeležili učinkoviti sistemi za zaznavanje žlahtnih plinov.

Cilji novega projekta:

| 4. | Kot neposredno nadaljevanje dejavnosti v okviru drugega skupnega ukrepa o CTBTO slednja sedaj predlaga obsežnejši svetovni sklop meritev. Ta sklop meritev bo osredotočen na preučevanje vpliva lokalnih virov radioaktivnega ksenona na porazdelitev in časovno spremenljivost koncentracij radioaktivnega ksenona. Projekt je namenjen izpolnitvi naslednjih ciljev:






  — | Dopolniti poznavanje globalne prisotnosti koncentracij ksenona z meritvami v daljših in zato bolj reprezentativnih časovnih obdobjih. To je potrebno zaradi raziskave vpliva regionalnih in sezonskih vzorcev meteorološkega prenosa. |
| --- | --- | --- |

4.

Kot neposredno nadaljevanje dejavnosti v okviru drugega skupnega ukrepa o CTBTO slednja sedaj predlaga obsežnejši svetovni sklop meritev. Ta sklop meritev bo osredotočen na preučevanje vpliva lokalnih virov radioaktivnega ksenona na porazdelitev in časovno spremenljivost koncentracij radioaktivnega ksenona. Projekt je namenjen izpolnitvi naslednjih ciljev:

—

Dopolniti poznavanje globalne prisotnosti koncentracij ksenona z meritvami v daljših in zato bolj reprezentativnih časovnih obdobjih. To je potrebno zaradi raziskave vpliva regionalnih in sezonskih vzorcev meteorološkega prenosa.

| — | Cilj predlaganega projekta je pridobiti empirične podatke, ki bodo izboljšali poznavanje delovanja omrežja žlahtnih plinov, obenem pa bo projekt pripomogel k poznavanju njegovih prednosti in slabosti, zlasti kako se odkrivanje prisotnosti žlahtnih plinov povezuje z drugimi tehnologijami mednarodnih opazovalnih sistemov (IMS) in izračuni atmosferskega prenosa. Prav tako bi lahko zagotovil dragoceno podlago za morebitno izvajanje zmogljivosti za opazovanje prisotnosti žlahtnih plinov po vsem omrežju, kot je navedeno v Protokolu CTBT. |
| --- | --- |

—

Cilj predlaganega projekta je pridobiti empirične podatke, ki bodo izboljšali poznavanje delovanja omrežja žlahtnih plinov, obenem pa bo projekt pripomogel k poznavanju njegovih prednosti in slabosti, zlasti kako se odkrivanje prisotnosti žlahtnih plinov povezuje z drugimi tehnologijami mednarodnih opazovalnih sistemov (IMS) in izračuni atmosferskega prenosa. Prav tako bi lahko zagotovil dragoceno podlago za morebitno izvajanje zmogljivosti za opazovanje prisotnosti žlahtnih plinov po vsem omrežju, kot je navedeno v Protokolu CTBT.

| — | Testirati opremo in logistiko za ksenon v različnih okoljskih razmerah. Razpoložljiva sistema za merjenje ksenona (švedski sistem SAUNA in francoski sistem SPALAX) naj bi dobro napredovala, obstajajo pa tudi možnosti za prevoz in namestitev v težavnih okoljih. Vendar je potrebnih več izkušenj, da bi vedeli, kako in pod katerimi pogoji se oba sistema lahko uporabljata, pa tudi kakšna logistična in tehnična podpora je potrebna. |
| --- | --- |

—

Testirati opremo in logistiko za ksenon v različnih okoljskih razmerah. Razpoložljiva sistema za merjenje ksenona (švedski sistem SAUNA in francoski sistem SPALAX) naj bi dobro napredovala, obstajajo pa tudi možnosti za prevoz in namestitev v težavnih okoljih. Vendar je potrebnih več izkušenj, da bi vedeli, kako in pod katerimi pogoji se oba sistema lahko uporabljata, pa tudi kakšna logistična in tehnična podpora je potrebna.

Koristi:

| 5. | Koristi za sistem preverjanja bodo:






  — | Pridobiti več opazovanj prisotnosti koncentracij radioaktivnega ksenona na različnih oddaljenostih od izmerjenih poznanih antropogenih virov. |
| --- | --- | --- |

5.

Koristi za sistem preverjanja bodo:

—

Pridobiti več opazovanj prisotnosti koncentracij radioaktivnega ksenona na različnih oddaljenostih od izmerjenih poznanih antropogenih virov.

| — | Pridobiti morebitne dodatne podatke za svetovni popis radioaktivnega ksenona. |
| --- | --- |

—

Pridobiti morebitne dodatne podatke za svetovni popis radioaktivnega ksenona.

| — | Podpreti razvoj in potrditev metodologije za analizo in razlago podatkov za omrežje IMS. |
| --- | --- |

—

Podpreti razvoj in potrditev metodologije za analizo in razlago podatkov za omrežje IMS.

| — | Nadalje razviti in potrditi modeliranje atmosferskega prenosa v različnih obsegih in za različne zemljepisne regije. |
| --- | --- |

—

Nadalje razviti in potrditi modeliranje atmosferskega prenosa v različnih obsegih in za različne zemljepisne regije.

| — | Spodbuditi in podpreti lokalne institucije sodelovanja, da sodelujejo in prispevajo k poskusu INGE, temu pa bodo sledili nacionalni sistemi za odkrivanje ksenona, usposobiti lokalne upravljavce postaj in poenostaviti začetek obratovanja sistemov. |
| --- | --- |

—

Spodbuditi in podpreti lokalne institucije sodelovanja, da sodelujejo in prispevajo k poskusu INGE, temu pa bodo sledili nacionalni sistemi za odkrivanje ksenona, usposobiti lokalne upravljavce postaj in poenostaviti začetek obratovanja sistemov.

| — | Opredeliti območja, kjer bi na delovanje omrežja lahko vplivale sezonske meteorološke razmere. |
| --- | --- |

—

Opredeliti območja, kjer bi na delovanje omrežja lahko vplivale sezonske meteorološke razmere.

Opis

| 6. | V okviru projekta se načrtuje nakup dveh sistemov za merjenje ksenona, ki po možnosti uporabljata dve različni metodi odkrivanja. Sistema, prvi robustna mobilna enota in drugi sistem „na ključ“ v prenosnem kontejnerju, bosta uporabljala obstoječe in razpoložljive tehnologije. Vzporedno z nabavo sistemov se bodo izvajali tudi obiski na kraju samem, da se preveri infrastruktura in pripravi sklop meritev. Izbira krajev in trajanje meritev bosta temeljila na podrobnih meteoroloških študijah, ki jih bo začasni tehnični sekretariat izvedel v pripravljalni fazi. Merila za izbiro kraja bodo temeljila tudi na razpoložljivosti sodelujočih lokalnih institucij, logistiki in meteoroloških merilih. Pripravljalna faza naj bi predvidoma trajala od tri do šest mesecev. |
| --- | --- |

6.

V okviru projekta se načrtuje nakup dveh sistemov za merjenje ksenona, ki po možnosti uporabljata dve različni metodi odkrivanja. Sistema, prvi robustna mobilna enota in drugi sistem „na ključ“ v prenosnem kontejnerju, bosta uporabljala obstoječe in razpoložljive tehnologije. Vzporedno z nabavo sistemov se bodo izvajali tudi obiski na kraju samem, da se preveri infrastruktura in pripravi sklop meritev. Izbira krajev in trajanje meritev bosta temeljila na podrobnih meteoroloških študijah, ki jih bo začasni tehnični sekretariat izvedel v pripravljalni fazi. Merila za izbiro kraja bodo temeljila tudi na razpoložljivosti sodelujočih lokalnih institucij, logistiki in meteoroloških merilih. Pripravljalna faza naj bi predvidoma trajala od tri do šest mesecev.

| 7. | Po kratkem obdobju testiranja delovanja na sedežu se bosta sistema premestila na izbrane kraje, kjer bosta skozi reprezentativno časovno obdobje od šest do 12 mesecev merila radioaktivni ksenon. Sistema bo namestil, kalibriral in zagnal dobavitelj sistema. Lokalno osebje, ki bo zaposleno za čas trajanja meritev, bo usposobljeno za opravljanje vsakodnevnega obratovanja in vzdrževanja sistema. Po zaključku meritev bosta sistema vrnjena začasnemu tehničnemu sekretariatu. |
| --- | --- |

7.

Po kratkem obdobju testiranja delovanja na sedežu se bosta sistema premestila na izbrane kraje, kjer bosta skozi reprezentativno časovno obdobje od šest do 12 mesecev merila radioaktivni ksenon. Sistema bo namestil, kalibriral in zagnal dobavitelj sistema. Lokalno osebje, ki bo zaposleno za čas trajanja meritev, bo usposobljeno za opravljanje vsakodnevnega obratovanja in vzdrževanja sistema. Po zaključku meritev bosta sistema vrnjena začasnemu tehničnemu sekretariatu.

| 8. | Zainteresirane institucije držav, kjer se bodo izvajale meritve, bi morale biti dejavno vključene v vse vidike izvajanja projekta. Poleg tega si bo začasni tehnični sekretariat prizadeval za sodelovanje z institucijami držav članic EU na različnih področjih, kot so laboratorijska podpora, nadzor kakovosti, logistika in študije atmosferskega prenosa. |
| --- | --- |

8.

Zainteresirane institucije držav, kjer se bodo izvajale meritve, bi morale biti dejavno vključene v vse vidike izvajanja projekta. Poleg tega si bo začasni tehnični sekretariat prizadeval za sodelovanje z institucijami držav članic EU na različnih področjih, kot so laboratorijska podpora, nadzor kakovosti, logistika in študije atmosferskega prenosa.

| 9. | Podatke bo analiziral začasni tehnični sekretariat. Rezultati se bodo ocenili na delavnici, ki bo organizirana ob koncu projekta. |
| --- | --- |

9.

Podatke bo analiziral začasni tehnični sekretariat. Rezultati se bodo ocenili na delavnici, ki bo organizirana ob koncu projekta.

2.   Del projekta o tehnični pomoči: vključitev afriških držav podpisnic, da bodo celovito sodelovale pri izvajanju sistema opazovanja in preverjanja CTBTO ter prispevale k temu izvajanju

Ozadje:

| 1. | Edinstveni element sistema preverjanja CTBT v primerjavi z drugimi režimi nadzorovanja orožja je neposredno zagotavljanje informacij o spoštovanju predpisov sodelujočim državam v realnem času. Vsaka država podpisnica lahko uporablja podatke in produkte Mednarodnega opazovalnega sistema (IMS) in Mednarodnega podatkovnega središča (IDC). Začasni tehnični sekretariat te podatke in produkte trenutno zagotavlja več kot 840 pooblaščenim uporabnikom v 96 državah podpisnicah. |
| --- | --- |

1.

Edinstveni element sistema preverjanja CTBT v primerjavi z drugimi režimi nadzorovanja orožja je neposredno zagotavljanje informacij o spoštovanju predpisov sodelujočim državam v realnem času. Vsaka država podpisnica lahko uporablja podatke in produkte Mednarodnega opazovalnega sistema (IMS) in Mednarodnega podatkovnega središča (IDC). Začasni tehnični sekretariat te podatke in produkte trenutno zagotavlja več kot 840 pooblaščenim uporabnikom v 96 državah podpisnicah.

| 2. | Medtem ko se države v razvoju zadnji dve leti vse bolj zanimajo za vzpostavitev nacionalnih podatkovnih središč (NDC) – število naročnikov se je povečalo za približno 20 % –, pa številne še vedno nimajo neomejenega dostopa do sistema CTBTO. To se dogaja zlasti v afriški regiji, kjer je število držav, ki so ustanovile nacionalna podatkovna središča, in število varnih računov podpisnic (SSA) še vedno nizko. |
| --- | --- |

2.

Medtem ko se države v razvoju zadnji dve leti vse bolj zanimajo za vzpostavitev nacionalnih podatkovnih središč (NDC) – število naročnikov se je povečalo za približno 20 % –, pa številne še vedno nimajo neomejenega dostopa do sistema CTBTO. To se dogaja zlasti v afriški regiji, kjer je število držav, ki so ustanovile nacionalna podatkovna središča, in število varnih računov podpisnic (SSA) še vedno nizko.

| 3. | Namen predlagane tehnične pomoči je spodbuditi večjo udeležbo afriških držav v sistemu preverjanja CTBT ter jim omogočiti, da izkoristijo civilne in znanstvene prednosti tega sistema. Morebitnim uporabnikom je treba zagotoviti zadostno tehnično znanje, da bi lahko zahtevali podatke in produkte in jih uporabljali. Tovrstno znanje bi moralo vključevati osnovne funkcije IDC in IMS ter civilnih in znanstvenih aplikacij, ki se lahko pridobijo iz uporabe podatkov IMS in produktov IDC. To se lahko doseže z usposabljanjem v daljšem časovnem obdobju. |
| --- | --- |

3.

Namen predlagane tehnične pomoči je spodbuditi večjo udeležbo afriških držav v sistemu preverjanja CTBT ter jim omogočiti, da izkoristijo civilne in znanstvene prednosti tega sistema. Morebitnim uporabnikom je treba zagotoviti zadostno tehnično znanje, da bi lahko zahtevali podatke in produkte in jih uporabljali. Tovrstno znanje bi moralo vključevati osnovne funkcije IDC in IMS ter civilnih in znanstvenih aplikacij, ki se lahko pridobijo iz uporabe podatkov IMS in produktov IDC. To se lahko doseže z usposabljanjem v daljšem časovnem obdobju.

| 4. | Projekt bo zato vključeval podaljšano prisotnost tehničnih strokovnjakov, ki jih najame začasni Tehnični sekretariat v vsaki državi upravičenki in ki v času trajanja tega projekta delujejo kot regionalne kontaktne točke (FP). Če je izvedljivo, bosta ciljna izobraževalna in tehnična pomoč oblikovani za države upravičenke, v katerih so bile opredeljene in ocenjene posebne potrebe za vzpostavitev NDC in SSA ter civilne in znanstvene koristi sistema. V tem projektu bodo sodelovale tudi izbrane afriške države podpisnice, ki do sedaj še niso ratificirale CTBT. Kontaktne točke v državah upravičenkah bodo vse svoje dejavnosti izvajale v tesnem usklajevanju in ob pomoči PTS, da se zagotovita učinkovitost in trajnost usposabljanja in tehnične pomoči, izvedenih v okviru tega projekta, ter ustrezna usklajenost z dejavnostmi, izvedenimi v okviru skupnega ukrepa 2006/243/SZVP („prvi skupni ukrep CTBTO“). |
| --- | --- |

4.

Projekt bo zato vključeval podaljšano prisotnost tehničnih strokovnjakov, ki jih najame začasni Tehnični sekretariat v vsaki državi upravičenki in ki v času trajanja tega projekta delujejo kot regionalne kontaktne točke (FP). Če je izvedljivo, bosta ciljna izobraževalna in tehnična pomoč oblikovani za države upravičenke, v katerih so bile opredeljene in ocenjene posebne potrebe za vzpostavitev NDC in SSA ter civilne in znanstvene koristi sistema. V tem projektu bodo sodelovale tudi izbrane afriške države podpisnice, ki do sedaj še niso ratificirale CTBT. Kontaktne točke v državah upravičenkah bodo vse svoje dejavnosti izvajale v tesnem usklajevanju in ob pomoči PTS, da se zagotovita učinkovitost in trajnost usposabljanja in tehnične pomoči, izvedenih v okviru tega projekta, ter ustrezna usklajenost z dejavnostmi, izvedenimi v okviru skupnega ukrepa 2006/243/SZVP („prvi skupni ukrep CTBTO“).

| 5. | Ob uporabi navedenih meril je PTS v tej prvi fazi ciljne tehnične pomoči predvidel dejavnosti v čim več spodaj navedenih afriških državah, pod pogojem, da PTS pred tem oceni izvedljivost ob upoštevanju prevladujočih lokalnih pogojev v danem trenutku in na podlagi odobritve držav upravičenk v skladu z določbami iz točke IV:






  — | v vzhodni in južni Afriki: Angola, Burundi, Komori, Etiopija, Kenija, Lesoto, Malavi, Mozambik, Svazi, Ruanda, Tanzanija, Uganda, Zambija in Zimbabve, |
| --- | --- | --- |

5.

Ob uporabi navedenih meril je PTS v tej prvi fazi ciljne tehnične pomoči predvidel dejavnosti v čim več spodaj navedenih afriških državah, pod pogojem, da PTS pred tem oceni izvedljivost ob upoštevanju prevladujočih lokalnih pogojev v danem trenutku in na podlagi odobritve držav upravičenk v skladu z določbami iz točke IV:

—

v vzhodni in južni Afriki: Angola, Burundi, Komori, Etiopija, Kenija, Lesoto, Malavi, Mozambik, Svazi, Ruanda, Tanzanija, Uganda, Zambija in Zimbabve,

| — | v severni in zahodni Afriki: Alžirija, Benin, Čad, Egipt, Gabon, Gambija, Gana, Ekvatorialna Gvineja, Gvineja, Gvineja Bissau, Libija, Maroko, Togo in Tunizija. |
| --- | --- |

—

v severni in zahodni Afriki: Alžirija, Benin, Čad, Egipt, Gabon, Gambija, Gana, Ekvatorialna Gvineja, Gvineja, Gvineja Bissau, Libija, Maroko, Togo in Tunizija.

Cilji projekta:

| 6. | Projekt želi državam upravičenkam zagotoviti dovolj obsežno znanje in pomoč za izgradnjo in/ali izboljšanje lastnih zmogljivosti nacionalnih podatkovnih središč, pa tudi program usposabljanja za osebje v NDC. Program bo velik poudarek namenil tudi postopkom delovanja postaj IMS. Državam upravičenkam bosta omogočena enostavnejši, učinkovitejši in uspešnejši dostop do podatkov in produktov IDC ter njihova uporaba, lahko pa bodo tudi izboljšale postopke za vzdrževanje postaj IMS na svojih ozemljih. |
| --- | --- |

6.

Projekt želi državam upravičenkam zagotoviti dovolj obsežno znanje in pomoč za izgradnjo in/ali izboljšanje lastnih zmogljivosti nacionalnih podatkovnih središč, pa tudi program usposabljanja za osebje v NDC. Program bo velik poudarek namenil tudi postopkom delovanja postaj IMS. Državam upravičenkam bosta omogočena enostavnejši, učinkovitejši in uspešnejši dostop do podatkov in produktov IDC ter njihova uporaba, lahko pa bodo tudi izboljšale postopke za vzdrževanje postaj IMS na svojih ozemljih.

| 7. | Pričakovati je, da se bo na podlagi sodelovanja s kontaktnimi točkami povečalo število NDC med državami upravičenkami in okrepila udeležba teh držav pri izvajanju sistema opazovanja in preverjanja CTBTO, vključno z učinkovito in uspešno uporabo podatkov in produktov IDC. Projekt bo okrepil povezovanje in sodelovanje med CTBTO ter znanstveniki in znanstvenimi ustanovami v teh regijah. |
| --- | --- |

7.

Pričakovati je, da se bo na podlagi sodelovanja s kontaktnimi točkami povečalo število NDC med državami upravičenkami in okrepila udeležba teh držav pri izvajanju sistema opazovanja in preverjanja CTBTO, vključno z učinkovito in uspešno uporabo podatkov in produktov IDC. Projekt bo okrepil povezovanje in sodelovanje med CTBTO ter znanstveniki in znanstvenimi ustanovami v teh regijah.

| 8. | Sestavni del projekta bo uporaba zmogljivosti e-learning začasnega tehničnega sekretariata, ki so bile razvite s prvim skupnim ukrepom CTBTO. Zagotovila bo forum, na katerem bodo udeleženci lahko prejemali navodila za uporabo produktov e-learning. Na podlagi povratnih informacij, ki jih bodo uporabniki iz držav upravičenk ponudili o tem procesu, bodo izboljšani projekti e-learning in tehnične pomoči. |
| --- | --- |

8.

Sestavni del projekta bo uporaba zmogljivosti e-learning začasnega tehničnega sekretariata, ki so bile razvite s prvim skupnim ukrepom CTBTO. Zagotovila bo forum, na katerem bodo udeleženci lahko prejemali navodila za uporabo produktov e-learning. Na podlagi povratnih informacij, ki jih bodo uporabniki iz držav upravičenk ponudili o tem procesu, bodo izboljšani projekti e-learning in tehnične pomoči.

| 9. | Namen tehnične pomoči je povečati stopnjo udeležbe držav upravičenk pri razvojnih dejavnostih NDC, ki jih izvaja PTS. Te dejavnosti bodo v pomoč določbam o tehnični pomoči iz dela I F. 22 Protokola k CTBT. |
| --- | --- |

9.

Namen tehnične pomoči je povečati stopnjo udeležbe držav upravičenk pri razvojnih dejavnostih NDC, ki jih izvaja PTS. Te dejavnosti bodo v pomoč določbam o tehnični pomoči iz dela I F. 22 Protokola k CTBT.

Koristi:

| 10. | Cilj projekta so številne pomembne koristi za CTBTO in države upravičenke, zlasti:






  — | NDC v državah upravičenkah bo omogočil boljšo tehnično usposobljenost za:






  — | vzdrževanje in ohranjanje postaj IMS, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Cilj projekta so številne pomembne koristi za CTBTO in države upravičenke, zlasti:

—

NDC v državah upravičenkah bo omogočil boljšo tehnično usposobljenost za:

—

vzdrževanje in ohranjanje postaj IMS,

| — | analizo in upravljanje podatkov in produktov. |
| --- | --- |

—

analizo in upravljanje podatkov in produktov.

| — | Državam, ki ustanovijo NDC, omogoča, da prejmejo in analizirajo neobdelane podatke, ki jih v realnem času zagotavlja IDC. |
| --- | --- |

—

Državam, ki ustanovijo NDC, omogoča, da prejmejo in analizirajo neobdelane podatke, ki jih v realnem času zagotavlja IDC.

| 11. | Državam, ki ustanovijo NDC, PTS nudi pomoč v finančnih sredstvih, tehničnem znanju in človeških virih, s katero bodo države prejemnice lahko razvile in ohranjale tehnično ekspertizo, potrebno za celovito sodelovanje v sistemu opazovanja in preverjanja CTBT. |
| --- | --- |

11.

Državam, ki ustanovijo NDC, PTS nudi pomoč v finančnih sredstvih, tehničnem znanju in človeških virih, s katero bodo države prejemnice lahko razvile in ohranjale tehnično ekspertizo, potrebno za celovito sodelovanje v sistemu opazovanja in preverjanja CTBT.

| 12. | Države upravičenke bodo bolje ocenile, kako lahko z vzpostavitvijo NDC obogatijo lastne zbirke podatkov in kako lahko na podlagi podatkov IMS analizirajo dogodke v regiji. |
| --- | --- |

12.

Države upravičenke bodo bolje ocenile, kako lahko z vzpostavitvijo NDC obogatijo lastne zbirke podatkov in kako lahko na podlagi podatkov IMS analizirajo dogodke v regiji.

| 13. | Zaradi vse večjega števila in geografske razpršenosti NDC, ki prejemajo in samostojno analizirajo informacije IDC, bo mogoča bolj učinkovita uporaba IDC in s tem nadaljnje izboljšanje natančnosti sistema (kakor je bilo opozorjeno med prvim preskusom delovanja celega sistema, ki ga je izvedel PTS aprila in maja 2005). |
| --- | --- |

13.

Zaradi vse večjega števila in geografske razpršenosti NDC, ki prejemajo in samostojno analizirajo informacije IDC, bo mogoča bolj učinkovita uporaba IDC in s tem nadaljnje izboljšanje natančnosti sistema (kakor je bilo opozorjeno med prvim preskusom delovanja celega sistema, ki ga je izvedel PTS aprila in maja 2005).

Opis

| 14. | PTS bo za trajanje tega projekta določil in dodelil dva tehnična strokovnjaka svetovalca, ki bosta delovala kot kontaktni točki s sedežem v Afriki ter usklajevala vse dejavnosti v posvetovanju in v dogovoru z vodstvom IDC. Države upravičenke bodo razvrščene med kontaktni točki v dve skupini. Delo v vsaki regiji bo razdeljeno na dve fazi: |
| --- | --- |

14.

PTS bo za trajanje tega projekta določil in dodelil dva tehnična strokovnjaka svetovalca, ki bosta delovala kot kontaktni točki s sedežem v Afriki ter usklajevala vse dejavnosti v posvetovanju in v dogovoru z vodstvom IDC. Države upravičenke bodo razvrščene med kontaktni točki v dve skupini. Delo v vsaki regiji bo razdeljeno na dve fazi:

| 15. | Faza 1: Delovni tehnični obiski vsake države:






  — | Kontaktni točki bosta obiskovali države upravičenke zaradi ocene poznavanja in uporabe podatkov in produktov PTS. Sodelovala bosta z nacionalnimi organi, da bi se prepoznale trenutne potrebe in predstave ter izboljšalo poznavanje podatkov in produktov PTS, vključno z njihovo morebitno uporabo v civilne in znanstvene namene. Kontaktni točki bosta v vsaki državi navezali stike tudi z drugimi ustreznimi institucijami, ki jim bi podatki in produkti PTS lahko koristili. Kontaktni točki bosta po potrebi spodbujali stike med državnimi organi in ustreznimi institucijami. V primeru vzpostavljenih NDC se oceni status vsake NDC z vidika osebja in infrastrukture (vključno za računalniško in internetno infrastrukturo), na podlagi česar se oblikujejo prednostne promocijske dejavnosti. |
| --- | --- | --- |

15.

Faza 1: Delovni tehnični obiski vsake države:

—

Kontaktni točki bosta obiskovali države upravičenke zaradi ocene poznavanja in uporabe podatkov in produktov PTS. Sodelovala bosta z nacionalnimi organi, da bi se prepoznale trenutne potrebe in predstave ter izboljšalo poznavanje podatkov in produktov PTS, vključno z njihovo morebitno uporabo v civilne in znanstvene namene. Kontaktni točki bosta v vsaki državi navezali stike tudi z drugimi ustreznimi institucijami, ki jim bi podatki in produkti PTS lahko koristili. Kontaktni točki bosta po potrebi spodbujali stike med državnimi organi in ustreznimi institucijami. V primeru vzpostavljenih NDC se oceni status vsake NDC z vidika osebja in infrastrukture (vključno za računalniško in internetno infrastrukturo), na podlagi česar se oblikujejo prednostne promocijske dejavnosti.

| — | Posledično bodo organizirana tehnična usposabljanja, ki bodo združila udeležence iz institucij, določenih v tej fazi. To usposabljanje bo zagotovilo tehnična navodila glede podatkov in produktov PTS. Prilagojeno bo izobrazbi udeležencev in upoštevalo bo uradne jezike držav upravičenk. Udeleženci bodo med usposabljanjem uporabljali programsko opremo PTS, razvito za NDC, ki se lahko uporablja za dostop do podatkov in produktov PTS in njihovo analizo. Udeleženci (ki so pooblaščeni uporabniki PTS) bodo prejeli to programsko opremo z namenom, da jo namestijo v svojih institucijah. Poleg tega bodo udeleženci, ki so pooblaščeni uporabniki PTS, na podlagi ocenjenih potreb prejeli tudi računalniško opremo in ostale dodatke. Usposabljanje bo podlaga tudi za spodbujanje sodelovanja med tehničnim osebjem institucij v regiji. |
| --- | --- |

—

Posledično bodo organizirana tehnična usposabljanja, ki bodo združila udeležence iz institucij, določenih v tej fazi. To usposabljanje bo zagotovilo tehnična navodila glede podatkov in produktov PTS. Prilagojeno bo izobrazbi udeležencev in upoštevalo bo uradne jezike držav upravičenk. Udeleženci bodo med usposabljanjem uporabljali programsko opremo PTS, razvito za NDC, ki se lahko uporablja za dostop do podatkov in produktov PTS in njihovo analizo. Udeleženci (ki so pooblaščeni uporabniki PTS) bodo prejeli to programsko opremo z namenom, da jo namestijo v svojih institucijah. Poleg tega bodo udeleženci, ki so pooblaščeni uporabniki PTS, na podlagi ocenjenih potreb prejeli tudi računalniško opremo in ostale dodatke. Usposabljanje bo podlaga tudi za spodbujanje sodelovanja med tehničnim osebjem institucij v regiji.

| 16. | Faza 2: Nadaljnje ukrepanje
  Po zaključku faze 1 bi morali udeleženci znati uporabljati pridobljeno znanje ter programsko in računalniško opremo, jo namestiti in novo opremo uporabljati v skladu z znanjem, pridobljenim med usposabljanjem. Za utrditev pridobljenega znanja in/ali odpravo preostalih pomanjkljivosti bosta kontaktni točki ponovno obiskali države upravičenke in ocenili, kako udeleženci uporabljajo znanje, pridobljeno med usposabljanjem v fazi 1. Ti krajši obiski za spremljanje stanja bodo zagotovili, da bo lokalno tehnično osebje redno uporabljalo podatke in produkte PTS. Ta prizadevanja bodo prilagojena lokalnim potrebam in znanju, usmerjena pa k doseganju trajnosti za nadaljevanje dejavnosti tudi po zaključku projekta. |
| --- | --- |

16.

Faza 2: Nadaljnje ukrepanje

Po zaključku faze 1 bi morali udeleženci znati uporabljati pridobljeno znanje ter programsko in računalniško opremo, jo namestiti in novo opremo uporabljati v skladu z znanjem, pridobljenim med usposabljanjem. Za utrditev pridobljenega znanja in/ali odpravo preostalih pomanjkljivosti bosta kontaktni točki ponovno obiskali države upravičenke in ocenili, kako udeleženci uporabljajo znanje, pridobljeno med usposabljanjem v fazi 1. Ti krajši obiski za spremljanje stanja bodo zagotovili, da bo lokalno tehnično osebje redno uporabljalo podatke in produkte PTS. Ta prizadevanja bodo prilagojena lokalnim potrebam in znanju, usmerjena pa k doseganju trajnosti za nadaljevanje dejavnosti tudi po zaključku projekta.

| 17. | Projekt bo zaključen z obsežnim poročilom za vsako državo upravičenko, v katerem bo opisan dosežen napredek, pa tudi izražene in zaznane potrebe ter odnosi med obiskanimi organizacijami. Poročilo bo osnova za nadaljnje ukrepanje v zadevnih državah. |
| --- | --- |

17.

Projekt bo zaključen z obsežnim poročilom za vsako državo upravičenko, v katerem bo opisan dosežen napredek, pa tudi izražene in zaznane potrebe ter odnosi med obiskanimi organizacijami. Poročilo bo osnova za nadaljnje ukrepanje v zadevnih državah.

III.   TRAJANJE

Projekti se predvidoma izvajajo 18 mesecev.

IV.   UPRAVIČENCI

Upravičenke do projektov iz tega skupnega ukrepa so vse države podpisnice CTBT in Pripravljalna komisija CTBTO.

Končna izbira držav upravičenk za del projekta o tehnični pomoči se določi v posvetovanju med izvajalcem in predsedstvom, ob pomoči GS/VP, v tesnem sodelovanju z državami članicami in Komisijo v okviru pristojne delovne skupine Sveta. Ta končna odločitev temelji na predlogih izvajalca v skladu s členom 2(2) tega skupnega ukrepa.

V.   IZVAJALEC

Tehnična izvedba projektov bo zaupana Pripravljalni komisiji CTBTO. Projekte bodo neposredno izvajali zaposleni na Pripravljalni komisiji CTBTO, strokovnjaki ali pogodbeni izvajalci iz držav podpisnic CTBT. V primeru pogodbenih izvajalcev bo Pripravljalna komisija CTBTO blago, gradnje ali storitve v okviru tega skupnega ukrepa naročala v skladu s podrobnimi predpisi iz sporazuma o financiranju, ki ga bosta sklenili Evropska komisija in Pripravljalna komisija CTBTO.

Izvajalec bo pripravil:

| (a) | vmesno poročilo po prvih šestih mesecih izvajanja projektov; |
| --- | --- |

(a)

vmesno poročilo po prvih šestih mesecih izvajanja projektov;

| (b) | končno poročilo najkasneje en mesec po koncu izvajanja projektov. |
| --- | --- |

(b)

končno poročilo najkasneje en mesec po koncu izvajanja projektov.

Poročila bodo poslana predsedstvu, ki mu pomaga GS/VP.

VI.   UDELEŽENE TRETJE OSEBE

Projekti bodo v celoti financirani s tem skupnim ukrepom. Strokovnjaki iz držav podpisnic CTBT in Pripravljalne komisije CTBTO se lahko štejejo kot udeležene tretje osebe. Delovali bodo po standardnih pravilih delovanja strokovnjakov Pripravljalne komisije CTBTO.

---

IV Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzori organ EFTE

| 17.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 189/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 189/36

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA

št. 125/06/COL

z dne 3. maja 2006

v zvezi z norveškim energetskim skladom (Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTA (1) JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) ter zlasti členov 61 do 63 in Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

ob upoštevanju člena 1(2) dela I ter členov 4(4), 6, 7(2), 7(3), 7(4), 7(5) in 14 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,

ob upoštevanju Smernic Nadzornega organa (4) o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP ter zlasti poglavja 15 o okoljski pomoči Sporazuma,

ob upoštevanju Odločbe Nadzornega organa z dne 14. julija 2004 o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (5), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Postopek

V dopisu Norveške misije pri Evropski uniji z dne 5. junija 2003, s katerim je bil posredovan dopis Ministrstva za nafto in energijo z dne 4. junija 2003, oba pa je Nadzorni organ prejel in evidentiral 10. junija 2003 (št. dok. 03-3705-A, evidentirano pod zadevo SAM 030. 03006), so norveški organi v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču priglasili spremembi dveh obstoječih shem pomoči, in sicer „Podpornega programa za uvedbo nove energetske tehnologije“ ter „Informacijskih in izobraževalnih ukrepov na področju energetske učinkovitosti“.

V dopisu z dne 16. junija 2003 (št. dok. 03-3789-D) je Nadzorni organ EFTA (v nadaljnjem besedilu „Nadzorni organ“) obvestil norveške organe, da bo zato, ker se je shema začela izvajati že 1. januarja 2002, tj. pred priglasitvijo, ukrep ocenjen kot „nezakonita pomoč“, in sicer v skladu s poglavjem 6 Procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči Nadzornega organa (6).

Po več izmenjavah dopisov (7) je Nadzorni organ v dopisu z dne 18. maja 2005 norveške organe obvestil o svoji odločitvi, da v zvezi z norveškim energetskim skladom sproži postopek iz člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

Odločba Nadzornega organa št. 122/05/COL o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu (8). Nadzorni organ je pozval zainteresirane stranke, naj v zvezi z navedeno odločbo predložijo svoje pripombe. Nadzorni organ je prejel eno ugotovitev. V dopisu z dne 27. septembra 2005 (št. dogodka 335569) je Nadzorni organ ugotovitev posredoval norveškim organom, da bi podali pripombe.

V dopisu Norveške misije pri Evropski uniji z dne 15. julija 2005, s katerim sta bila posredovana dopis Ministrstva za posodobitev z dne 12. julija 2005 in dopis Ministrstva za nafto in energijo z dne 11. julija 2005, so norveški organi predložili pripombe k odločbi Nadzornega organa o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Nadzorni organ je dopisa prejel in evidentiral 19. julija 2005 (št. dogodka 327172).

Dodatne informacije, zlasti poročilo strokovnega organa First Securities, so norveški organi predložili 6. oktobra 2005 (št. dogodka 345642). Srečanje med norveškimi organi in Nadzornim organom je potekalo 11. oktobra 2005. V elektronski pošti z dne 18. novembra 2005 so norveški organi predložili dodatne informacije (št. dogodka 350637). Sestanek z norveškimi organi je potekal 13. februarja 2006. Dodatne informacije so norveški organi predložili 8. marca 2006 (št. dogodka 365788).

2.   Opis podpornih ukrepov v okviru energetskega sklada

Norveška vlada je s svojo priglasitvijo napovedala spremembi dveh obstoječih shem na področju energetike, ki se izvajata od leta 1978/79, zanju pa je pristojen NVE, norveški direktorat za vodne vire in energetiko. Prva shema se je imenovala „Podporni program za uvedbo nove energetske tehnologije“, s katero je norveška vlada dodelila podporo za naložbe v uvedbo tehnologije obnovljivih virov energije. Druga shema, „Informacijski in izobraževalni ukrepi na področju energetske učinkovitosti“, se je nanašala na podporo kampanjam in tečajem o energetski učinkovitosti za industrijo, trgovski sektor in sektor gospodinjstev. Shemi sta se financirali iz proračunskih sredstev. Najpomembnejše priglašene spremembe shem so se nanašale na:

| 2.1 | združitev shem v okviru novega mehanizma financiranja, energetskega sklada; |
| --- | --- |

2.1

združitev shem v okviru novega mehanizma financiranja, energetskega sklada;

| 2.2 | drugačno financiranje shem, po katerem bi se po novem – pri vseh ukrepih, ki jih podpre Enova – poleg nadaljnjih subvencij iz državnega proračuna uporabljala tudi dajatev na tarife za dobavo električne energije (9) in |
| --- | --- |

2.2

drugačno financiranje shem, po katerem bi se po novem – pri vseh ukrepih, ki jih podpre Enova – poleg nadaljnjih subvencij iz državnega proračuna uporabljala tudi dajatev na tarife za dobavo električne energije (9) in

| 2.3 | upravljanje energetskega sklada s strani novoustanovljenega upravnega organa Enova. Med državo Norveško in organom Enova so bili sprejeti tudi nove določbe in sporazum. Te nove določbe naj bi zagotovile, da podporni ukrepi izpolnjujejo nekatere novo opredeljene cilje energetske politike. |
| --- | --- |

2.3

upravljanje energetskega sklada s strani novoustanovljenega upravnega organa Enova. Med državo Norveško in organom Enova so bili sprejeti tudi nove določbe in sporazum. Te nove določbe naj bi zagotovile, da podporni ukrepi izpolnjujejo nekatere novo opredeljene cilje energetske politike.

ad 2.1   Združitev obeh shem podpore

Dne 1. januarja 2002 je bil ustanovljen energetski sklad in obe zgoraj navedeni shemi sta bili združeni v okviru tega sklada. Energetski sklad se uporablja kot mehanizem financiranja za podporne ukrepe, ki se nadaljujejo v okviru nove ureditve.

ad 2.2   Novi način financiranja energetskega sklada

Medtem ko sta se obstoječi shemi financirali s subvencijami iz državnega proračuna, se novoustanovljeni energetski sklad financira s subvencijami iz državnega proračuna in dajatvijo na tarifo za dobavo električne energije (in ne z dajatvijo na samo proizvodnjo energije).

Dajatev je predpisana z Uredbo o energetskem skladu Ministrstva za nafto in energijo z dne 10. decembra 2001 (10). V skladu z oddelkom 3 v povezavi z oddelkom 2(a) Uredbe o energetskem skladu mora vsako podjetje, ki je pridobilo licenco v skladu z oddelkom 4-1 Zakona o energetiki (11) („omsetningskonsesjoner“), pri obračunavanju stroškov za črpanje električne energije iz omrežja končnemu uporabniku zaračunati 1 or/kWh dodatka (ki se je s 1. julijem 2004 zvišal s prejšnjega 0,3 ora/KWh) na posamezno črpanje (glej tudi oddelek 4-4 Zakona o energetiki).

Imetnik licence nato v energetski sklad plača prispevek v višini 1 or/kWh, ki se pomnoži s količino energije, zaračunane končnemu uporabniku v distribucijskem omrežju. Kot je razvidno iz razpredelnice v oddelku I.7 te odločbe, je bil energetski sklad vedno bolj financiran iz same dajatve. Vendar to ne izključuje možnosti, da bi energetski sklad v prihodnjih letih lahko spet prejel proračunska sredstva.

ad 2.3   Upravljanje energetskega sklada s strani organa Enova

Organ Enova SF (12) je bil ustanovljen 22. junija 2001. Enova je nov upravni organ, organiziran kot državno podjetje (statsforetak, SF) (13). Prek Ministrstva za nafto in energijo je v lasti države Norveške. Enova posluje od 1. januarja 2002, tj. od datuma ustanovitve energetskega sklada.

Glavna naloga organa Enova je izvajanje shem podpore, upravljanje energetskega sklada in doseganje ciljev energetske politike, ki jih je norveški parlament potrdil v letu 2000. Te glavne naloge so še podrobneje določene v Sporazumu med državo Norveško (Ministrstvom za nafto in energijo) in organom Enova SF (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“) (14). Po lastnem opisu organa Enova „je ustanovitev organa Enova SF znak za premik v ureditvi Norveške ter v izvajanju njene politike energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije“.

3.   Nacionalna pravna podlaga za podporne ukrepe

Nacionalna pravna podlaga za podporne ukrepe je Parlamentarna odločba z dne 5. aprila 2001 (15) na podlagi predloga Ministrstva za nafto in energijo z dne 21. decembra 2000 (16). Ta parlamentarna odločba spreminja Zakon o energetiki z dne 29. junija 1990 št. 50 (Energiloven). Glavne naloge organa Enova so opredeljene v zgoraj navedenem sporazumu med ministrstvom in organom Enova.

Pomembna je tudi novo sprejeta Uredba št. 1377 z dne 10. decembra 2001 o dajatvi na tarifo za dobavo električne energije (Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet). Uredba o energetskem skladu (Vedteker for energifondet) postavlja energetski sklad pod okrilje Ministrstva za nafto in energijo ter določa njegovo upravljanje s strani organa Enova.

4.   Cilj ukrepa pomoči

Združeni shemi sta bili vzpostavljeni v okviru novoustanovljenega energetskega sklada in upravnega organa Enova, da bi dosegli stroškovno učinkovitejšo uporabo javnih sredstev pri ukrepih varčevanja z energijo in proizvodnjo okolju prijazne energije. Enova in energetski sklad morata doseči nove energetske cilje, ki jih je sprejel Parlament (17).

Na podlagi zgoraj navedenega sporazuma morata varčevanje z energijo in nova, okolju prijazna energija do konca leta 2010 skupaj znašati najmanj 12 TWh, od katerih mora

| — | najmanj 4 TWh izhajati iz povečanega dostopa do vodnega ogrevanja, ki temelji na novih obnovljivih virih energije, ogrevalnih črpalkah in termalnem ogrevanju, ter |
| --- | --- |

—

najmanj 4 TWh izhajati iz povečanega dostopa do vodnega ogrevanja, ki temelji na novih obnovljivih virih energije, ogrevalnih črpalkah in termalnem ogrevanju, ter

| — | najmanj 3 TWh iz povečane uporabe vetrne energije. |
| --- | --- |

—

najmanj 3 TWh iz povečane uporabe vetrne energije.

Kot drugi cilj Sporazum določa, da sredstva sklada prispevajo k varčevanju z energijo in k novi, okolju prijazni energiji, kar mora do konca leta 2005 skupaj znašati najmanj 5,5 TWh (prvotno 4,5 TWh). Norveška želi s podporo novim oblikam obnovljivih virov energije in prispevanjem k večjemu varčevanju z energijo postati manj odvisna od vodne energije, ki je prevladujoči vir za proizvodnjo električne energije. Iz spodnjih podatkov, ki so jih poslali norveški organi, je razvidno, da je Norveška še vedno odvisna od vodne energije, kljub sicer vedno večji uporabi vetrne energije in termalne električne energije v zadnjih letih.

Razpredelnica 1

Proizvodnja, poraba, uvoz in izvoz električne energije, Norveška, v GWh, 2000–2005

| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | januar–maj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna proizvodnja | 142 816 | 121 608 | 130 473 | 107 273 | 110 427 | 60 976 |
| Vodna | 142 289 | 121 026 | 129 837 | 106 101 | 109 280 | ni na voljo |
| Vetrna | 31 | 27 | 75 | 220 | 260 | ni na voljo |
| Termalna električna energija | 496 | 555 | 561 | 952 | 887 | ni na voljo |
| Poraba | 123 761 | 125 206 | 120 762 | 115 157 | 121 919 | 56 665 |
| Uvoz | 1 474 | 10 760 | 5 334 | 13 471 | 15 334 | 1 923 |
| Izvoz | 20 529 | 7 162 | 15 045 | 5 587 | 3 842 | 6 234 |
| Neto uvoz | –19 055 | 3 598 | –9 711 | 7 884 | 11 492 | –4 311 |
| Neto uvoz/poraba | 0,0 % | 2,9 % | 0,0 % | 6,8 % | 9,4 % | 0,0 % |
| Neto izvoz/poraba | 15,4 % | 0,0 % | 8,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 7,6 % |

2000

2001

2002

2003

2004

januar–maj

Skupna proizvodnja

142 816

121 608

130 473

107 273

110 427

60 976

Vodna

142 289

121 026

129 837

106 101

109 280

ni na voljo

Vetrna

31

27

75

220

260

ni na voljo

Termalna električna energija

496

555

561

952

887

ni na voljo

Poraba

123 761

125 206

120 762

115 157

121 919

56 665

Uvoz

1 474

10 760

5 334

13 471

15 334

1 923

Izvoz

20 529

7 162

15 045

5 587

3 842

6 234

Neto uvoz

–19 055

3 598

–9 711

7 884

11 492

–4 311

Neto uvoz/poraba

0,0 %

2,9 %

0,0 %

6,8 %

9,4 %

0,0 %

Neto izvoz/poraba

15,4 %

0,0 %

8,0 %

0,0 %

0,0 %

7,6 %

5.   Priglašeni sistem energetskega sklada

5.1   Splošne pripombe o energetskem skladu

Enova lahko dodeli podporo za naložbe v sisteme varčevanja z energijo ter v proizvodnjo in uporabo obnovljivih virov energije, pa tudi pomoč za začetne naložbe v nove energetske tehnologije.

Stopnja subvencije se določi na podlagi strokovne in finančne ocene posameznega projekta. Prednost imajo tisti projekti, ki omogočajo najvišjo privarčevano ali proizvedeno kilovatno uro (kWh) na subvencionirano NOK. Tako si začnejo projekti za prejem javnih sredstev konkurirati, namen česar je izbrati najučinkovitejše projekte.

Razpisi za zbiranje projektnih predlogov so v večjih nacionalnih in regionalnih časopisih objavljeni vsaj dvakrat na leto, za večino programov pa štirikrat na leto.

5.2   Obnovljivi viri energije

Kar zadeva podporo za naložbe v proizvodnjo in uporabo obnovljivih virov energije, Norveška podpira energetske projekte, ki so v členu 2 Direktive 2001/77/ES (18) opredeljeni kot obnovljivi viri energije (glej točko 7 Smernic Nadzornega organa o državni pomoči za okoljsko pomoč, v nadaljevanju „Okoljske smernice“, ki zajema vetrno in sončno energijo, geotermalno energijo, energijo valov, energijo plimovanja, energijo vodnih elektrarn zmogljivosti pod 10 MW in energijo biomase). Vodna energija, ki je – kot je bilo razloženo – tradicionalni vir za proizvodnjo električne energije na Norveškem, doslej še ni bila deležna podpore (19). Sredstva za uvedbo zemeljskega plina niso del energetskega sklada (20).

Enova kot na splošno upravičene do podpore obravnava naslednje projekte: vetrna energija, bioenergija, energija plimovanja, geotermalna energija, energija valovanja oceanov. Sončna energija obsega integrirane rešitve pasivne solarne gradnje, sončne ogrevalne sisteme in fotovoltaično (PV) proizvodnjo.

Glede pojma „bioenergija“ so norveški organi pojasnili, da se ta izraz uporablja za obnovljive vire energije (električne ali toplotne), ki temeljijo na biomasi, kot to določa Direktiva 2001/77/ES. Bioenergija je širši pojem kot biomasa in zajema npr. projekte, ki biomaso pretvarjajo v električno in/ali toplotno energijo, v nasprotju s projekti v zvezi z biomaso, ki zadevajo samo proizvodnjo in predelavo same biomase. Takšni projekti so odvisni od dodatnih naložb v rezervno zmogljivost in zmogljivost ob največji obremenitvi, ki temeljijo na drugih virih energije. Zato stroški naložb v te projekte lahko poleg biomase zajemajo tudi druge vire energije. Nadzorni organ razume, da se lahko pojavijo primeri, ko je bioenergija sestavljena samo iz delčka biomase.

Norveški organi so razložili, da bo pojem „uporabe“ obnovljivih virov energije zajemal primere, ko je naložba namenjena notranji proizvodnji, pri čemer sta proizvajalec in uporabnik isti subjekt (kar se pogosto dogaja pri proizvodnji toplotne energije).

Podporo, ki se lahko dodeli projektu, Enova izračuna kot diskontirano sedanjo vrednost razlike med trenutnimi proizvodnimi stroški projekta in trenutnimi prihodki, ki temeljijo na tržni ceni zadevnega vira energije. Rečeno drugače, uporabi izračun neto sedanje vrednosti (v nadaljnjem besedilu izračun NPV (net present value)).

Pri izbiri tržne vrednosti norveški organi razlikujejo med tremi različnimi primeri:

prvič, obravnavajo primer proizvodnje obnovljivih virov energije, ki se dovaja v prenosno omrežje in zato konkurira tradicionalnim metodam pridobivanja električne energije, ki kotirajo na energetski borzi Nordpool. Takšen je primer vetrne energije, bioenergije, energije iz odpadkov, sončne energije, energije plimovanja in energije valovanja oceanov, ponujena cena na borzi Nordpool pa se uporablja kot referenca. Na energetski borzi Nordpool se lahko spremljajo promptne cene in terminske cene za dobavo do treh let. Ker naložbe temeljijo na pričakovanih prihodnjih cenah električne energije, se Enova ravna po terminskih pogodbah, s katerimi se trguje dnevno. Zaradi izenačitve naključnih nihanj cen se uporablja šestmesečno povprečje najnovejših prihodnjih pogodb za trgovanje. Cena se ponudi na datum predložitve prijave projekta, kar se zgodi štirikrat na leto.

Drugi je primer daljinskega ogrevanja, ki se dovaja v lokalnodistribucijsko omrežje in konkurira ogrevanju s fosilnimi gorivi ali električno energijo. Tu se Enova ravna po dejanski pogodbeni ceni (21), ki jo plača odjemalec (cena navadne energije – iz fosilnih goriv in električne energije).

Tretja možnost zajema proizvodnjo energije, ki se ne dovaja v distribucijsko omrežje (npr. proizvodnja električne energije na kraju samem, ki temelji na ostanku pare in se ne dovaja v energetsko omrežje). V tem primeru se uporabi cena, ki za končnega uporabnika velja na trgu, vključno z davki.

Cilj sheme pomoči je spodbuditi naložbe v obnovljive vire energije, ki jih sicer ne bi bilo, ker cena energije, ki jo je mogoče doseči na trgu, ne pokrije stroškov in tako ustvari negativno sedanjo vrednost. Po trditvah norveških organov subvencija zato samo nadomesti dodatne stroške proizvodnje obnovljivih virov energije. Poleg tega podpora, ki jo dodeli Enova, ne preseže zneska, ki naj bi bil potreben za sprožitev projekta, tj. za spodbuditev pozitivne odločitve za naložbo.

Vendar ob ustanovitvi energetskega sklada in organa Enova po navedbah Nadzornega organa ni bilo natančno določeno, kdaj naj bi veljalo, da je sprožilni učinek dosežen. Ni bilo na primer določeno, kdaj naj bi projekt – vključno s podporo energetskega sklada – dosegel neto sedanjo vrednost nič. Sicer so bile izvedene analize za ugotovitev, kdaj naj bi projekt dosegel prag dobička, vendar ni bilo izrecnih omejitev, ki bi preprečevale državno podporo nad tem pragom. Kot je nadalje ponazorjeno v odločbi Nadzornega organa o sprožitvi formalnega postopka preiskave, bi lahko podpora organa Enova v nekaterih primerih vodila do podpore za projekt, na podlagi katere bi bila izračunana neto sedanja vrednost pozitivna (22).

Ko se projektom dodeli podpora, Enova in prejemnik pomoči skleneta pogodbo o pomoči, ki ureja pogoje, pod katerimi se bo izvedlo izplačilo. Izplačila se lahko prilagodijo glede na morebitno zmanjšanje stroškov v času izgradnje. Po uresničitvi naložbe sledi nadaljnje spremljanje nastalih stroškov glede na stroške, ocenjene v prijavi. Če se ta dva faktorja razlikujeta v korist prosilca, lahko Enova zmanjša finančno pomoč, tako da le-ta odseva dejansko stroškovno strukturo (23).

Podlaga za sprožilno zahtevo vključuje primeren donos kapitala. Uporabljena diskontna stopnja je bila za vse projekte določena na 7 % na leto (nominalna stopnja pred obdavčitvijo), temu pa so bile kot premija za tveganje dodane določene odstotne točke. Norveška vlada je navedla, da bo Enova v svoji analizi izhajal iz teoretičnih vrednosti, predlaganih v javnih poročilih priznanih vladnih institucij na Norveškem, s čimer naj bi premija za tveganje znašala med 2,5 in 4,5 %, odvisno od vrste energije in projekta.

5.3   Ukrepi varčevanja z energijo

V skladu s priglašenim sistemom (24) se podpora za naložbe v ukrepe varčevanja z energijo izračuna na podlagi enake metode izračuna neto sedanje vrednosti, kot se uporablja za projekte obnovljivih virov energije.

5.4   Nova energetska tehnologija

V tej kategoriji Enova podpira tehnologije, pri katerih je še potreben določen razvoj in ki jih je treba dodatno preizkusiti, preden postanejo gospodarsko izvedljive, čeprav so že presegle stopnjo projektov raziskav in razvoja, ki jih zajema poglavje 14 o pomoči za raziskave in razvoj Smernic o državni pomoči Nadzornega organa. Primeri takšnih tehnologij so objekti za energijo plimovanja ali valov. Projekti se lahko povežejo, da dosežejo energetsko učinkovitost ali spodbudijo proizvodnjo obnovljivih virov energije.

Med formalno preiskavo so norveški organi pojasnili, da se ta kategorija lahko obravnava kot podkategorija podpore za naložbe v zgoraj opisano proizvodnjo obnovljivih virov energije in varčevanje z energijo. V preteklosti se je 95,3 % podprtih projektov v okviru te kategorije nanašalo na proizvodnjo obnovljivih virov energije, 4,3 % projektov pa se je nanašalo na ukrepe varčevanja z energijo (25).

Enova je podpisal sporazum z Norveškim raziskovalnim svetom o „uvedbi inovativnih energetskih rešitev“ za varčevanje z energijo in proizvodnjo toplote iz sončne energije in biomase. Po navedbah norveških organov ta sporazum ni nova shema pomoči, ampak pomeni samo večje poudarjanje področja, na katerem naj bi sodelovanje med organom Enova in raziskovalnim svetom po pričakovanjih prineslo sinergijske učinke. Po navedbah norveških organov ta mehanizem deluje kot skupni vhod za projekte, ki so lahko na predkonkurenčni stopnji (in tako lahko prejmejo podporo raziskovalnega sveta) ali ustvarjajo prihodke (in lahko prejmejo podporo organa Enova). Projekt ne bo prejel sredstev iz obeh agencij za podporo. Vendar norveški organi poudarjajo, da pravila o kumulaciji v vsakem primeru zagotavljajo upoštevanje oddelka G (66) Okoljskih smernic. Ta oddelek Okoljskih smernic določa, da se podpora v okviru teh smernic ne sme združevati z drugimi oblikami državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če takšno prekrivanje povzroči intenzivnost pomoči, ki je višja od intenzivnosti, določene v Okoljskih smernicah.

Ker Enova podpre samo projekte, ki ustvarjajo prihodke, uporablja zgoraj navedeni izračun neto sedanje vrednosti tudi pri podpori za projekte nove tehnologije. Dohodek projektov temelji na proizvodnji električne in toplotne energije za prodajo, ta pa po navedbah norveških organov pomeni dohodek, zaradi katerega je metoda izračuna neto sedanje vrednosti pri teh projektih upravičena.

5.5   Energetski pregledi

Enova podjetjem zagotavlja tudi brezplačne svetovalne in posvetovalne storitve za dosego energetske učinkovitosti. Cilj podpore je povečati število podjetij, ki izvajajo energetske preglede in analize, in jim pomagati pri zmanjševanju zadevnih stroškov. Kot je bilo priglašeno, te storitve pravno niso bile omejene niti na pomoč pod de minimis pragom niti na pomoč za mala in srednja podjetja. Namenjene so bile določenim podjetjem. V programskem besedilu za leto 2003 so bile ciljne skupine opisane kot lastniki zasebnih in javnih zgradb s skupno površino, ki presega 5 000 kvadratnih metrov, ter industrijska podjetja in najemniki velikih površin. Po letu 2003 Enova teh storitev ne izvaja sam, ampak podjetjem dodeljuje denarna sredstva za nakup takšnih svetovalnih in posvetovalnih storitev.

Norveški organi poudarjajo, da je treba razlikovati med podporo v okviru teh programov ter poučevanjem in izobraževalnimi ukrepi. To pa zato, ker se sredstva namenijo neposredno podjetjem za izvajanje energetskih pregledov in energetskih analiz ter za opredelitev naložb v varčevanje z energijo ali sprememb ravnanja znotraj podjetij. Zato bo Nadzorni organ v tej odločbi to podporo obravnaval ločeno. Norveški organi nadalje trdijo, da so programi podobni energetskim pregledom v okviru finske sheme, ki jo je odobrila Komisija (26).

Možno je, da so se v preteklosti razdeljevale subvencije, ki so pokrile do 50 % upravičenih stroškov. Po navedbah norveških organov pa se po 1. januarju 2004 subvencionira samo 40 % upravičenih stroškov.

5.6   Informacijski in izobraževalni programi na področju energetske učinkovitosti

Enova upravlja telefon za brezplačne informacije o energiji, kjer lahko vsi, ki jih zanima, kako doseči večjo energetsko učinkovitost, dobijo brezplačne informacije in nasvete. Glede na to, da Enova sam nima zmogljivosti za izvajanje teh dejavnosti, se storitve po navedbah norveških organov kupujejo v skladu s pravili javnega naročanja. Enova ne odloča sam, komu se zagotovijo takšni nasveti in informacije.

Do 1. januarja 2003 je Enova zagotavljal v javnosti zelo poznan program, v okviru katerega je poizvedbe o energetski učinkovitosti, ki so zahtevale konkretno nadaljnje spremljanje v gospodinjstvih in podjetjih na kraju samem, izvedlo dvajset regionalnih centrov za učinkovitost, ki so na tem področju zastopali organ Enova. Podpora je bila brezplačna in za vsako prošnjo sta bili namenjeni približno dve uri. Norveški organi navajajo, da Enova ni odločal sam, kateremu prejemniku se zagotovi ta storitev.

Pri izobraževalnih ukrepih je treba omeniti naslednje programe. Norveški organi poudarjajo, da sta konkurenca med ponudniki in stroškovna učinkovitost projektov bistveni.

Do 1. januarja 2005 je Enova zagotavljal program (27) za razvoj učnega gradiva in konceptov učenja, da bi v podjetjih spodbujali in ohranjali znanje o obnovljivih virih energije. Program je bil organiziran v obliki razpisnega postopka in Enova je plačal 50 % skupnih razvojnih stroškov projekta. Cilj programa je bil spodbuditi razvoj učnega gradiva o energetski učinkovitosti (knjig, računalniških programov ipd.) ter podpreti razvoj tečajev, povezanih z energijo, npr. na višjih šolah/univerzah ali tistih, ki so jih razvili sindikati ipd. Program je bil na voljo javnim, zasebnim in neprofitnim organizacijam. Programski besedili za leti 2003 in 2004 sta vsebovali prednostni seznam (npr. projekti za gradbeništvo, projekti, ki vključujejo javna/zasebna partnerstva, in projekti, ki naj bi se tržili do 1. avgusta 2003). Pri programu za leto 2003 je bilo dodatno izobraževanje prilagojeno zlasti univerzam, sindikatom, trgovinskim organizacijam in zasebnim nosilcem dejavnosti izobraževanja (prva faza) ter arhitektom, dobaviteljem, podjetnikom in drugemu osebju, ki upravlja energetske sisteme v poslovnih zgradbah (druga faza), ali pa je bilo namenjeno gradbeništvu (programsko besedilo za leto 2004).

Za spodbujanje izobraževalnega programa za leto 2004 je Enova ponujal program o razvoju izobraževalnih tečajev o energiji za tehnično osebje in inženirje. Ta je potekal na podlagi razpisnega postopka. Samo prvim 50 osebam, ki so končale tečaj, je tečaj plačal Enova. Po trditvah norveških organov je bila ta podpora dodeljena neposredno posameznikom in ne podjetjem.

Zgoraj navedeni programi za učno gradivo so se končali 31. decembra 2004. Po trditvah norveških organov bi bili novi programi priglašeni Nadzornemu organu. Skupno je podporo v okviru programa prejelo kakih 33 projektov. Norveški organi navajajo, da nekateri izmed projektov lahko sodijo v okvir de minimis praga. Poleg tega se je del pomoči namenil subjektom javnega sektorja, univerzam in drugim izobraževalnim subjektom ter neprofitnim organizacijam. Norveški organi trdijo, da se pomoč, ki jo je Enova dodelil tem subjektom, ni nanašala na gospodarsko dejavnost podjetja, ki sodi v področje člena 61(1) Sporazuma EGP, ampak je bila podpora za izobraževalno dejavnost.

Shema kot taka ni obsegala nobene omejitve, ki bi določala, da je treba pomoč nameniti samo nekaterim vrstam subjektov ali dejavnosti. V njej tudi ni bilo navedeno, da podpora ne sme preseči de minimis praga, kot je določeno v aktu, navedenem v točki 1(e) Priloge XV k Sporazumu EGP (28). Podpora tudi ni bila omejena na mala in srednja podjetja (29), kot je opredeljeno v aktu, navedenem v točki 1(f) Priloge XV k Sporazumu EGP, niti ni bila strukturirana tako, da bi izpolnjevala zahteve akta, navedenega v točki 1(d) iz Priloge XV k Sporazumu EGP (30) (pomoč za usposabljanje).

Poleg tega Enova izvaja program za izboljšanje sposobnosti energetskega načrtovanja v lokalnih občinah, zlasti javnega načrtovanja in načrtovanja območij v skladu z norveškim zakonom o načrtovanju in gradnji. Brezplačni program je namenjen organom odločanja na visoki ravni in tehničnemu osebju v občinah. Po navedbah norveških organov Enova oceni, ali občina z izvajanjem storitve konkurira drugim izvajalcem na trgu. Če je tako, takšna dejavnost ne prejme podpore.

6.   Prejemniki/intenzivnosti pomoči podpore za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije

Preiskava Nadzornega organa se nanaša na tekočo shemo pomoči. S to odločbo tako ni mogoče dokončno ugotoviti možnih prejemnikov pomoči, zato je njihova navedba samo okvirna. V dopisu z dne 15. julija 2005 so norveški organi do konca leta 2004 opredelili 236 prejemnikov podpore za energetski pregled in pomoč za naložbe (slednja za proizvodnjo obnovljivih virov energije in ukrepe varčevanja z energijo), ki so prejeli državno podporo nad de minimis pragom, ki ni bila podpora, dodeljena osebam javnega prava za izvajanje njihovih javnih funkcij. Nadalje so norveški organi opredelili 33 projektov, podprtih v okviru programa za izobraževanje/učno gradivo.

Po trditvah norveških organov še kakih 875 drugih projektov zadeva podporo osebam javnega prava ali podporo, s katero Enova kupi določeno storitev v skladu s pravili javnega naročanja.

V zvezi s projekti obnovljivih virov energije so norveški organi predložili naslednjo razpredelnico, iz katere so razvidne intenzivnosti pomoči, ki temeljijo na skupnih naložbenih stroških, za projekte obnovljivih virov energije, dodeljene med letoma 2002 in 2004:

| Obnovljivi viri energije | | Intenzivnost pomoči v % vseh naložbenih stroškov, podpora, izračunana v skladu z metodo neto sedanje vrednosti |
| --- | --- | --- |
| | Število projektov | Povprečna | Največja |
| Veter | 10 | 23 % | 68 % |
| Daljinsko ogrevanje | 19 | 20 % | 31 % |
| Bio | 31 | 20 % | 50 % |
| Novi obnovljivi viri | 1 | 25 % | 25 % |

Obnovljivi viri energije

Intenzivnost pomoči v % vseh naložbenih stroškov, podpora, izračunana v skladu z metodo neto sedanje vrednosti

Število projektov

Povprečna

Največja

Veter

10

23 %

68 %

Daljinsko ogrevanje

19

20 %

31 %

Bio

31

20 %

50 %

Novi obnovljivi viri

1

25 %

25 %

7.   Proračun in trajanje

Sporazum 2002–2005 (glej zgornji oddelek I.2.3 te odločbe) je bil podaljšan do konca leta 2006. Predvideno je, da se bo ta sporazum podaljšal še do 31. decembra 2010. Norveški organi so predložili naslednji pregled proračuna sheme:

| | Državni proračun
  v milijonih NOK | Dajatev na tarifo
  v milijonih NOK | Skupaj proračun
  v milijonih NOK | Skupaj proračun
  v milijonih EUR (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 270 | 161 | 431 | 57,3 |
| 2003 | 259 | 192 | 451 | 56,4 |
| 2004 | 60 | 470 | 530 | 63,3 |
| 2005 | 0 | 650 | 650 | 79,3 |

Državni proračun

v milijonih NOK

Dajatev na tarifo

v milijonih NOK

Skupaj proračun

v milijonih NOK

Skupaj proračun

v milijonih EUR (31)

2002

270

161

431

57,3

2003

259

192

451

56,4

2004

60

470

530

63,3

2005

0

650

650

79,3

8.   Kumulacija

Kar zadeva kumulacijo pomoči, ki jo dodeli Enova, z drugo državno podporo, Nadzorni organ navaja, da projekti načeloma lahko prejmejo pomoč iz drugih virov. Norveški organi so v priglasitvi navedli, da bodo zagotovili, da dodeljena pomoč nikoli ne bo presegla pragov iz oddelka G (66) Okoljskih smernic. Kot je bilo že navedeno, ta oddelek določa, da se podpora, dodeljena v okviru Okoljskih smernic, ne sme združevati z drugimi oblikami državne pomoči, če takšno prekrivanje povzroči intenzivnost pomoči, ki je višja od intenzivnosti, določene v Okoljskih smernicah. Vlagatelji morajo obvestiti organ Enova, če so bile vložene vloge za dodatno državno pomoč.

9.   Spremembe, ki jih predlagajo norveški organi

Da bi bil sistem združljiv z Okoljskimi smernicami, norveški organi predlagajo nekatere spremembe svojega sistema, ki so opisane spodaj. Med preiskavo Nadzornega organa so norveški organi te spremembe začeli izvajati.

9.1   Spremembe pri podpori za naložbe, ki se nanaša na proizvodnjo obnovljivih virov energije

1.   Norveška bo podporo omejila na projekte, ki sodijo v okvir opredelitve obnovljivih virov energije iz člena 2(a) in (b) (za biomaso) Direktive 2001/77/ES. Poleg tega podpora ne bo dodeljena obstoječim vodnim elektrarnam.

2.   Znesek pomoči se bo izračunal na podlagi izračuna neto sedanje vrednosti, tako da bo temeljil na razliki med proizvodnimi stroški in tržno ceno. Pomoč se bo dodelila v enkratnem znesku. Uporabljena metoda izračuna je naslednja (prikazana na primeru dejanskega projekta vetrne energije, zneski so izraženi v NOK):

| Upravičeni naložbeni stroški (32) | 123 000 000 |
| --- | --- |
| Proizvodnja kWh/leto | 45 700 000 |
| Cena NOK/kWh | 0,25 |
| Letni dohodek (33) | 11 425 000 |
| Stroški poslovanja NOK/kWh | 0,10 |
| Letni stroški poslovanja | 4 570 000 |
| Letni neto dohodek | 6 855 000 |
| Ekonomska življenjska doba v letih | 25 |
| Donos kapitala | 6,33 % |
| NPV (neto sedanja vrednost) | –38 000 000 |
| Pomoč za naložbe | 38 000 000 |

Upravičeni naložbeni stroški (32)

123 000 000

Proizvodnja kWh/leto

45 700 000

Cena NOK/kWh

0,25

Letni dohodek (33)

11 425 000

Stroški poslovanja NOK/kWh

0,10

Letni stroški poslovanja

4 570 000

Letni neto dohodek

6 855 000

Ekonomska življenjska doba v letih

25

Donos kapitala

6,33 %

NPV (neto sedanja vrednost)

–38 000 000

Pomoč za naložbe

38 000 000

V primerjavi s priglašenim sistemom bo zgornji vzorčni izračun temeljil na „upravičenih“ naložbenih stroških in ne na celotnih stroških. Po navedbah norveških organov finančni stroški, drugi stroški in odškodninski stroški niso vključeni med upravičene stroške, vsaj ne po 1. januarju 2004.

3.   Tržna cena električne energije, uporabljena v zgornjem izračunu, bo povzeta iz zadevnih cen borze Nordpool. Pri daljinskem ogrevanju bo to zadevna cena, ki za končnega uporabnika nafte ali električne energije (nižje izmed obeh) velja ob odločitvi glede državne podpore. Če bo gospodarnost projekta temeljila na obsežnih pogodbah z odjemalci, katerih cene bodo odstopale od cene električne energije in nafte za končne uporabnike, ki jo je mogoče spremljati, se bodo upoštevale pogodbene cene. Pri proizvodnji električne energije, ki se ne dovaja v omrežje, se bo uporabila cena za končne uporabnike, vključno z davki.

4.   Pomoč lahko zajema primeren donos kapitala. Vendar bo diskontno stopnjo in premijo za tveganje za organ Enova določil zunanji strokovni organ, in sicer za vsako zadevno industrijo obnovljivih virov.

Treba je opozoriti, da so norveški organi Nadzornemu organu predložili poročilo imenovanega neodvisnega strokovnega organa, First Securities ASA (34). Strokovni organ uporablja model določanja cen dolgoročnih naložb (35) ter izračunano 7-odstotno diskontno stopnjo za vetrno energijo in 6-odstotno diskontno stopnjo za daljinsko ogrevanje, bioenergijo in porabo energije. Šteje se, da je izračun okvir, na podlagi katerega lahko Enova obravnava uporabo diskontnih stopenj za lastniški kapital pri posameznih projektih. Predvsem tako imenovana vrednost beta je lahko višja glede na tveganost projekta (36) in lahko povzroči višje diskontne stopnje.

Obrestno mero in premijo za tveganje bodo norveški organi vsako leto pregledali in posodobili. Če se bodo med vsakoletnimi posodobitvami pojavile nepričakovane spremembe, ki bodo znatno vplivale na diskontno stopnjo, bodo norveški organi v skladu s tem izvedli izredno prilagoditev diskontne stopnje. Vendar to velja samo, če se bo lahko utemeljeno sklepalo, da je sprememba trajna.

5.   Upravičeni naložbeni stroški so navedeni na seznamu v Odločbi Komisije N 75/2002 – Finska (37). Norveški organi navajajo, da po 1. januarju 2005 Enova kot upravičene sprejema samo takšne stroške.

6.   Pomoč, s katero bi bil presežen znesek, ki je potreben za sprožitev projekta, ne bo dodeljena. To pomeni, da se bo v primeru negativne neto sedanje vrednosti, ki bo izhajala iz izračuna neto sedanje vrednosti, izračunane v skladu s parametri, določenimi v zgornji točki (2), državna podpora dodelila samo za zagotovitev, da projekt doseže prag dobička, to pomeni, da neto sedanja vrednost postane večja od nič.

7.   Projekt z izračunano stopnjo nič ali pozitivno neto sedanjo vrednostjo brez pomoči ne bo upravičen do pomoči.

8.   Z izjemo podpore za biomaso ne sme podpora, dodeljena v okviru te sheme, nikoli preseči praga, določenega v oddelku D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic. Oddelek D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic podporo omejuje na razliko med tržno ceno in proizvodnimi stroški, omejenimi na amortizacijo obrata, pri čemer je treba amortizacijo razumeti samo kot naložbene stroške. Pomoč lahko zajema tudi primerno stopnjo donosa, če lahko Norveška dokaže, da je to nujno glede na slabo konkurenčnost nekaterih obnovljivih virov energije.

9.   V okviru metodologije organa Enova za izračun obsega pomoči bo najvišji znesek pomoči, ki ga bo dodelil Enova, omejen na naložbene stroške. Projekti, ki ob normalnih razmerah za poslovanje v času naložbe ustvarjajo negativni dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (38), ne bodo upravičeni do pomoči. V ta namen se bo uporabila diskontna stopnja, ki jo uporablja Enova, kot je navedeno v številki (4) oddelka 9.I te odločbe.

10.   Pri biomasi se lahko dodeli pomoč za tekoče poslovanje, ki preseže naložbene stroške. Vendar se v nobenih okoliščinah ne bo dodelila pomoč za tekoče poslovanje, ki je večja od predvidene v oddelku D.3.3.1 (55) (39) Okoljskih smernic.

11.   Za podporo v okviru sistema bo biomasa opredeljena kot „biološko razgradljivi del izdelkov, odpadkov in ostankov v kmetijstvu (vključno z rastlinskimi in živalskimi snovmi), gozdarstvu in s tem povezanih industrijskih vejah ter biološko razgradljivi del industrijskih in komunalnih odpadkov“ (glej člen 2(b) Direktive 2001/77/ES). Pri podpori za bioenergijo, ki obsega druge vire, kot je biomasa, se pomoč za tekoče poslovanje, določena v zgornji številki (10), dodeli samo za tisti del, ki obsega biomaso. Podpora za druge dele je bila omejena na podporo za naložbe, določeno v številki (5).

12.   Shema bo omejena do 1. januarja 2011.

Norveški organi so predložili tudi naslednje podatke o stroških poslovanja za proizvodnjo obnovljivih in konvencionalnih virov energije:

Skupaj tekoči stroški, NOK/kWh

| Tehnologija | Stroški poslovanja in vzdrževanja | Gorivo | Skupaj tekoči stroški |
| --- | --- | --- | --- |
| Podatki iz poročila Mednarodne agencije za energijo: Dopolnitev predvidenih stroškov proizvodnje električne energije za leto 2005 |
| Premog | 0,034–0,068 | 0,076–0,152 | 0,11–0,22 |
| Plin | 0,023–0,031 | 0,187–0,249 | 0,21–0,28 |
| Skupna proizvodnja toplotne in električne energije | | | 0,17–0,44 |
| Podatki iz poročila NVE: Stroški proizvodnje električne in toplotne energije v letu 2002 |
| Veter | 0,05 | | 0,05 |
| Podatki iz portfelja projekta organa Enova (primeri) |
| Veter | 0,05–0,10 | 0 | 0,05–0,10 |
| Bio | 0,07–0,15 | 0,2–0,3 | 0,27–0,45 |
| Novi obnovljivi viri | | | 0,05 |
| Daljinsko ogrevanje | | | 0,05–0,10 |

Tehnologija

Stroški poslovanja in vzdrževanja

Gorivo

Skupaj tekoči stroški

Podatki iz poročila Mednarodne agencije za energijo: Dopolnitev predvidenih stroškov proizvodnje električne energije za leto 2005

Premog

0,034–0,068

0,076–0,152

0,11–0,22

Plin

0,023–0,031

0,187–0,249

0,21–0,28

Skupna proizvodnja toplotne in električne energije

0,17–0,44

Podatki iz poročila NVE: Stroški proizvodnje električne in toplotne energije v letu 2002

Veter

0,05

0,05

Podatki iz portfelja projekta organa Enova (primeri)

Veter

0,05–0,10

0

0,05–0,10

Bio

0,07–0,15

0,2–0,3

0,27–0,45

Novi obnovljivi viri

0,05

Daljinsko ogrevanje

0,05–0,10

9.2   Ukrepi varčevanja z energijo

Kar zadeva priglašeni sistem, norveški organi trdijo, da je treba izračun neto sedanje vrednosti priznati tudi pri izračunu podpore za ukrepe varčevanja z energijo. Vendar so norveški organi predlagali naslednje spremembe prihodnjega izvajanja podpornih ukrepov za varčevanje z energijo:

Norveški organi bodo pomoč za naložbe v ukrepe varčevanja z energijo izračunali v skladu z oddelkom D.1.3 (25) (40) Okoljskih smernic v povezavi z oddelkom D.1.7 (32) Okoljskih smernic, to pomeni, da bodo naložbeni stroški projekta strogo omejeni na dodatne naložbene stroške, ki so potrebni za izpolnitev okoljskih ciljev. To pomeni, da se bodo stroški naložbe v varčevanje z energijo primerjali s stroški tehnično primerljive naložbe, ki ne zagotavlja enake stopnje varstva okolja. Pri naložbah v dodatno opremo in postopke, katerih edina funkcija je varčevanje z energijo, se v primeru, da ne obstaja druga primerljiva naložba, primerljivi naložbeni stroški določijo na nič. Nadomestitveni stroški za stroje, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja zahtevanih norveških standardov, niso upravičeni do podpore.

| 1. | Stroški se bodo izračunali brez upoštevanja ugodnosti, ki izhajajo iz povečanj zmogljivosti, privarčevanih stroškov v prvih petih letih življenjske dobe naložbe in dodatne pomožne proizvodnje v tem petletnem obdobju. |
| --- | --- |

1.

Stroški se bodo izračunali brez upoštevanja ugodnosti, ki izhajajo iz povečanj zmogljivosti, privarčevanih stroškov v prvih petih letih življenjske dobe naložbe in dodatne pomožne proizvodnje v tem petletnem obdobju.

| 2. | Upravičeni stroški bodo omejeni na naložbene stroške. Pri tem bodo upravičeni stroški enaki stroškom, ki jih je Evropska komisija navedla v svoji Odločbi N 75/2002 – Finska (41). Po 1. januarju 2005 norveški organi samo takšne stroške štejejo za upravičene. |
| --- | --- |

2.

Upravičeni stroški bodo omejeni na naložbene stroške. Pri tem bodo upravičeni stroški enaki stroškom, ki jih je Evropska komisija navedla v svoji Odločbi N 75/2002 – Finska (41). Po 1. januarju 2005 norveški organi samo takšne stroške štejejo za upravičene.

| 3. | Znesek pomoči bo omejen na 40 % dodatnih stroškov, izračunanih v skladu z zgornjimi parametri, pomoč za tekoče poslovanje pa v okviru te sheme ne bo dodeljena. V skladu z oddelkom D.1.5 (30) Okoljskih smernic se lahko pomoč za mala in srednja podjetja poveča za 10 odstotnih točk. V ta namen bodo mala in srednja podjetja opredeljena v skladu s poglavjem 10.2 Smernic Nadzornega organa o pomoči za mikro, mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

3.

Znesek pomoči bo omejen na 40 % dodatnih stroškov, izračunanih v skladu z zgornjimi parametri, pomoč za tekoče poslovanje pa v okviru te sheme ne bo dodeljena. V skladu z oddelkom D.1.5 (30) Okoljskih smernic se lahko pomoč za mala in srednja podjetja poveča za 10 odstotnih točk. V ta namen bodo mala in srednja podjetja opredeljena v skladu s poglavjem 10.2 Smernic Nadzornega organa o pomoči za mikro, mala in srednja podjetja.

| 4. | Norveška vlada bo zagotovila, da ob združitvi z drugimi javnimi subvencijami skupni znesek pomoči ne bo presegel zgoraj navedenih omejitev. |
| --- | --- |

4.

Norveška vlada bo zagotovila, da ob združitvi z drugimi javnimi subvencijami skupni znesek pomoči ne bo presegel zgoraj navedenih omejitev.

| 5. | Shema bo omejena do 1. januarja 2011. |
| --- | --- |

5.

Shema bo omejena do 1. januarja 2011.

9.3   Podpora za nove energetske tehnologije

Norveški organi navajajo, da je treba projekte novih tehnologij, kar zadeva projekte obnovljivih virov energije, podpreti v skladu s pravili za podporo proizvodnji in uporabi obnovljivih virov energije (metoda neto sedanje vrednosti). Pri tehnologijah energetske učinkovitosti se bodo uporabili mehanizmi izračunavanja za mehanizme varčevanja z energijo. Pomoč bo med drugim vključevala projekte, ki so se predhodno testirali samo v laboratorijih, imajo omejeno uporabo ali so bili razviti za razmere, ki se razlikujejo od razmer na Norveškem, in jih je zato treba prilagoditi.

Predkonkurenčni projekti, ki sodijo v okvir Smernic o državni pomoči za raziskave in razvoj Nadzornega organa, bodo priglašeni posamično. Projekti, ki so nadgradnja obstoječih proizvodov ali proizvodne linije, ne bodo prejeli podpore. Enako velja za projekte, ki so se že začeli ali je bila odločitev o njihovem začetku že sprejeta.

9.4   Informacijski in izobraževalni ukrepi na področju energetske učinkovitosti

Norveški organi so potrdili, da so se programi za učno gradivo in koncepte učenja, izobraževalni tečaji za tehnično osebje in nadaljnje spremljanje na kraju samem končali 1. januarja 2005. Če se bodo ti ali podobni projekti začeli izvajati v prihodnje, bodo vnaprej priglašeni Nadzornemu organu.

Norveški organi so tudi potrdili, da se program usposabljanja za osebe javnega prava nanaša samo na javno funkcijo lokalnih občin (glej tudi oddelek I.5.6 te odločbe).

9.5   Razno

Nadalje so norveški organi potrdili, da se pomoč nediskriminatorno uporablja tudi za tuje vlagatelje in da bodo Nadzornemu organu redno poročali o izvajanju sheme. Norveški organi so Nadzornemu organu predložili seznam osmih primerov tujih izvajalcev, ki so prejeli podporo v okviru energetskega sklada.

10.   Podlaga za začetek formalnega postopka preiskave

Nadzorni organ je v svoji odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave menil, da ukrepi glede varčevanja z energijo, podpora novim energetskim tehnologijam in podpora za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Glede informacijskih in izobraževalnih ukrepov (vključno s svetovalnimi in posvetovalnimi storitvami) je Nadzorni organ opozoril, da je razen pri telefonu za brezplačne informacije in eventualno pri obiskih na kraju samem sklad imel zelo široko prosto presojo. Poleg tega je ugotovil, da podporni ukrepi zaradi takšne proste presoje niso bili splošni, ampak so postali selektivni. Ugotovljeno je bilo, da so vsi ukrepi izkrivljali ali bi lahko izkrivljali konkurenco in da so vplivali na trgovino med pogodbenicami. Ker pomoč v zvezi z energetskim skladom ni bila pravočasno priglašena Nadzornemu organu, je pomenila nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) dela II Protokola 3 K Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

Pri presoji združljivosti je Nadzorni organ razlikoval med priglašenim energetskim skladom in sistemom s spremembami, ki so jih predlagali norveški organi.

Nadzorni organ je v odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave dvomil, da se podpora za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije lahko utemelji na podlagi Okoljskih smernic. Zlasti je navedel, da podpora ni temeljila na metodologiji „dodatnih stroškov“ iz oddelka D.1.3 (27) in oddelka D.1.7 (32) Okoljskih smernic. Namesto tega je potrebo po pomoči opredelil na podlagi izračuna neto sedanje vrednosti projekta. Nadzorni organ je ugotovil, da ni bilo zadostnih jamstev, da bi se podprli samo stroški, povezani z naložbo. Poleg tega tudi ni bilo mehanizma, ki bi izključeval prekomerno nadomestilo. Glede ukrepov varčevanja z energijo je Nadzorni organ opozoril, da se v nasprotju s projekti obnovljivih virov energije Okoljske smernice strogo držijo podpore v višini 40 % upravičenih naložbenih stroškov. Z izračunom neto sedanje vrednosti, ki ga uporabljajo norveški organi, ni bilo zagotovljeno upoštevanje tega praga. Pri projektih energetske tehnologije in energetskih pregledov je Nadzorni organ zahteval več podatkov. Glede informacijskih in izobraževalnih podpornih ukrepov je Nadzorni organ navedel, da shema pomoči v zvezi s tem ni bila omejena na de minimis podporo (čeprav bi podpora za nekatere projekte lahko ostala pod pragom) ali na mala in srednja podjetja. Na podlagi tega je Nadzorni organ v odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave prvotno sklenil, da priglašeni sistem ni bil združljiv z določbami o državni pomoči EGP.

V odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Nadzorni organ obravnaval tudi spremembe, ki so jih predlagali norveški organi. Navedel je, da bo nadalje raziskal, ali se norveška metoda, po kateri podpora temelji na izračunu neto sedanje vrednosti zadevnega projekta, lahko sprejme, če bi se norveški organi odločili za omejitev podpore na razliko med tržno ceno in proizvodnimi stroški, glej oddelek D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic. Nadzorni organ je bil zaskrbljen tudi glede tega, kako bodo norveški organi zahtevo iz tretjega stavka oddelka D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic uporabili v praksi. Ta oddelek določa, da po dodelitvi podpore dodatna energija, ki jo proizvede obrat, ne bi bila več upravičena do nadaljnje pomoči. Nadzorni organ je tudi podvomil o podpori projektom, katerih neto sedanja vrednost bi bila zaradi visokih stroškov poslovanja tudi po prejetju podpore organa Enova še naprej negativna.

Nadzorni organ ni mogel oblikovati dokončnega stališča o podpori za nove energetske tehnologije in izobraževalnih ukrepih ter svetovalnih in posvetovalnih storitvah (energetskih pregledih).

11.   Pripombe tretjih strank

Nadzorni organ je k svoji odločbi o uvedbi postopka prejel eno pripombo tretjih strank. Nemško ministrstvo za okolje, ohranjanje narave in jedrsko varnost navaja, da ni mogoče jasno opredeliti zadevnega trga in dokazati, da bi podprta podjetja zares konkurirala nepodprtim podjetjem in bila deležna ugodnosti. Nemško ministrstvo tudi navaja, da načelo ugotavljanja dodatnih stroškov proizvodnje obnovljivih virov energije ni najbolj primerno za določitev zneska pomoči, če ni splošno veljavne in jasno določene opredelitve pojma dodatnih stroškov. V zvezi s 40-odstotnim pragom za intenzivnosti pomoči nemško ministrstvo meni, da to pogosto ne bo zadostna spodbuda za ukrepanje zasebnega sektorja, saj bi ta moral nositi 60 % stroškov. Veljalo bi torej razmisliti, ali ne bi podpora raje temeljila na deležu skupnih naložbenih stroškov. Nemško ministrstvo navaja, da je nekatere pomanjkljivosti Okoljskih smernic v zvezi s tem odpravila sodna praksa Komisije.

12.   Pripombe norveških organov

Glede obstoja državne pomoči norveški organi v svojem odgovoru z dne 15. julija 2006 menijo, da Nadzorni organ uporablja prestrog preskus selektivnosti, ki ne pušča prostora za kakršno koli prosto presojo pri programih, ki so v bistvu na voljo vsem podjetjem. Pri podpori za učno gradivo je Enova imel prosto presojo, da je lahko zavrnil samo tiste projekte, ki niso izpolnjevali ciljev programa ali niso mogli zagotoviti zadostne kakovosti. Ta minimalna merila so bila torej nepristranska.

Nadalje norveški organi v zgoraj navedenem dopisu trdijo, da bi moral Nadzorni organ izvesti presojo združljivosti energetskega sklada neposredno na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, kot je Komisija storila pri shemi sklada za zakup WRAP iz Združenega kraljestva (42).

Glede presoje združljivosti podpore za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije norveški organi navajajo, da pri priglašeni proizvodnji obnovljivih virov energije element sistema o konkurenci med različnimi projekti izključuje kakršno koli prekomerno nadomestilo. Nadalje sporazum med organom Enova in ministrstvom določa, da mora biti vsaka dodeljena pomoč združljiva s Sporazumom EGP. Glede vključitve stroškov, za katere je mogoče, da niso bili upravičeni, norveški organi navajajo, da naj bi se to nanašalo samo na majhen del stroškov.

Norveški organi med celotno fazo predhodne preiskave in v svojem odgovoru z dne 15. julija 2006 poudarjajo, da je Norveška v drugačnem energetskem položaju kot večina evropskih držav, saj 99 % njene domače proizvodnje električne energije izhaja iz vodne energije. Vodna energija ima drugačno stroškovno strukturo in drugačne stroškovne ravni kot tradicionalna proizvodnja energije v drugih delih Evrope, ki temelji na premogu, plinu in jedrski energiji. Primerjava z vodno energijo za izračun dodatnih stroškov proizvodnje novih obnovljivih virov energije na podlagi Smernic po mnenju norveških organov ni možna. Uporaba izbrane metodologije ima še druge pomembne prednosti. Prvič, metoda neto sedanje vrednosti je metodologija, ki se običajno uporablja v energetiki in drugih industrijskih sektorjih. Z upoštevanjem tržne vrednosti se izberejo nepristranska in lahko dostopna merila. Z uporabo te metode pri vseh projektih, ki zaprosijo za podporo, lahko Enova na enaki podlagi primerja različne projekte, ki se potegujejo za državno podporo, ter dodeli podporo projektom z najboljšim razmerjem med pomočjo in okoljskimi koristmi. Drugič, s to metodo bo zagotovljeno, da bo projektu dodeljen samo znesek, ki je potreben za prodor projekta na trg.

Norveška navaja, da bi morali norveški organi v primeru, da bi bilo treba dosledno upoštevati Okoljske smernice, shemo pomoči za naložbe dopolniti s shemo pomoči za tekoče poslovanje, pri kateri bi se o pomoči na koncu tudi odločalo na podlagi neto sedanje vrednosti. Tako dodeljena pomoč za tekoče poslovanje bi bila dejansko shema pomoči za naložbe, pri kateri bi se subvencija izplačala po delih in ne v enkratnem znesku, brez občutne razlike pri možnosti za podporo, vendar z manj preglednim in upravno zahtevnejšim sistemom. (43) V priglašenem sistemu bi bil Enova vključen samo v naložbeno fazo projekta.

Norveški organi se v svojem odgovoru z dne 15. julija 2006 strinjajo z ugotovitvijo Nadzornega organa iz odločbe o uvedbi postopka, da metoda organa Enova na splošno pripelje do pomoči za naložbe, ki je manjša ali enaka dodatnim naložbenim stroškom obrata za obnovljive vire energije. Vendar norveški organi nasprotujejo zgornji meji amortizacije obrata. S tem naj se ne bi upoštevalo dejstvo, da so projekti upravičeni tudi do primerne stopnje donosa, kot je določeno v Okoljskih smernicah Nadzornega organa (oddelek D.3.3.1 (54)) in uporabljeno v odločbi Komisije o projektu priobalne vetrne elektrarne Q7 (44). Ker bo ustrezna raven stopnje donosa določena na podlagi ugotovitev neodvisnega strokovnega organa, norveški organi trdijo, da ni nevarnosti prekomernega nadomestila, ki bi bilo posledica preveč velikodušne stopnje donosa.

Glede zahteve, da podprt projekt ne sme prejeti nadaljnje pomoči, glej oddelek D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic, se norveški organi strinjajo, da je treba omejiti pomoč, ki jo dodeli energetski sklad. Norveški organi navajajo, da bo takšna omejitev zagotovljena z dvema mehanizmoma. Prvič, ko bo Enova preučil projekt, se bo upošteval ves znani dohodek (denarni tok), ne glede na drugo državno podporo, ki jo je mogoče opredeliti kot državno pomoč. Ti elementi se bodo upoštevali na strani dohodkov ali stroškov, kjer bo to primerno, zato bodo zmanjšali potrebo po nadaljnji podpori organa Enova. Drugič, v zvezi z možno uvedbo sistema zelenih certifikatov norveški organi navajajo določbo v pogodbi, ki se sklene s prejemnikom pomoči, da mora skupaj z obrestmi vrniti vsako pomoč, ki jo je prejel iz energetskega sklada, če vstopi na trg certifikatov.

Norveški organi so med formalno preiskavo sheme predlagali spremembo v zvezi s projekti, ki bi tudi s podporo iz energetskega sklada imeli negativno neto sedanjo vrednost. Ta sprememba je sedaj vključena v oddelek I.9.1 pod številko (9) te odločbe in določa, da projekti, ki v normalnih razmerah za poslovanje v času naložbe ustvarijo negativni dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo, niso upravičeni do nikakršne pomoči.

II.   OCENA

1.   Državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP

Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

1.1   Prisotnost državnih sredstev

V skladu s členom 61 Sporazuma EGP mora ukrep dodeliti država ali mora biti dodeljen iz državnih sredstev. V obravnavanem primeru podporo za različne naložbene projekte zagotavljajo subvencije, ki se financirajo iz državnega proračuna in dajatve na tarifo za dobavo. Financiranje iz neposrednih proračunsko dodeljenih sredstev izpolnjuje merilo „državnih sredstev“.

Glede prihodkov iz dajatve na tarifo za dobavo Nadzorni organ ugotavlja, da so v skladu z ustaljeno sodno prakso in prakso Evropske komisije vključena državna sredstva, kadar denar prenese sklad in kadar sklad ustanovi država in se oskrbuje s prispevki, ki jih predpiše ali upravlja država (45). V zvezi s tem bo treba ugotoviti, ali je zadevna denarna sredstva nadzorovala država (46). Da sredstva veljajo za državna sredstva, je dovolj, da so stalno pod nadzorom javnih organov (47).

45

46

47

Energetski sklad je ustanovila država Norveška. Energetski sklad upravlja javni organ, Enova, ki je prek Ministrstva za nafto in energijo v lasti države Norveške. Sklad je bil ustanovljen, da bi izpolnil politični cilj države Norveške in pomagal doseči energetske cilje države Norveške v zvezi s Kjotskim protokolom. V ta namen država Norveška z uredbo nalaga obvezno dajatev (glej I.3 te odločbe) za financiranje sklada. Tudi višino dajatve določi država. Prihodki iz dajatve se stekajo neposredno v energetski sklad, ta pa jih dodeli izbranim projektom. Zato Nadzorni organ meni, da država Norveška izvaja stalni nadzor nad dajatvijo in da se ta uvršča med državna sredstva v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

1.2   Dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga

Da se ukrep lahko opredeli kot pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora poleg tega, prvič, prejemniku prinesti ugodnosti, na podlagi katerih je oproščen dajatev, ki običajno bremenijo njegov proračun. Drugič, ukrep pomoči mora biti selektiven v smislu, da daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. V nadaljevanju se bo razlikovalo med shemami pomoči za naložbe, vključno z energetskimi pregledi, in izobraževalnimi/učnimi ukrepi.

posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga

1.2.1   
  Splošna opomba: Ocena sheme energetskega sklada kot takšne, ne posameznih subvencij iz te sheme

Splošna opomba: Ocena sheme energetskega sklada kot takšne, ne posameznih subvencij iz te sheme

V obravnavanem primeru so se spodaj opisani podporni ukrepi v nekaterih okoliščinah lahko dodelili posameznikom in ne podjetjem (npr. za nekatere učne in izobraževalne ukrepe) ali se lahko nanašajo na izobraževalno in ne na gospodarsko dejavnost. Vendar nobeden od različnih podpornih ukrepov formalno (z zakonom ali upravnimi smernicami) ni bil omejen na posameznike ali posamezne vrste dejavnosti (48). Pomoč se na primer lahko dodeli zasebnim nosilcem dejavnosti izobraževanja, ki lahko izvajajo gospodarske dejavnosti ali se usmerijo na določene industrijske sektorje (npr. gradbeništvo).

48

Trenutna priglasitev in ocena obravnava energetski sklad kot tak, ne posameznih subvencij iz tega sklada. Zato ni potrebe, da bi Nadzorni organ – v okviru svoje ocene sheme energetskega sklada kot takšnega (49) – moral ugotavljati, npr. ali se je podpora, ki se je v posameznih primerih dodelila neprofitnim organizacijam in izobraževalnim subjektom, nanašala na (gospodarsko) dejavnost podjetja. Ker shema energetskega sklada v tem smislu ni vsebovala omejitev, Nadzorni organ zato ugotavlja – razen v spodnjem primeru – da je bila pomoč v okviru sheme dodeljena podjetjem.

kot tak

49

Podpora, dodeljena javnemu sektorju za izvajanje ukrepov za energetsko učinkovitost kot dela javne funkcije tega subjekta, ni državna pomoč. To se zlasti nanaša na programe ukrepov za energetsko učinkovitost za občine. Ta podpora ni državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če je omejena, kot so potrdili norveški organi, na funkcijo osebe javnega prava prejemnika, ki mu je bila dodeljena podpora.

1.2.2   
  Podpora za naložbe (proizvodnja obnovljivih virov energije, ukrepi varčevanja z energijo, nova energetska tehnologija in energetski pregledi)

Podpora za naložbe (proizvodnja obnovljivih virov energije, ukrepi varčevanja z energijo, nova energetska tehnologija in energetski pregledi)

Subvencije za zgoraj navedene naložbe dodeljujejo prejemnikom ugodnost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, ker jim omogočajo naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije ali naložbe v ukrepe za zmanjšanje njihove porabe energije, ali podjetju omogočajo (v primeru pregledov z boljšo usposobljenostjo in energetsko analizo) učinkovitejšo uporabo energije, in s tem nadalje znižujejo običajne tekoče stroške podjetja.

Podpora je tudi selektivna. Kar zadeva podporo za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije, se podpora nanaša na točno določeno kategorijo proizvajalcev energije.

Selektivnost je značilna tudi za druge ukrepe, saj se subvencije dodeljujejo samo nekaterim podjetjem, ki jih Enova izbere na podlagi primerjave projektov med prijavnim postopkom in odločitve, kateri projekt posameznega kroga prijav je najučinkovitejši in se podpre. Kot določa sodna praksa (50), v primeru, ko ima sklad „določeno stopnjo svobode, na podlagi katere lahko svojo finančno pomoč prilagaja glede na različne dejavnike, kot so zlasti izbira upravičencev, znesek finančne pomoči in pogoji, pod katerimi se zagotovi, (...) sistem lahko nekatera podjetja postavi v boljši položaj od drugih“ (51). Ni mogoče zagotoviti, da bo podpora dodeljena vsakemu projektu, ki izpolnjuje prijavna merila, saj je to odvisno od drugih projektov, ki mu konkurirajo v prijavnem postopku, in zneska, ki ga je Enova pripravljen dodeliti v danem krogu ocenjevanja projektov. Ker Enova lahko sam izbira pogostnost in vrsto razpisov za predložitev predlogov projektov, ki jih organizira, sistem daje organu Enova dovolj široko prosto presojo, da so podporni ukrepi zaradi tega selektivni (52).

50

določeno stopnjo svobode, na podlagi katere lahko svojo finančno pomoč prilagaja glede na različne dejavnike, kot so zlasti izbira upravičencev, znesek finančne pomoči in pogoji, pod katerimi se zagotovi, (...) sistem lahko nekatera podjetja postavi v boljši položaj od drugih

51

52

Poleg tega je pri energetskih pregledih dodaten element selektivnosti v tem, da je bil program (programsko besedilo za leto 2003, glej zgornji oddelek I.5.6 te odločbe) namenjen lastnikom zasebnih in javnih zgradb s skupno površino, ki presega 5 000 kvadratnih metrov, ter industrijskim podjetjem.

1.2.3   
  Informacijski in izobraževalni programi na področju energetske učinkovitosti

Informacijski in izobraževalni programi na področju energetske učinkovitosti

Nadzorni organ meni, da selektivnosti ni pri telefonu za brezplačne informacije, ki ga vodi Enova in ki naj bi dajal nasvete v zvezi z energetsko učinkovitostjo vsem, ki bi radi nasvet glede energetske učinkovitosti, pri tem pa Enova nima nikakršne proste presoje.

telefonu za brezplačne informacije

Državna pomoč tudi ni vključena v obiske na kraju samem, vsaj kar zadeva zasebna gospodinjstva, saj v tem primeru podpora ni dodeljena podjetjem v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Poleg tega Nadzorni organ tudi v zvezi z učinkovito rabo energije v poslovnih stavbah ugotavlja, da ni šlo za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, saj je bil ukrep na voljo vsem, ki jih je to zanimalo, ne da bi imeli Enova in njegovi centri za učinkovitost pri tem kakršno koli možnost proste presoje. Rečeno drugače, ta ukrep ne izpolnjuje pogoja glede selektivnosti.

obiske na kraju samem

Selektivna ugodnost obstaja v zvezi s programom podpore za razvoj učnega gradiva in izobraževalnih tečajev, ker zmanjšuje stroške nosilca projekta, ki nastanejo pri oblikovanju takšnega gradiva ali programa, v primerjavi z drugimi, ki ne prejmejo takšne podpore. Nadzorni organ se ne strinja z norveškimi organi, da uporablja prestrog preskus selektivnosti za učne/izobraževalne programe. Prvič, pomoč je namenjena določenim sektorjem, npr. v programu za leto 2003 med drugim zasebnim izvajalcem izobraževalnih storitev ali v programu za leto 2004 gradbeništvu. V programskih besedilih je poudarjeno, da morajo študijske ponudbe ustrezati potrebam dejavnosti, deloma z udeležbo zasebne industrije pri financiranju programa. To daje možnosti za razvoj sektorskih rešitev. Drugič, pri zadevnih programih ima Enova še naprej veliko prostora za prosto presojo. Sami norveški organi poudarjajo, da je konkurenca med projekti bistvena. Zato nekaterim projektom ni mogoče zagotoviti podpore, čeprav izpolnjujejo posamezna objektivna merila, ker lahko izgubijo proti drugim projektom, če so ti uspešnejši v posameznem krogu ocenjevanja. Prav tako ni zagotovila, da bi zavrnjeni projekt prejel podporo v naslednjem krogu. Poleg tega programski besedili za leti 2003 in 2004 vsebujeta prednostni seznam, kar nadalje dokazuje, da bodo nekateri projekti, predvsem tisti, ki jih ni med prednostnimi projekti, imeli manjše možnosti za prejem podpore. Na podlagi tega Nadzorni organ meni, da je podpora selektivna.

učnega gradiva in izobraževalnih tečajev

1.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

Da so ukrepi pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, morajo izkrivljati konkurenco ali pomeniti nevarnost njenega izkrivljanja in vplivati na trgovino med pogodbenicami.

V obravnavanem primeru ukrepi krepijo konkurenčni položaj podprtih podjetij na trgih energije in električne energije v Evropskem gospodarskem prostoru, kjer dejansko ali potencialno konkurirajo drugim proizvajalcem energije (53).

53

Kar precej v preteklosti podprtih projektov (glej oddelek I.6 te odločbe) bi lahko sodilo na področje uporabe akta, navedenega v točki 1(e) Priloge XV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči), ker so dodeljene subvencije pod de minimis pragom. Vendar niso imeli vsi podprti projekti narave de minimis pomoči. Poleg tega shema ni vsebovala takšnega pogoja.

de minimis

de minimis

de minimis

Ker je trg električne energije zelo liberaliziran in med državami EGP potekajo trgovinski tokovi energetskih proizvodov in električne energije (npr. Norveška uvaža in izvaža določen odstotek svoje električne energije), se opisano (potencialno) izkrivljanje konkurence dogaja v povezavi z drugimi podjetji EGP. To nadalje dokazuje dejstvo, da se v Nordpoolu, skupnem okviru nordijskih držav, trguje z različnimi vrstami električne energije. Zato energetski sklad izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med pogodbenicami.

2.   Nova pomoč

Kot je ponazorjeno v oddelku II.1 te odločbe, sistem, ki ga zagotavlja energetski sklad, vključuje pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Treba je ugotoviti, ali pomeni tudi novo pomoč, ki bi jo bilo treba priglasiti dovolj zgodaj, da bi Nadzorni organ lahko izvedel oceno, glej člen 2 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. Nova pomoč je opredeljena kot vsaka pomoč (...), „ki ni obstoječa pomoč, vključno s spremembami obstoječe pomoči“, glej člen 1(c) dela II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in sodišču.

ki ni obstoječa pomoč, vključno s spremembami obstoječe pomoči

Norveška vlada navaja, da so programi, združeni v mehanizmu energetskega sklada, obstajali pred vstopom Norveške v Evropski gospodarski prostor. Zato so sheme prvotno pomenile obstoječo pomoč v smislu člena 1(b)(ii) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

S priglasitvijo so norveški organi Nadzorni organ obvestili o spremembah obstoječih shem pomoči. Te v glavnem obsegajo:

| (i) | združitev obstoječih shem v okviru novoustanovljenega energetskega sklada v letu 2002, |
| --- | --- |

(i)

združitev obstoječih shem v okviru novoustanovljenega energetskega sklada v letu 2002,

| (ii) | novo upravljanje podpore z ustanovitvijo novega upravnega organa Enova, ki je tako nadomestil nekdaj odgovorni Norveški direktorat za vodne vire in energetiko, |
| --- | --- |

(ii)

novo upravljanje podpore z ustanovitvijo novega upravnega organa Enova, ki je tako nadomestil nekdaj odgovorni Norveški direktorat za vodne vire in energetiko,

| (iii) | razvoj novih energetskih ciljev s strani Parlamenta, kar pomeni, da morajo ukrepi na podlagi teh shem po novem doseči izmerljivo energetsko učinkovitost in proizvodne cilje, |
| --- | --- |

(iii)

razvoj novih energetskih ciljev s strani Parlamenta, kar pomeni, da morajo ukrepi na podlagi teh shem po novem doseči izmerljivo energetsko učinkovitost in proizvodne cilje,

| (iv) | in nazadnje, nov mehanizem financiranja (dajatev na tarifo za dobavo). |
| --- | --- |

(iv)

in nazadnje, nov mehanizem financiranja (dajatev na tarifo za dobavo).

Te spremembe je spremljal nov sklop zakonskih določb o organu Enova, ki na dodeljeno podporo vplivajo v tem smislu, da morajo ukrepi sedaj doseči nove politične cilje, o katerih sta se leta 2002 dogovorili država Norveška in Enova.

Te spremembe niso bile strogo tehnične ali upravne narave (glej člen 4(1) Odločbe Nadzornega organa z dne 14. julija 2004 (54)), ampak so bistveno spremenile predhodno obstoječi sistem in njegov pravni okvir. Prvič, v skladu s sodbo Sodišča v zadevi Namur Les Assurances
   (55) je treba obstoj nove pomoči določiti glede na določbe, ki jo zagotavljajo. V zvezi se tem je treba opozoriti, da je bil z ustanovitvijo energetskega sklada in organa Enova sprejet povsem nov sklop pravil, ki urejajo podporo v okviru energetskega sklada in njeno financiranje. Prvič, Parlamentarna odločba z dne 5. aprila 2001 je spremenila Zakon o energetiki z dne 29. junija 1990. Odločba je vladi dovoljevala, da od distributerjev energije (z dovoljenjem, omsetningskonsesjoner) zahteva, da tarifi za dobavo električne energije, ki jo plača končni odjemalec, dodajo dajatev. Ta dajatev nato prispeva k financiranju energetskega sklada. Tedaj novo sprejeta vladna uredba z dne 10. decembra 2001 določa podrobnosti o pobiranju dajatve in njenem prenosu v energetski sklad. V predlogih, ki so vodili do parlamentarne odločbe, je vlada opredelila nove in konkretne energetske cilje (glej I.4 te odločbe), ki jih je bilo treba doseči v danem časovnem okviru do ustanovitve energetskega sklada in organa Enova. Ti cilji in njihova izpolnitev so bili podrobneje določeni v Sporazumu med ministrstvom in organom Enova. Nova uredba o energetskem skladu je energetski sklad postavila pod okrilje Ministrstva za nafto in energijo ter določila njegovo upravljanje s strani organa Enova. To dokazuje, da so bili pravni predpisi, ki urejajo podporo ukrepom za energetsko učinkovitost, v letih 2000/2001 bistveno spremenjeni in dopolnjeni.

54

Namur Les Assurances

55

omsetningskonsesjoner

Te zakonodajne in upravne spremembe so bile izvedene z namenom, da bi bistveno spremenili trenutno ureditev podpore in oblikovali povsem nov način financiranja ukrepov varčevanja z energijo in proizvodnje obnovljivih virov energije (56). Združitev obeh novih shem je bila več kot samo tehnična formalnost, saj sta se v okviru ene postavke združili z namenom, da bi zagotovili boljšo ciljno usmerjenost državne podpore in dosegli vidnejše rezultate v zvezi s trajnostnimi energetskimi politikami. V odločbah o podpori projektom bo po novem treba upoštevati, ali projekti lahko prispevajo k novim ciljem, ki jih je parlament opredelil v letih 2000/2001, kar je bistvena sprememba v primerjavi s prejšnjimi mehanizmi podpore.

56

Popolnoma nova upravna struktura nadomešča pristojnost nekdaj pristojnega Norveškega direktorata za vodne vire in energetiko (NVE) s pristojnostjo novoustanovljenega upravnega organa Enova. Na podlagi sporazuma z ministrstvom je Enova zavezana k takšnemu upravljanju energetskega sklada, da se dosežejo novo opredeljeni energetski cilji Parlamenta, in k vodenju sklada v skladu z novo sprejeto zakonodajo. Nadalje je pozvana k spodbujanju – z upravljanjem sredstev – konkurence na trgu. To dokazuje, da Enova ne samo nadaljuje delo NVE, ampak so mu zaupane nove naloge in obveznosti, kar je bistvena sprememba v primerjavi s prejšnjima shemama.

Nazadnje je pomembno, da je bil vzpostavljen nov mehanizem financiranja. Namesto s proračunsko dodeljenimi sredstvi se podporni ukrepi (vedno pogosteje) financirajo iz dajatve na tarifo za dobavo, ki se uporablja za financiranje energetskega sklada. Čeprav je Norveška poudarila, da je bila dajatev kot takšna uvedena že pred začetkom veljavnosti Sporazuma EGP, to ne spreminja ugotovitve Nadzornega organa, da je uvedba novega mehanizma financiranja povzročila bistveno spremembo. Pred letom 2002 so dajatev upravljala prenosna podjetja, in sicer v glavnem za financiranje lastnih informacijskih dejavnosti na temo energetske učinkovitosti. Po novem dajatev določa in nadzoruje država Norveška, ki jo namenja za financiranje energetskega sklada. Sklad lahko finančna sredstva uporabi za različne vrste podpornih ukrepov, ki niso omejeni na informacijske dejavnosti (57). Na podlagi navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da gre za bistvene spremembe sistema financiranja.

57

Opisane spremembe vplivajo na shemo pomoči kot takšno, ne da bi jih bilo mogoče ločiti od obstoječih shem (58). Novi finančni in upravni mehanizem ter obveznost organa Enova, da doseže energetske cilje, se nanašata na samo strukturo programa podpore in veljata za vse ukrepe, ki se podprejo v okviru energetskega sklada. Spremembe so bile izvedene, da bi lahko bolje uporabili javna sredstva in bi pri energetski učinkovitosti dosegli bolj trajnostne rezultate, zaradi česar je bilo treba uvesti nove strukture in nove cilje. Te nove strukture in cilji pogojujejo vsako odločbo o podpori in ne morejo veljati za neodvisne od predhodno obstoječih ukrepov pomoči.

58

Na podlagi tega je treba priglašene spremembe obravnavati kot novo pomoč v smislu člena 1(c) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

Energetski sklad je začel delovati 1. januarja 2002, tj. pred junijem 2003, ko je bila shema priglašena Nadzornemu organu. Sistem energetskega sklada je bil Nadzornemu organu torej priglašen prepozno, zato je kršil obveznost mirovanja iz člena 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. Pomoč je torej treba obravnavati kot nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. Vsako nezakonito pomoč, ki ni razglašena za združljivo s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, je treba povrniti.

nezakonito pomoč

3.   Združljivost pomoči

Po mnenju Nadzornega organa ukrepi pomoči ne ustrezajo nobeni od izjem iz člena 61(2) ali (3)(a), (b) in (d) Sporazuma EGP. Zato je treba oceniti, ali se pomoč lahko upraviči na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. V skladu s to določbo se pomoč lahko razglasi za združljivo, če „pospešuje razvoj nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“.

pospešuje razvoj nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi

Nadzorni organ bo energetski sklad ocenil v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP v povezavi z Okoljskimi smernicami Nadzornega organa. Na podlagi teh smernic so morale države Efte svoje sheme okoljske pomoči do 1. januarja 2002 uskladiti z navedenimi okoljskimi smernicami.

V naslednji oceni bo Nadzorni organ razlikoval med sistemom energetskega sklada, ki je bil priglašen Nadzornemu organu in se je uporabljal od 1. januarja 2002 (glej oddelek II 3.1 te odločbe), in prihodnjimi spremembami, ki so jih predvideli norveški organi, da bi bila podpora združljiva z določbami o državni pomoči EGP (glej oddelek II 3.2. te odločbe).

3.1   Ocena energetskega sklada, priglašenega Nadzornemu organu

3.1.1   
  Podpora za naložbe (proizvodnja obnovljivih virov energije, naložbe v varčevanje z energijo, nova energetska tehnologija, energetski pregledi)

Podpora za naložbe (proizvodnja obnovljivih virov energije, naložbe v varčevanje z energijo, nova energetska tehnologija, energetski pregledi)

Nadzorni organ je v svoji odločbi z dne 18. maja 2005 o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazil dvome, da bi se podpora za naložbe iz energetskega sklada lahko razglasila za združljivo na podlagi Okoljskih smernic.

Norveški organi so v svojih pripombah z dne 15. julija 2005 k odločbi o uvedbi postopka trdili, da se mora sistem odobriti neposredno na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. Nadzorni organ se s tem ne strinja, vsaj kolikor je zadevna podpora zajeta v Okoljskih smernicah. Po mnenju Nadzornega organa odločba WRAP (59) Evropske komisije v tej zvezi ni pomembna. Razlika med obema primeroma je v tem, da Smernice v primeru recikliranja ne vsebujejo določb o pomoči za naložbe, medtem ko je podpora za naložbe v obnovljive vire energije zajeta v Okoljskih smernicah. Nadzorni organ zavezujejo njegove lastne smernice (60). Zato ugotavlja, da ne more prezreti poglavja o pomoči za naložbe iz Smernic (oddelek D.1.3, predvsem točka (27), in oddelek D.1.7 (32) ali poglavje o pomoči za tekoče poslovanje (oddelek D.3.3.1 (54)), v katerih so zajeti obnovljivi viri energije) in intenzivnosti pomoči, ki jih ta vsebuje.

59

60

1.   Podpora za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije

Naložba za proizvodnjo obnovljivih virov energije se lahko podpre do intenzivnosti pomoči v višini 40 % ali, kjer je to potrebno, 100 % upravičenih stroškov, glej oddelek D.1.3 (27) Okoljskih smernic. V oddelku D.1.6 (31) je pojasnjeno, katere so upravičene naložbe, in sicer so to naložbe v zemljišče, zgradbe, stroje in opremo, pod nekaterimi pogoji pa tudi v neopredmetena sredstva. Oddelek D.1.7 (32) določa, da so upravičeni stroški razlika med naložbenimi stroški obrata za proizvodnjo obnovljivih virov energije in naložbenimi stroški konvencionalne elektrarne (v nadaljnjem besedilu „metoda dodatnih stroškov“).

Nadzorni organ je v svoji odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (61) navedel, da pomoč za obnovljive vire energije ni temeljila na metodi dodatnih stroškov, kot je določeno v D.1.7 (32) Smernic. Ugotovil je tudi, da brez sprememb, ki so jih pozneje predlagali norveški organi, ne bi bilo mogoče zagotoviti, da bi podpora upoštevala 40-odstotni prag. Prav tako ni bilo mogoče zagotoviti, da bi upoštevala višji prag 100 % dodatnih stroškov in da shema ne bi povzročila prekomernega nadomestila. Ni bilo mogoče npr. zagotoviti, da bi bili podprti samo upravičeni naložbeni stroški in da bi bila podjetju dodeljena samo pomoč, ki je potrebna za sprožitev projekta. Zato je Nadzorni organ izrazil predhodno mnenje, da priglašenega energetskega sklada ni mogoče upravičiti na podlagi poglavja o pomoči za naložbe (oddelek D.1.3 Okoljskih smernic) in pomeni nezdružljivo državno pomoč.

61

Pripombe norveških organov teh dvomov niso razpršile. V zvezi s podporo za stroške, za katere je mogoče, da niso bili upravičeni, norveški organi navajajo, da je po 1. januarju 2005 Enova priznaval samo podporo za stroške, navedene v odločbi Komisije glede Finske N 75/2002, medtem ko se je v preteklosti dodelila tudi podpora za druge stroške (npr. finančne stroške), čeprav to lahko pomeni le majhen delež skupnih stroškov. Ker priglašeni energetski sklad ni vseboval jasnih pravil, kateri stroški so upravičeni, se je nevarnost, da bodo vključeni tudi neupravičeni stroški, zares uresničila. Tudi trditev norveških organov, da element o konkurenci iz sheme pomoči omejuje možnosti za prekomerno nadomestilo, ne more spremeniti ugotovitev Nadzornega organa, da shema ni imela vzpostavljenih delujočih zakonskih omejitev, na podlagi katerih bi bilo mogoče zagotoviti, da podpora upošteva prag iz poglavja o pomoči za naložbe Smernic. Brez uvedbe takšnih pravil bi se prekomernemu nadomestilu lahko izognili le po naključju.

omejuje

zagotoviti

Nadzorni organ vztraja pri svojem stališču, ki ga je izrazil v odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da priglašeni sistem tudi ne izpolnjuje pogojev iz oddelka D.3.3.1 (54). Nadzorni organ ni mogel ugotoviti, ali so vzpostavljeni parametri, ki bi zagotovili, da prag iz oddelka D.3.3.1 (54) ne bi bil nikoli presežen. Ni bilo niti zagotovila, da bi bili v izračun vključeni samo naložbeni stroški (oddelek D.3.3.1 (54) je omejen na amortizacijo obrata), niti zadostne gotovosti v zvezi s tem, kako je treba določiti diskontno stopnjo, in da pomoč nikoli ne bi presegla zneska, ki je potreben za dosego neto sedanje vrednosti nič.

Priglašeni energetski sklad torej ne izpolnjuje standardov združljivosti iz Okoljskih smernic.

2.   Podpora za varčevanje z energijo

Naložba v varčevanje z energijo (pojem varčevanja z energijo je opredeljen v oddelku B (7) Okoljskih smernic) se lahko v skladu z oddelkom D.1.3 (25) okoljskih smernic podpre do intenzivnosti pomoči v višini 40 % upravičenih stroškov. Zadevne naložbe so opredeljene v oddelku D.1.6 (31) Okoljskih smernic, in sicer naložbe v zemljišče, zgradbe, stroje in opremo, pod nekaterimi pogoji pa tudi v neopredmetena sredstva. Oddelek D.1.7 (32) Okoljskih smernic omejuje podporo na upravičene stroške, ki so opredeljeni kot dodatni naložbeni stroški, potrebni za izpolnitev okoljskih ciljev. Pomoč za prilagoditev standardom Evropske skupnosti (62) se lahko dodeli le, če gre za malo ali srednje podjetje.

62

Nadzorni organ je v svoji odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovil, da se podpora ne izračunava v skladu z metodo dodatnih stroškov, kot je določeno v oddelku D.1.7 (32) Okoljskih smernic. Zlasti se ne upošteva 40-odstotni prag iz oddelka D.1.3 (25) Okoljskih smernic. V nasprotju s podporo za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije se 40-odstotni prag pri ukrepih varčevanja z energijo ne sme preseči (63).

63

Norveški organi navajajo, da so v praksi sledili pristopu iz Smernic. Nadzorni organ ne zanika, da so posamezne subvencije na podlagi sheme energetskega sklada same po sebi lahko bile združljive z Okoljskimi smernicami. Vendar shema energetskega sklada kot taka – ki ni vsebovala pragov glede intenzivnosti pomoči, niti ni sledila metodi dodatnih stroškov – zaradi tega še ni združljiva z Okoljskimi smernicami.

Ker niso bili vzpostavljeni mehanizmi, na podlagi katerih pomoč, odobrena v okviru tega podporni ukrepa, ne bi presegla 40-odstotnega praga podpore, pri čemer bi se stroški primerjali s stroški tradicionalne proizvodnje energije, se mora priglašena shema energetskega sklada obravnavati kot nezdružljiva pomoč.

3.   Nova energetska tehnologija

Nadzorni organ je v svoji odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovil, da nima zadostnih podatkov, da bi lahko ocenil, ali bi se projekti iz te kategorije nanašali na proizvodnjo obnovljivih virov energije (64). Nadzorni organ tudi ni bil prepričan, da so se projekti nanašali na raziskovalne in razvojne projekte, ki bi jih bilo treba oceniti v skladu s poglavjem 14 o pomoči za raziskave in razvoj Smernic o državni pomoči Nadzornega organa.

64

Med formalnim postopkom preiskave so norveški organi pojasnili, da se podpora v okviru te kategorije ne bi nanašala na projekte na stopnji raziskav in razvoja, ampak večinoma na projekte obnovljivih virov energije in manj na ukrepe varčevanja z energijo. Iz podatkov, s katerimi so norveški organi ponazorili projekte, združene pod to postavko, je bilo razvidno, da je bila podpora zaenkrat namenjena samo tem kategorijam. Projekt „podpore za novo energetsko tehnologijo“ je torej treba obravnavati kot podskupino podpore za naložbe v ukrepe varčevanja z energijo ali proizvodnjo obnovljivih virov energije.

Vendar Nadzorni organ v zvezi s priglašenim energetskim skladom ugotavlja, da, prvič, sistem ni jasno določil, da so projekti nove energetske tehnologije podskupine drugih kategorij podpore in jih je torej treba oceniti na podlagi enakih pravil. Kakor koli že, v zvezi z drugimi podpornimi ukrepi Nadzorni organ ugotavlja, da priglašeni sistem ni vseboval omejitev, ki bi zagotavljale, da se bodo pri podpori za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije in ukrepe varčevanja z energijo upoštevali zadevni pragovi ali da bo podpora dodeljena izključno za upravičene naložbene stroške. Na podlagi tega Nadzorni organ ugotavlja, da priglašena podpora ne izpolnjuje zahtev iz Okoljskih smernic.

4.   Energetski pregledi

V odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Nadzorni organ ugotovil, da nima zadostnih podatkov za oceno, ali bi bila podpora v okviru te postavke združljiva z okoljskimi smernicami, zlasti na podlagi oddelka D.2 (36) Okoljskih smernic (podpora za mala in srednja podjetja).

V zvezi s to kategorijo podpore so se norveški organi med formalnim postopkom preiskave sklicevali na finsko shemo, na podlagi katere se stroški energetskih pregledov lahko upoštevajo pri državni podpori (tj. ni omejena na mala in srednja podjetja). Norveški organi poudarjajo, da enako kot finski sistem tudi norveški energetski sklad podjetjem omogoča, da prejmejo finančno podporo za izvajanje energetskih pregledov in analiz, in sicer kot pomoč pri doseganju uresničljive energetske učinkovitosti ali za naložbe v varčevanje energijo ali spremembe ravnanja. Finska shema je omogočala pomoč za pokritje 40 % upravičenih stroškov. Norveška shema je subvencionirala do 50 % upravičenih stroškov.

Prvič, Nadzorni organ ugotavlja, da priglašena shema energetskega sklada ni vsebovala omejitev, ki bi zagotavljale, da podpora takšnih ukrepov ne preseže 40-odstotnega praga pri ukrepih varčevanja z energijo, kot je določeno v oddelku D.1.3 (25) Okoljskih smernic. Zlasti podpora v višini do 50 % upravičenih stroškov ni združljiva z Okoljskimi smernicami.

Drugič, Nadzorni organ meni, da podpora za energetske preglede, povezane izključno s spremembami ravnanja in brez predvidenih naložb, ne more temeljiti na oddelku D.1.3 Okoljskih smernic, ki se nanaša samo na podporo za naložbe. Odobritev Komisije v zvezi s finsko shemo podpore je bila omejena na takšno podporo za naložbe (65). Nadaljnja podpora za svetovalne in posvetovalne storitve bi lahko veljala za združljivo z oddelkom D.2 (36) Okoljskih smernic, in sicer v povezavi z aktom, navedenem v točki 1(f) Priloge XV k Sporazumu EGP (66) (pomoč za mala in srednja podjetja). Vendar to ni odločilnega pomena za združljivost sheme pomoči, ker energetski sklad kot takšen v ta namen ni vseboval nikakršnih omejitev. Zato je ni mogoče razglasiti za združljivo z Okoljskimi smernicami.

65

66

3.1.2   
  Učno gradivo in izobraževalni ukrepi

Učno gradivo in izobraževalni ukrepi

Nadzorni organ navaja, da priglašeni učno gradivo in izobraževalni programi niso bili omejeni na mala in srednja podjetja, kot je določeno v aktu, navedenem v točki 1(f) v Prilogi XV k Sporazumu EGP (pomoč za mala in srednja podjetja) (67). Podpora tudi ni bila omejena na podporo, ki sodi na področje uporabe akta, navedenega v točki 1(d) v Prilogi XV k Sporazumu EGP (pomoč za usposabljanje) (68). Zato Nadzornemu organu ni treba oceniti, ali se podporni ukrepi lahko upravičijo na podlagi teh skupinskih izjem. Tudi v Okoljskih smernicah tovrstna podpora ni zajeta.

67

68

Norveški organi trdijo, da je treba pomoč v okviru energetskega sklada, na splošno ali po delih, oceniti neposredno na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

Da bi ugotovili, ali se takšen ukrep lahko odobri neposredno na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, mora Nadzorni organ ugotoviti, ali je pomoč potrebna za izpolnitev njegovega cilja in ali je z njo sorazmerna.

Cilj podpornega ukrepa je bil poglobiti znanje in usposobljenost o možnostih varčevanja z energijo in energetski učinkovitosti. Čeprav so ukrepi varčevanja povezani z naložbami, so v Okoljskih smernicah izrecno določeni kot cilj, za katerega je na voljo državna podpora. Ukrepi za energetsko učinkovitost na splošno prispevajo k izpolnitvi kjotskih ciljev za zmanjšanje toplogrednih plinov, znanje in usposobljenost pa imata pomembno vlogo pri uvedbi in izvajanju ukrepov za energetsko učinkovitost. Kar zadeva nujnost obravnavane podpore, je bil program namenjen razvoju novega gradiva in tečajev, izključeval pa je ohranitev in spremembo obstoječih tečajev, saj naj bi se stroški za to krili s šolninami. Namen podpore v okviru programa je bil spodbuditi oblikovanje potrebnega novega gradiva, saj so norveški organi trdili, da na Norveškem primanjkuje sodobnega učnega gradiva in tečajev.

novega

Pomoč se lahko šteje za sorazmerno in ne izkrivlja trgovine v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. V zvezi s tem je za ugotovitev Nadzornega organa pomembno, da se je shema že končala in zajela samo 33 projektov (eden je bil namenjen posameznikom), izmed katerih je vsak prejel omejen znesek pomoči. Pomoč za 12 projektov, povezanih s podporo subjektom, ki so registrirani kot neprofitne organizacije, je znašala med 50 000 NOK in 918 000 NOK, tj. med 6 900 EUR in 126 970 EUR (69), samo dva izmed njih pa sta prejela podporo v višini približno 1 300 000 NOK (180 555 EUR). Podpora za univerze in visokošolske ustanove je znašala med 200 000 NOK in 450 000 NOK (med 27 662 EUR in 62 240 EUR), samo eden od podprtih projektov pa je prejel 875 000 NOK (121 023 EUR). Poleg tega Enova nikoli ni nosil vseh stroškov projekta, ampak je svoj prispevek omejil na 50 % teh stroškov. Nadalje se je pri izbiri upravičencev in določitvi zneska pomoči uporabljal postopek javnega razpisa za „pomoč“. Razpisni postopek je tudi zagotavljal, da bo pomoč omejena na potrebni znesek in da bo sorazmerna. Poleg tega se je pomoč nanašala na projekte in torej ni bila pomoč za tekoče poslovanje za zmanjšanje običajnih tekočih stroškov izvajalca. Zato se lahko sklepa, da pomoč ni izkrivljala konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Posledično je bila pomoč združljiva s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

69

3.1.3   
  Sklep o priglašenem sistemu

Sklep o priglašenem sistemu

Nadzorni organ ugotavlja, da so norveški organi nezakonito izvajali shemo energetskega sklada in s tem kršili člen 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

Telefon za brezplačne informacije organa Enova in obiski na kraju samem niso pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Priglašeni podporni ukrepi za naložbe (proizvodnja obnovljivih virov energije, varčevanje z energijo, energetski pregledi) niso združljivi s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP v povezavi z Okoljskimi smernicami.

Podpora, ki je bila med 1. januarjem 2002 in 31. decembrom 2003 dodeljena za razvoj učnega gradiva in izobraževalnih tečajev, je združljiva na podlagi neposredne uporabe člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

3.2   Energetski sklad s spremembami, ki so jih predvideli norveški organi

3.2.1   
  Podpora za naložbe

Podpora za naložbe

1.   Podpora za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije

Kot izhodišče za ocenjevanje norveške sheme pomoči za naložbe bo treba določiti najvišjo razpoložljivo pomoč za posamezni projekt, kot je določeno v Smernicah. Oddelek D.1.3 (27) Okoljskih smernic določa prag pomoči za naložbe, ki jo je treba omejiti na 40 % dodatnih naložbenih stroškov, potrebnih za izpolnitev okoljskih ciljev. Če je treba, se lahko podpre 100 % upravičenih stroškov.

Poleg tega oddelek D.3.3.1 (53) in (54) Okoljskih smernic omogoča pomoč za tekoče poslovanje, in sicer kot nadomestilo za višje naložbene stroške na enoto. Na podlagi točke (54) se lahko odobri podpora za nadomestitev razlike med stroški proizvodnje obnovljivih virov energije in tržno ceno zadevne energije. Vendar mora biti pomoč omejena na amortizacijo obrata, ki se šteje za amortizacijo naložbe. Če država Efte lahko dokaže, da je pomoč nujna zaradi slabe konkurenčnosti nekaterih obnovljivih virov energije, se lahko vključi tudi primeren donos kapitala.

Kot pomoč za tekoče poslovanje se navadno obravnava pomoč, katere namen je, da se podjetje razbremeni stroškov, ki bi jih običajno moralo nositi v okviru svojega rednega poslovanja ali običajnih dejavnosti. Vendar so stroški poslovanja pri obnovljivih virih energije navadno nižji kot pri konvencionalni tehnologiji. Proizvodnja obnovljivih virov energije naj bi po pričakovanjih torej dnevno ustvarjala pozitivni denarni tok, to pomeni, da ne potrebuje pomoči, s katero bi zadevna podjetja razbremenili stroškov poslovanja.

Oddelek D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic omejuje podporo za amortizacijo obrata (tj. naložbo). Dejansko se nadomestijo višji naložbeni stroški na enoto, ne pa običajni tekoči stroški. Posledično se s pomočjo, dodeljeno na podlagi točke (54), dejansko podpre naložba podjetja. Če bi pomoč poleg amortizacije sredstev zajemala tudi primerno stopnjo donosa kapitala, bi bili zajeti vsi stroški kapitala in pomoč bi v smislu sedanje vrednosti pomenila celotno naložbo. Prihodnje amortizacije kapitala, povečane za zahtevano stopnjo donosa, bi bile v smislu sedanje vrednosti diskontirane po enaki stopnji. Diskontirani stroški bi bili zgornja meja pomoči.

Okoljske smernice omogočajo združitev pomoči za naložbe in pomoči za tekoče poslovanje. Pri izračunu razpoložljive pomoči za tekoče poslovanje je treba upoštevati vsako pomoč za naložbe, dodeljeno zadevnemu podjetju, glej oddelek D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic. Zato je treba vsako dodeljeno pomoč za naložbe odšteti od upravičenega zneska pomoči za tekoče poslovanje. To ponazarja, da se prag iz oddelka D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic uporablja kot najvišji prag za dodeljevanje pomoči za naložbe projektom obnovljivih virov energije.

Kot je opisano v oddelku I 9.1, točki (4) in (7), te odločbe, se z metodo neto sedanje vrednosti, ki jo uporablja Enova, znesek pomoči izračuna tako, da projekti dosežejo neto sedanjo vrednost nič, kar naj bi bila za razumnega vlagatelja spodbuda za uresničitev projekta na trgu. Pomoč, s katero bi se presegel znesek, potreben za dosego neto sedanje vrednosti nič, ne bo dodeljena. Element pomoči tako lahko izrazimo kot:

(diskontirani denarni tokovi) – (naložbeni stroški) + (pomoč) = 0

(diskontirani denarni tokovi) – (naložbeni stroški) + (pomoč) = 0

Kot je izraženo zgoraj, se denarni tokovi iz dejavnosti projekta obnovljivih virov uporabijo za poplačilo prvotnih naložbenih stroškov. Projekti obnovljivih virov energije imajo na splošno višje naložbene stroške na enoto kot tradicionalna tehnologija. Zato ustvarjeni čisti dobiček (element diskontiranih denarnih tokov zgoraj) velikokrat ne bo zadostoval za poplačilo potrebne naložbe. Ti projekti so nato upravičeni do elementa pomoči, da bi neto sedanjo vrednost spravili na 0.

Vendar je Nadzorni organ izrazil zaskrbljenost v zvezi z uporabo te metode za izračun pomoči. To pa zato, ker se za upravičene do pomoči lahko štejejo tudi projekti, ki ne ustvarijo pozitivnega denarnega toka. Takšni projekti ustvarijo negativen diskontiran denarni tok, kar bo vodilo do elementa pomoči, ki presega naložbene stroške in posledično največje intenzivnosti pomoči.

Če pa element diskontiranega denarnega toka ostane pozitiven, pomoč za kateri koli projekt nikoli ne bo presegla naložbenih stroškov. Za rešitev tega vprašanja so norveški organi privolili v spremembo sheme, kot je ponazorjeno pod številko (9) oddelka I.9.1 te odločbe, tako da projekti z negativnim diskontiranim denarnim tokom niso upravičeni do pomoči s strani organa Enova. S tem se zagotovi, da zgornja meja ni presežena, saj je pomoč omejena na naložbene stroške.

Vendar bo pri projektih, ki ustvarijo razmeroma nizek diskontirani denarni tok, element pomoči razmeroma velik, kar bo privedlo do visokih intenzivnosti pomoči. Da se to lahko upraviči, je treba dokazati, da je dodeljena pomoč „nujna“ za uresničitev projektov.

Od nobenega razumnega vlagatelja ne gre pričakovati, da bo uvedel projekt z negativno neto sedanjo vrednostjo. Zato Nadzorni organ meni, da bo izračun neto sedanje vrednosti, izveden na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov ob dodelitvi pomoči, zadosten dokaz o nujnosti dodeljene pomoči. Ob uporabi metode neto sedanje vrednosti je treba ustrezno upoštevati posamezno tveganje, ki ga vsak projekt vključuje ob določitvi diskontnih stopenj za naložbo. Po razpravah z Nadzornim organom je Norveška pri organu First Securities naročila neodvisno analizo (70) za določitev diskontnih stopenj, ki se bodo uporabljale pri ocenjevanju prijavljenih projektov v okviru sheme. V tem poročilu je opredeljena metoda za določitev pravilnih diskontnih stopenj, ki temelji na finančnih metodologijah najboljše prakse.

70

Nadalje so norveški organi poudarili, da bi bil Enova vključen samo v naložbeno fazo projektov. Projekti, ki so od organa Enova prejeli podporo za naložbe, po izplačilu enkratnega zneska ne bodo upravičeni do nadaljnje podpore na podlagi Okoljskih smernic. Drugi pozitivni element je, da je pomoč „dana na javni razpis“, to pomeni, da se za podporo potegujejo različni projekti, prejmejo pa jo samo najučinkovitejši projekti, ki zagotavljajo najboljše razmerje med pomočjo in energetsko učinkovitostjo. Takšna metoda bo prispevala k temu, da bo podpora dodeljena samo obetavnim projektom in še to samo v potrebnem obsegu.

Izjema k zgoraj navedenemu so projekti v zvezi z biomaso. Določbe D.3.3.1 (55) Okoljskih smernic pri takšnih projektih omogočajo skupno zgornjo mejo, ki je višja od naložbenih stroškov. To pa zato, ker so za te projekte značilne nizke naložbe, toda visoki tekoči stroški. V zvezi s temi projekti Nadzorni organ meni, da se pomoč lahko razdeli na podlagi izračunov neto sedanje vrednosti, ne da bi bili omejitev za to naložbeni stroški.

V zgornji razpravi so bile obravnavane največje intenzivnosti pomoči. Vendar bodo dejanske intenzivnosti pomoči znatno nižje za večino projektov, upravičenih do pomoči iz organa Enova. To pa zaradi dejstva, da so stroški poslovanja projektov obnovljivih virov energije na splošno nizki, kar bo povzročilo diskontirane denarne tokove, ki so višji kot pri konvencionalni tehnologiji. Ker Enova dodeljuje pomoč stroškovno najučinkovitejšim projektom na podlagi notranjega natečaja, se lahko pričakuje, da bo večina projektov pripeljala do elementov pomoči v okviru 100-odstotnega praga dodatnih naložbenih stroškov, kot je določeno v oddelku D.1.3 (27), najvišja zgornja meja na podlagi oddelka D.3.3.1 (54) pa bo dosežena le redko. To potrjuje ocena doslej podprtih projektov proizvodnje obnovljivih virov energije. V povprečju je bila intenzivnost pomoči za podprte projekte vetrne energije, daljinskega ogrevanja in bio energije približno 24 % vseh naložbenih stroškov, pri čemer je največja intenzivnost pomoči za en projekt vetrne energije znašala 68 %, za projekt bio energije pa 50 % vseh naložbenih stroškov (71). Ker pa se lahko dokaže, da metoda neto sedanje vrednosti v nobenem primeru ne povzroči prekomernega nadomestila glede na smernice, tega ni treba podrobneje ponazoriti.

71

Skratka, Nadzorni organ meni, da na podlagi sprememb, ki so jih navedli norveški organi, metoda neto sedanje vrednosti za razdelitev pomoči upošteva prag, določen v Okoljskih smernicah, še zlasti oddelek D.3.3.1 (54).

Nadzorni organ je bil v svoji odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave zaskrbljen tudi glede tega, ali bi projekti, ki so se financirali iz energetskega sklada, prejeli nadaljnjo pomoč države, ne glede na to, ali bi se ta podpora štela za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP ali ne, glej oddelek D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic. Nadzorni organ se je bal, da bi takšna nadaljnja pomoč lahko povzročila nepotrebno financiranje, ker bi podpora organa Enova za projekte že povzročila neto sedanjo vrednost nič, vključno s primerno stopnjo donosa, in bi torej morala zadostovati za sprožitev uresničitve projekta.

Norveški organi so poudarili, da bi bil Enova vključen samo v naložbeno fazo projekta in da bi projekt prejel samo najnižji enkratni znesek za sprožitev naložbe in nič več. Med formalnim postopkom preiskave so norveški organi tudi pojasnili, da bi se pri izračunu denarnega toka projekta upoštevali vsi prihodki. To naj bi vključevalo dohodek iz drugih vrst posredovanja države, tudi če se ne šteje za državno pomoč. Če se državna podpora šteje za državno pomoč, je treba o tem obvestiti Nadzorni organ, da se ugotovijo finančne potrebe projekta.

vsi

Glede možne vzpostavitve norveškega trga zelenih certifikatov (72) pogodba z upravičencem izrecno vsebuje določbo o vračilu podpore, dodeljene iz energetskega sklada, da bi se izognili podpori iz dveh virov. Podpora za projekt se nadalje izplačuje po obrokih, ki se lahko prilagodijo, če so stroški projekta nižji od pričakovanih. Po zaključku pogodbe o pomoči (tj. po plačilu zadnjega obroka) bo Enova izvedel končno oceno in takrat bo mogoča prilagoditev, če bo Enova ugotovil, da je prejemnik pomoči predložil zavajajoče podatke ali da je projekt prejel drugo državno podporo. Na podlagi zgoraj navedenega Nadzorni organ meni, da so pogoji iz oddelka D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic izpolnjeni.

72

V odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave se je Nadzorni organ bal, da bo energetski sklad podprl tudi projekte, katerih neto sedanja vrednost je tudi z dodeljeno podporo energetskega sklada še vedno negativna. Norveški organi sedaj navajajo (glej številko (9) oddelka I.9.1 te odločbe), da projekti, ki pod običajnimi pogoji poslovanja v času naložbe ustvarijo negativni dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo, ne morejo prejeti nikakršne pomoči. Pomisleki Nadzornega organa so bili tako upoštevani.

2.   Ukrepi varčevanja z energijo

Norveški organi predlagajo spremembo priglašenega sistema (glej oddelek I.9.2 te odločbe) in pri podpori za ukrepe varčevanja z energijo nameravajo uporabiti „metodo dodatnih stroškov“, določeno v oddelku D. 1.3 (25), oddelku D.1.6 (30),(31), in oddelku D.1.7 (32) Okoljskih smernic. Upoštevajo se tudi intenzivnosti pomoči v višini 40 % upravičenih stroškov z možnostjo dodatnih 10 odstotnih točk za mala in srednja podjetja.

Nadzorni organ navaja, da je ta metoda v skladu z Okoljskimi smernicami in torej združljiva z delovanjem Sporazuma EGP.

3.   Nove energetske tehnologije

Norveški organi potrjujejo, da je podpora v okviru te kategorije samo podskupina v okviru podpore za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije in ukrepe varčevanja z energijo.

Če se za to kategorijo podpore uporabljajo zadevna merila za izračun, ki se uporabljajo pri podpori za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije (oddelek I.9.1) in ukrepe varčevanja z energijo (glej I.9.2 te odločbe), je treba podporo v okviru te kategorije ocenjevati na podlagi istih meril. Potemtakem bo združljiva z Okoljskimi smernicami.

4.   Energetski pregledi

Nadzorni organ ugotavlja, da se podpora za stroške energetskih pregledov in energetskih analiz lahko dodeli na podlagi oddelka D.1.3 (25) v povezavi z oddelkom D.1.6 (31) in oddelkom D.1.7 (32) Okoljskih smernic. Nadzorni organ se strinja, da energetski pregledi, študije izvedljivosti in energetske analize pogosto pomenijo nujne ocene za ugotovitev, kateri ukrepi varčevanja z energijo zaslužijo naložbo in kateri ne (73). Če so stroški energetskih pregledov neposredno povezani z naložbo v varčevanje z energijo, se Nadzorni organ strinja, da so upravičeni. Pomoč, dodeljena na tej podlagi, ne sme preseči praga 40 % zadevnih upravičenih stroškov, z možnostjo dodatnih 10 odstotnih točk za mala in srednja podjetja, glej oddelek D.1.5 (30) Okoljskih smernic.

73

Kar zadeva energetske preglede, ki se izvajajo s ciljem, da se uvede sprememba v ravnanju ali sistemu, Nadzorni organ meni, da ni nobene možnosti za odobritev takšne pomoči, ki ni neposredno povezana z naložbami v varčevanje z energijo. Takšna možnost se lahko predvidi samo za mala in srednja podjetja. Oddelek D.2 (36) Okoljskih smernic omogoča podporo za svetovalne in posvetovalne storitve za mala in srednja podjetja, in sicer v povezavi s členom 5 akta, navedenega v točki 1(e) Priloge XV k Sporazumu EGP (pomoč za mala in srednja podjetja) (74).

74

3.2.2   
  Učni in izobraževalni ukrepi

Učni in izobraževalni ukrepi

Nadzorni organ navaja, da takšna shema podpore še ni bila uvedena in da bi bila vsakršna nova shema priglašena Nadzornemu organu, zato ni potrebe, da bi opredeljevali sprejemljivost takšnih prihodnjih in zaenkrat še hipotetičnih podpornih ukrepov v okviru določb EGP o državni pomoči.

3.2.3   
  Mehanizem financiranja

Mehanizem financiranja

V skladu z ustaljeno sodno prakso ukrepa pomoči ni mogoče ločiti od metode, s katero se financira. Kot je menilo Evropsko sodišče, lahko zaradi mehanizma financiranja sheme podpore celotna pomoč postane nezdružljiva s skupnim trgom (75), še zlasti če vključuje diskriminatorne vidike. Mehanizem financiranja se mora upoštevati skupaj s shemo pomoči še zlasti takrat, kadar se za financiranje sheme pomoči izrecno uvede dajatev kot v primeru energetskega sklada. Takšna dajatev lahko velja za ukrep z učinkom, enakovrednim količinskim omejitvam, če v celoti izravna obremenitev, ki jo nosi domači proizvod (kar v tem primeru ne drži), ali lahko pomeni diskriminatorno notranjo dajatev, če takšno obremenitev deloma izravna (76). Pri ocenjevanju takšnega izravnalnega učinka je treba določiti finančno enakovrednost dajatve in ugodnosti, dodeljenih domačim proizvodom (77). V nekaterih primerih Sodišče ni analiziralo le obračunavanja dajatve, ampak tudi njeno uporabo (78). Ker se energetski sklad financira z dajatvijo na tarifo za dobavo, ki zadeva tudi uvoženo energijo, je treba v tem primeru oceniti financiranje sheme pomoči z davkom podobno dajatvijo.

75

76

77

78

Energetski sklad ne razlikuje med tujimi in domačimi proizvajalci obnovljivih virov energije ali podjetji, ki bi rada vlagala v ukrepe varčevanja z energijo, novo energetsko tehnologijo ali izvajanje energetskih pregledov. Norveški organi so ponazorili, da je doslej osem projektov drugih proizvajalcev iz EGP prejelo podporo iz energetskega sklada. Poleg tega ni samodejne enakovrednosti med dejavnostjo, za katero se obračuna dajatev (proizvodnja energije, ki izhaja iz vodne energije in uvoza), in projekti, subvencioniranimi v okviru energetskega sklada. Dajatev se obračuna na ravni distribucije energije, tj. ne neposredno na proizvodnjo (79). Tudi če bi se trdilo, da to posredno vpliva na proizvodne stroške, pa pri pomoči, ki jo izplačuje Enova, nimajo samodejne prednosti proizvajalci, katerih energija je posredno zavezana dajatvi. Pomoč se večinoma nameni za nove obnovljive vire energije, trenutno z izjemo vodne energije. Pri ukrepih varčevanja z energijo in energetskih pregledih je vsako podjetje lahko deležno teh podpornih ukrepov. Zato ni mogoče ugotoviti, da uvožena energija plačuje za ugodnosti domačih proizvajalcev in da se na podlagi tega dajatev, ki jo plačujejo domači proizvajalci (vodne) energije, izravnava z ustreznimi ugodnostmi.

79

Uporaba prihodkov od dajatve je povezana s pomočjo, ki jo Nadzorni organ šteje za združljivo, kot je razvidno iz zgornjega oddelka II 3.2 te odločbe. Sprejeto je bilo, da je dajatev glede na količino skladu z načelom plača povzročitelj obremenitve, zato se lahko sprejme na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP in Okoljskih smernic, ki določajo to načelo. Posledično Nadzorni organ nima pripomb k sistemu, ki temelji na količini (80).

80

3.2.4   
  Sklep o energetskem skladu s spremembami, ki so jih predlagali norveški organi

Sklep o energetskem skladu s spremembami, ki so jih predlagali norveški organi

Nadzorni organ ugotavlja, da sta podpora za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije, ukrepe varčevanja z energijo in nove energetske tehnologije ter podpora za energetske preglede združljivi z delovanjem Sporazuma EGP, če norveški organi uporabljajo shemo energetskega sklada, določeno:

| — | v oddelku I 9.1, številke (1)–(12), te odločbe pri podpori za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

—

v oddelku I 9.1, številke (1)–(12), te odločbe pri podpori za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije;

| — | v oddelku I.9.2, številke (1)–(5), te odločbe pri ukrepih varčevanja z energijo; |
| --- | --- |

—

v oddelku I.9.2, številke (1)–(5), te odločbe pri ukrepih varčevanja z energijo;

| — | v oddelku I.9.3 te odločbe pri novi energetski tehnologiji; |
| --- | --- |

—

v oddelku I.9.3 te odločbe pri novi energetski tehnologiji;

| — | v oddelku II.3.2.1 (4) te odločbe pri energetskih pregledih. |
| --- | --- |

—

v oddelku II.3.2.1 (4) te odločbe pri energetskih pregledih.

4.   Vračilo

Kot je Nadzorni organ ugotovil v oddelku II 3.1.3 te odločbe, priglašeni podporni ukrepi za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije, varčevanje z energijo in nove energetske tehnologije ter podpora za energetske preglede niso združljivi z delovanjem Sporazuma EGP.

V skladu s členom 14 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ v primerih nezakonite pomoči, za katero se ugotovi, da je nezdružljiva, zadevni državi Efte praviloma odredi, da mora od prejemnika zahtevati vračilo pomoči.

Nadzorni organ meni, da ni splošnih načel, ki bi v obravnavanem primeru preprečevala vračilo. V skladu z ustaljeno sodno prakso je odprava nezakonite pomoči z vračilom logična posledica ugotovitve njene nezakonitosti. Vračilo nezakonito dodeljene državne pomoči zaradi vzpostavitve prejšnjega stanja se zato načeloma ne more obravnavati kot ukrep, ki je nesorazmeren s cilji Sporazuma EGP glede državne pomoči. Z vračilom pomoči prejemnik izgubi ugodnost, ki jo je imel v primerjavi s konkurenti na trgu, in vzpostavi se stanje pred dodelitvijo pomoči (81). Iz te funkcije vračila pomoči tudi izhaja, da Nadzorni organ praviloma, razen v izjemnih okoliščinah, ne prestopi meja svoje proste presoje, ki jo priznava sodna praksa Sodišča, če od zadevne države Efte zahteva vračilo zneskov, dodeljenih kot nezakonito pomoč, ker samo vzpostavlja prejšnje stanje (82). Poleg tega se podjetja, ki jim je bila dodeljena pomoč, ob upoštevanju obveznosti nadzora nad državno pomočjo, ki ga Nadzorni organ izvaja na podlagi Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, načeloma ne morejo oprijeti legitimnega pričakovanja, da je pomoč zakonita, razen če je bila dodeljena v skladu s postopkom iz določb navedenega protokola (83). V obravnavanem primeru ni vidnih izjemnih okoliščin, ki bi povzročile legitimna pričakovanja upravičencev do pomoči.

81

82

83

Vračilo mora vključevati obrestne obresti v skladu s členom 14(2) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ter členoma 9 in 11 Odločbe Nadzornega organa 195/04/COL z dne 14. julija 2004.

Nadzorni organ bi rad tudi poudaril, da nalog za vračilo iz te odločbe ne vpliva na to, ali posamezne subvencije, dodeljene na podlagi štirih zgoraj navedenih ukrepov, ne pomenijo državne pomoči, ali pa se lahko kot takšne v celoti ali deloma obravnavajo kot združljive z delovanjem Sporazuma EGP, in sicer v naknadni odločbi Nadzornega organa ali na podlagi uredb o skupinskih izjemah.

Če so posamezne subvencije, dodeljene na podlagi štirih zgoraj navedenih ukrepov, priglašenih v dopisu z dne 5. junija 2003, že upoštevale pogoje, ki jih v tej odločbi Nadzorni organ nalaga priglašenim podpornim ukrepom (glej spodnji člen 4 te odločbe), so združljive z delovanjem Sporazuma EGP in nalog za vračilo potem zanje ne velja.

5.   Obveznost letnega poročanja/Smernice o energetskem skladu

Norveški organi morajo Nadzornemu organu oddati letna poročila v skladu s členom 21(1) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču in členom 5(1) v povezavi s Prilogo III Postopkovnega sklepa 195/04/COL z dne 14. julija 2004.

V skladu s členom 5(2) Postopkovnega sklepa Nadzornega organa 195/04/COL z dne 14. julija 2004 morajo norveški organi predložiti tudi informacije o vsakem od petih največjih podprtih projektov, za:

| (a) | podporo za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

(a)

podporo za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije,

| (b) | naložbe v varčevanje z energijo, |
| --- | --- |

(b)

naložbe v varčevanje z energijo,

| (c) | novo energetsko tehnologijo in |
| --- | --- |

(c)

novo energetsko tehnologijo in

| (d) | energetske preglede. |
| --- | --- |

(d)

energetske preglede.

Poročilo mora zlasti vsebovati izračun zadevne neto sedanje vrednosti in ponazoriti, kako je bila določena tržna cena te energije. Poleg tega je treba zagotoviti seznam naložbenih stroškov projektov.

Kar zadeva podporo za projekte biomase, mora poročilo vsebovati tudi podatke, ki dokazujejo, da so skupni stroški, ki jih podjetja nosijo po amortizaciji obrata, še vedno višji od tržne cene energije.

Nadzorni organ nadalje ugotavlja, da se morajo pogoji, ki jih je Nadzorni organ določil v tej odločbi, vključiti v knjigo o pomoči organa Enova/energetskega sklada, ki določa pravila za dodeljevanje podpore, ali se pretvoriti v katero koli drugo ustrezno obliko smernic o izvajanju podpornih ukrepov. Različico teh smernic je treba Nadzornemu organu predložiti najpozneje v šestih mesecih po sprejetju te odločbe –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V okviru energetskega sklada pomenijo naslednji ukrepi, ki so jih norveški organi priglasili v dopisu z dne 5. junija 2003 (št. dok. 03-3705-A, evidentiran pod zadevo SAM 030. 03006), državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP:

| (a) | podpora za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

(a)

podpora za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije;

| (b) | podpora za naložbe v ukrepe varčevanja z energijo; |
| --- | --- |

(b)

podpora za naložbe v ukrepe varčevanja z energijo;

| (c) | podpora za naložbe v nove energetske tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

podpora za naložbe v nove energetske tehnologije;

| (d) | podpora za energetske preglede in |
| --- | --- |

(d)

podpora za energetske preglede in

| (e) | podpora za učno gradivo in izobraževanje med 1. januarjem 2002 in 31. decembrom 2003. |
| --- | --- |

(e)

podpora za učno gradivo in izobraževanje med 1. januarjem 2002 in 31. decembrom 2003.

Člen 2

| (a) | Telefon za brezplačne informacije in program obiskov na kraju samem v okviru sheme energetskega sklada, priglašena v dopisu z dne 5. junija 2003 (št. dok. 03-3705-A), ne pomenita državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(a)

Telefon za brezplačne informacije in program obiskov na kraju samem v okviru sheme energetskega sklada, priglašena v dopisu z dne 5. junija 2003 (št. dok. 03-3705-A), ne pomenita državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

| (b) | Program za energetsko učinkovitost v občinah ne pomeni državne pomoči, če je podpora omejena na funkcijo osebe javnega prava občin. |
| --- | --- |

(b)

Program za energetsko učinkovitost v občinah ne pomeni državne pomoči, če je podpora omejena na funkcijo osebe javnega prava občin.

Člen 3

Ukrep, naveden v členu 1(e) te odločbe, je združljiv z delovanjem Sporazuma EGP.

Člen 4

Podporni ukrepi za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije, varčevanje z energijo, novo energetsko tehnologijo in energetske preglede so združljivi z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, ob upoštevanju pogojev, opredeljenih v tem členu.

| (a) | Podpora za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije
  Da je pomoč v skladu z oddelkom D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic, mora kumulativno izpolnjevati merila, določena v oddelku I.9.1, številke (1)–(12), te odločbe. |
| --- | --- |

(a)

Podpora za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije

Da je pomoč v skladu z oddelkom D.3.3.1 (54) Okoljskih smernic, mora kumulativno izpolnjevati merila, določena v oddelku I.9.1, številke (1)–(12), te odločbe.

| (b) | Podpora za naložbe v varčevanje z energijo
  Da je pomoč v skladu z oddelki D.1.3 (25), D.1.6 (30), (31) in D.1.7 (32) Okoljskih smernic, mora kumulativno izpolnjevati merila, določena v oddelku I.9.2, številke (1)–(5), te odločbe. |
| --- | --- |

(b)

Podpora za naložbe v varčevanje z energijo

Da je pomoč v skladu z oddelki D.1.3 (25), D.1.6 (30), (31) in D.1.7 (32) Okoljskih smernic, mora kumulativno izpolnjevati merila, določena v oddelku I.9.2, številke (1)–(5), te odločbe.

| (c) | Podpora za novo energetsko tehnologijo
  Pomoč za podporo novi energetski tehnologiji se lahko dodeli v skladu z merili, opredeljenimi v členu 4(a) te odločbe, kar zadeva tehnologijo, ki vključuje podporo za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije, in v členu 4(b) te odločbe, če se podpora v obliki pomoči za novo energetsko tehnologijo nanaša na naložbe v varčevanje z energijo. |
| --- | --- |

(c)

Podpora za novo energetsko tehnologijo

Pomoč za podporo novi energetski tehnologiji se lahko dodeli v skladu z merili, opredeljenimi v členu 4(a) te odločbe, kar zadeva tehnologijo, ki vključuje podporo za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije, in v členu 4(b) te odločbe, če se podpora v obliki pomoči za novo energetsko tehnologijo nanaša na naložbe v varčevanje z energijo.

| (d) | Podpora za energetske preglede/energetske analize
  Pomoč za energetske preglede mora biti neposredno povezana z naložbo, ki se nanaša na varčevanje z energijo, in ne sme preseči 40 % upravičenih stroškov, z možnostjo dodatnih 10 odstotnih točk za mala in srednja podjetja. Upravičeni stroški so opisani v oddelku I.9.1, op. 35 te odločbe.
  Podpora, dodeljena za energetske preglede, ki niso povezani z naložbami v varčevanje z energijo, in npr. zadevajo spremembe ravnanja ali sistema, se lahko dodeli samo v skladu s pogoji, določenimi v oddelku D.2. (36) Okoljskih smernic v povezavi z aktom, navedenim v točki 1(e) Priloge XV k Sporazumu EGP. |
| --- | --- |

(d)

Podpora za energetske preglede/energetske analize

Pomoč za energetske preglede mora biti neposredno povezana z naložbo, ki se nanaša na varčevanje z energijo, in ne sme preseči 40 % upravičenih stroškov, z možnostjo dodatnih 10 odstotnih točk za mala in srednja podjetja. Upravičeni stroški so opisani v oddelku I.9.1, op. 35 te odločbe.

Podpora, dodeljena za energetske preglede, ki niso povezani z naložbami v varčevanje z energijo, in npr. zadevajo spremembe ravnanja ali sistema, se lahko dodeli samo v skladu s pogoji, določenimi v oddelku D.2. (36) Okoljskih smernic v povezavi z aktom, navedenim v točki 1(e) Priloge XV k Sporazumu EGP.

Člen 5

| (a) | Norveški organi morajo Nadzornemu organu oddati letna poročila v skladu s členom 21(1) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ter členom 5(1) v povezavi s Prilogo III Postopkovne odločbe Nadzornega organa 195/04/COL z dne 14. julija 2004. |
| --- | --- |

(a)

Norveški organi morajo Nadzornemu organu oddati letna poročila v skladu s členom 21(1) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ter členom 5(1) v povezavi s Prilogo III Postopkovne odločbe Nadzornega organa 195/04/COL z dne 14. julija 2004.

| (b) | V skladu s členom 5(2) Postopkovne odločbe Nadzornega organa 195/04/COL z dne 14. julija 2004 morajo norveški organi predložiti tudi informacije o vsakem od petih največjih projektov, ki so prejeli podporo, za:






  1. | podporo za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije, |
| --- | --- | --- |

(b)

V skladu s členom 5(2) Postopkovne odločbe Nadzornega organa 195/04/COL z dne 14. julija 2004 morajo norveški organi predložiti tudi informacije o vsakem od petih največjih projektov, ki so prejeli podporo, za:

1.

podporo za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije,

| 2. | naložbe v varčevanje z energijo, |
| --- | --- |

2.

naložbe v varčevanje z energijo,

| 3. | novo energetsko tehnologijo in |
| --- | --- |

3.

novo energetsko tehnologijo in

| 4. | energetske preglede. |
| --- | --- |

4.

energetske preglede.

Poročilo mora zlasti vsebovati izračun posamezne neto sedanje vrednosti, vključno z diskontno stopnjo, ki jo uporablja energetski sklad, in ponazoriti, kako je bila določena tržna cena zadevne energije. Poleg tega je treba zagotoviti seznam naložbenih stroškov projektov na podlagi člena 5(b) te odločbe.

Če podporo prejemajo projekti v zvezi z biomaso, mora poročilo vsebovati tudi podatke, ki dokazujejo, da so skupni stroški, ki jih podjetja nosijo po amortizaciji obrata, še vedno višji od tržne cene energije.

| (c) | Norveški organi morajo Nadzornemu organu predložiti tudi novo različico smernic za izvajanje podpore energetskega sklada, in sicer v šestih mesecih po sprejetju te odločbe. |
| --- | --- |

(c)

Norveški organi morajo Nadzornemu organu predložiti tudi novo različico smernic za izvajanje podpore energetskega sklada, in sicer v šestih mesecih po sprejetju te odločbe.

Člen 6

| (a) | Ukrepi, navedeni v členu 1(a)–(d) te odločbe in priglašeni v dopisu z dne 5. junija 2003 (št. dok. 03-3705-A), niso združljivi z delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(a)

Ukrepi, navedeni v členu 1(a)–(d) te odločbe in priglašeni v dopisu z dne 5. junija 2003 (št. dok. 03-3705-A), niso združljivi z delovanjem Sporazuma EGP.

| (b) | Posamezne subvencije, dodeljene v okviru zgornjih ukrepov, ki že izpolnjujejo merila, določena v členu 4 odločbe, so združljive z delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(b)

Posamezne subvencije, dodeljene v okviru zgornjih ukrepov, ki že izpolnjujejo merila, določena v členu 4 odločbe, so združljive z delovanjem Sporazuma EGP.

Člen 7

Če Norveška tega še ni storila, mora s takojšnim učinkom razveljaviti ukrepe, navedene v členu 6(a) te odločbe, in jih nadomestiti z ukrepi, ki izpolnjujejo pogoje, opredeljene v členu 4 te odločbe.

Člen 8

Norveški organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se od upravičencev izterja pomoč, ki je navedena v členu 6(a) te odločbe in jim je bila nezakonito dodeljena, od katere se odšteje morebitno že izvedeno vračilo.

Vračilo se izvede nemudoma in v skladu s postopki nacionalnega prava, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev te odločbe. Pomoč, ki jo je treba vrniti, vključuje obresti in obrestne obresti od datuma, ko je bila pomoč prejemnikom na voljo, do datuma njenega vračila. Obresti se izračunajo na podlagi členov 9 in 11 iz Odločbe Nadzornega organa EFTA št. 195/04/COL.

Člen 9

Norveški organi v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi Nadzorni organ EFTA obvestijo o ukrepih, sprejetih za njeno upoštevanje.

Člen 10

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 11

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 3. maja 2006

Za Nadzorni organ EFTA

Bjørn T. GRYDELAND

Predsednik

Kurt JÄGER

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ EFTA 19. januarja 1994, objavljene v UL L 231, 3.9.1994, str. 1, Dopolnilo EGP št. 32, str. 1. Smernice so bile nazadnje spremenjene 19. aprila 2006. V nadaljevanju Smernice o državni pomoči.

4

(5)  UL C 196, 11.8.2005, str. 5.

5

(6)  Poglavje 6 je bilo naknadno črtano z Odločbo Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004. Nezakonita pomoč je sedaj opredeljena v členu 1(f) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

6

(7)  Za podrobnejše informacije o različnih dopisih med norveškimi organi in Nadzornim organom se navaja odločba Nadzornega organa o sprožitvi formalnega postopka preiskave, Odločba št. 122/05/COL, glej zgornjo opombo 5.

7

(8)  Glej zgoraj, op. 5.

8

(9)  Po navedbah norveških organov je bila ta dajatev uvedena leta 1990 med deregulacijo trga električne energije. Pred letom 2002 so prenosna podjetja dajatev upravljala za pokritje lastnih stroškov, povezanih z obveščanjem o energetski učinkovitosti.

9

(10)  „Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet“ (uredba, ki se nanaša na plačilo dajatve na tarifo za distribucijo električne energije energetskemu skladu, v nadaljevanju „uredba o energetskem skladu“).

10

Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet

(11)  Lov av 29 Juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m. m, energiloven.

11

Lov av 29 Juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m. m, energiloven

(12)  Strokovni odbor je začetna razmišljanja o ustanovitvi osrednjega organa, ki bi obravnaval ukrepe za energetsko učinkovitost, predstavil že leta 1998, NOU 1998:11. Norveška vlada je to zamisel prevzela v Beli knjigi St.meld.nr.29 (1998–1999). Prehod z NVE na energetski sklad je bil nato dokončno predstavljen v proračunu za leto 2001, St.prp.nr.1 (2000–2001).

12

(13)  Lov av 30 August 1991 om statsforetak.

13

Lov av 30 August 1991 om statsforetak.

(14)  Revidirani Sporazum z dne 22. septembra 2004, „Avtale mellom den norske stat v/Olje- og energidepartementet og Enova SF om forvaltningen av midlene fa Energifondet i perioden 2002–2005“.

14

Avtale mellom den norske stat v/Olje- og energidepartementet og Enova SF om forvaltningen av midlene fa Energifondet i perioden 2002–2005

(15)  Odelstingets vedtak til lov om endringar i lov 29. juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m. m. (energilova). (Besl.O.nr.75 (2000–2001), jf. Innst.O.nr.59 (2000–2001) og Ot.prp.nr.35 (2000–2001)).

15

Odelstingets vedtak til lov om endringar i lov 29. juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m. m. (energilova).

(16)  Ot.prp.nr.35 (2000–2001).

16

(17)  Glej zgoraj, op. 15.

17

(18)  UL L 283, 27.10.2001, str. 33. Direktiva kot takšna še ni vključena v Sporazum EGP.

18

(19)  Uredba o energetskem skladu (Vedteker for Energifondet, § 4) navaja, da je treba energetski sklad uporabiti za varčevanje z energijo, proizvodnjo novih obnovljivih virov energije in drugo okolju prijazno energijo.

19

Vedteker for Energifondet

(20)  Glej Odločbo Nadzornega organa 302/05/COL, s katero je bila odobrena shema pomoči za raziskave in razvoj v okviru plinske tehnologije.

20

(21)  Veliki odjemalci so pogosto deležni popustov zaradi obsežnih dobavnih pogodb. Enova to upošteva, ko primerja cene konkurenčnih energetskih virov.

21

(22)  Glej primer na strani 7 odločbe Nadzornega organa o sprožitvi formalnega postopka preiskave (Odločba 122/05/COL) in na strani 9 Odločbe, zlasti op. 17.

22

(23)  Po pojmovanju Nadzornega organa prilagoditve navzgor v škodo prosilca ni.

23

(24)  Kljub temu glej predlog norveških organov za prihodnje obravnavanje ukrepov varčevanja z energijo, oddelek I.9.2 te odločbe.

24

(25)  Norveški organi so pojasnili, da se 0,4 % nanaša na lastne upravne stroške organa Enova za vodenje takšnih prijav projektov.

25

(26)  N 75/2002 – Finska, Sprememba sheme pomoči za energetiko.

26

Sprememba sheme pomoči za energetiko

(27)  Program se je leta 2003 imenoval „učno gradivo in izobraževalni koncepti“, leta 2004 pa se je preimenoval v „izobraževalni program“.

27

(28)  Akt, ki v Sporazum EGP vključuje Uredbo Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči, UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

28

de minimis

(29)  Akt, ki v Sporazum EGP vključuje Uredbo Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe Evropske skupnosti pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja, UL L 10, 13.1.2001, str. 33, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004, UL L 63, 28.2.2004, str. 22.

29

(30)  Akt, ki v Sporazum EGP vključuje Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje, UL L 10, 13.1.2001, str. 20, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 363/2004 z dne 25. februarja 2004, UL L 63, 28.2.2004, str. 20.

30

(31)  Devizni tečaji (NOK/EUR), ki jih uporabljajo norveški organi: 2002:7,51; 2003:8,00; 2004:8,37; 2005:8,20.

31

(32)  Naložbeni stroški nastanejo na začetku leta 0.

32

(33)  Dohodek se prvič pojavi na koncu leta 1.

33

(34)  First Securities je pomemben udeleženec na norveškem trgu vrednostnih papirjev.

34

(35)  Metoda, s katero se tveganju prilagojen donos kapitala prikaže kot funkcija tveganja tržnega portfelja in tveganja zadevnega sredstva (projekta).

35

(36)  Formula, ki jo uporablja First Securities je RE = RF + β (RM – RF), pri čemer RF pomeni norveške dolgoročne obveznice, β predstavlja tveganje posameznega podjetja, RM je pričakovani donos na tržni portfelj, (RM – RF) pa je premija za tveganje v zvezi z lastniškimi finančnimi instrumenti. RE je zahtevani donos na vloženi kapital.

36

E

F

M

F

F

M

M

F

E

(37)  A) Stroški priprave in zasnove; B) stroški zgradb, strojev in opreme, stroški namestitve ali stroški, ki nastanejo zaradi prilagoditvenih ali popravljalnih del na obstoječih zgradbah, strojih in opremi; C) do zgornje meje 10 % upravičenih izdatkov projekta, stroški, ki izhajajo iz nakupa zemljišča, neposredno povezani z naložbo, in iz izgradnje električnih vodov; D) stroški izgradnje cevovoda, ki se priključi na omrežje daljinskega ogrevanja. Stroški izgradnje omrežja za distribucijo toplotne energije so upravičeni samo pri omrežnih projektih, ki vključujejo novo tehnologijo; E) stroški gradbenih del in nadzora nad gradnjo; F) stroški za pripravo zemljišč in zemeljska dela; G) stroški usposobitve za zagon in stroški usposabljanja tehničnega osebja, potrebnega za usposobitev za zagon. V tem okviru se usposobitev za zagon nanaša na prvo upravljanje, preskus in nastavitev sistema enote, s čimer se zagotovi, da ta deluje v skladu z opredeljenim delovanjem; H) stroški s projektom povezanega razširjanja informacij; I) stroški spremljanja naložbe; J) stroški, povezani s študijami izvedljivosti za različne vrste projektov (plače udeležencev v projektu in posredni stroški dela, opreme, pripomočkov, programske opreme, potovanj, razširjanja informacij, drugi neposredni ali splošni stroški). Splošni stroški prejemnika pomoči, obresti, plačane med izgradnjo, članarine in odbitni davki ne bodo upravičeni. Glej op. 26 zgoraj.

37

(38)  V angleščini EBITDA (Earnings Before Interest, Taxes, Depreciation and Amortization). To obsega prebitek denarnih pritokov pri poslovanju, pred gibljivimi sredstvi.

38

(39)  V skladu z oddelkom D.3.3.1 (55) Okoljskih smernic biomasa – ki ima višje stroške poslovanja – lahko prejme pomoč za tekoče poslovanje, ki preseže znesek naložbe, če država Efte lahko dokaže, da so skupni stroški, ki jih podjetja nosijo po amortizaciji obrata, še vedno višji od tržnih cen energije.

39

(40)  V skladu z oddelkom D.1.3 (25) Okoljskih smernic se ukrepi varčevanja z energijo lahko podprejo do osnovne stopnje 40 % upravičenih stroškov. V skladu z oddelkom D.1.7 (32) Okoljskih smernic mora biti pomoč omejena na dodatne naložbene stroške. Upravičeni stroški se izračunajo brez upoštevanja ugodnosti, ki izhajajo iz morebitnega povečanja zmogljivosti, prihrankov stroškov v prvih petih letih trajanja naložbe in dodatne pomožne proizvodnje v tem petletnem obdobju.

40

(41)  Glej številko (5) oddelka I 9.1. in op. 35 te odločbe.

41

(42)  Odločba Komisije z dne 11. novembra 2003 o državni pomoči, ki jo namerava Združeno kraljestvo zagotoviti v okviru okoljskega jamstvenega sklada WRAP Environmental Grant Fund in zakupnega jamstvenega sklada WRAP Lease Guarantee Fund, (UL L 102, 7.4.2004, str. 59).

42

(43)  Glej tudi oddelek „podatki, ki jih je predložila Norveška“ v Odločbi Nadzornega organa 122/05/COL, str. 12 in nasl.

43

(44)  Državna pomoč N 707/2002 – Nizozemska, MEP za spodbujanje obnovljivih virov energije.

44

Nizozemska

(45)  Zadeva 173/73 Italija proti Komisiji [1974] Recueil, 709, Zadeva 78/76 Steinike proti Nemčiji [1977] Recueil, 595, Odločba Komisije N 707/2002 – Nizozemska, glej zgoraj, op. 42; N 490/2000 – Italija, Nasedli stroški za sektor električne energije.

45

Italija

Komisiji

Steinike

Nemčiji

Nizozemska

Italija

(46)  Generalni pravobranilec Jacobs v Zadevi C-379/98 Preussen Elektra proti Schleswag AG [2001] Recueil, I-2099 odstavek 165.

46

Preussen Elektr

Schleswag AG

(47)  Glej Zadevo T-67/94 Ladbroke Racing Ltd proti Komisiji Evropskih skupnosti [1998] Recueil, II-1, odstavek 105 in nasl. V zvezi s tem ni dvoma, da se ukrep lahko naloži državi, ki je uvedla dajatev. Gre za drugačen primer kot v Zadevi C-345/02 Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV in Rinck Opticiëns BV proti Hoofdbedrijfschap Ambachten [2004] ZOdl. I-7139, ki se je nanašala na dajatev, o kateri je odločil strokovni odbor.

47

Ladbroke Racing Ltd

Komisiji Evropskih skupnosti

Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV in Rinck Opticiëns BV

Hoofdbedrijfschap Ambachten

(48)  Nadzorni organ bi kljub temu rad poudaril, da se pri ugotovitvi, ali je bila pomoč namenjena „podjetju“, ne upošteva pravni status ali organizacijska oblika subjekta, ampak se odloča o kakovosti podjetja glede na dejavnost, ki se podpre, Zadeva C-41/90 Höfner in Elser proti Macotronu [1991] Recueil, I-979; tudi neprofitne organizacije npr. lahko izvajajo gospodarske dejavnosti in konkurirajo drugim, glej npr. Zadevo 78/76 Steinike &Weinlig, glej op. 43 zgoraj, in Zadevo C-67/96 Albany, International BV proti Stichting Bedrijfspensionfonds Textielindustrie, [1999] Recueil, I-5751.

48

Höfner in Elser

Macotronu

Steinike &Weinlig

Albany, International BV

Stichting Bedrijfspensionfonds Textielindustrie

(49)  Če bo v nadaljevanju ugotovljeno, da podpora pomeni pomoč, bo energetski sklad pomenil shemo pomoči. Glej opredelitev sheme pomoči v členu 1(d) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

49

(50)  Zadeva C-241/94 Komisija proti Franciji [1996] Recueil, I-4551, odstavek 23.

50

Komisija

Franciji

(51)  Glej tudi generalnega pravobranilca Jacobsa v Zadevi C-256/97 DM Transport S.A [1999] Recueil, I-3913, odstavka 39 in 40.

51

DM Transport S.A

(52)  To potrjuje lastna ocena organa Enova o njegovi vlogi, objavljena na njegovi spletni strani, v kateri je navedeno: „Enova SF ima precejšnjo svobodo pri izbiri in sestavi svojih strateških poudarkov in ukrepov politike.“

52

Enova SF ima precejšnjo svobodo pri izbiri in sestavi svojih strateških poudarkov in ukrepov politike

(53)  Npr. glede na proizvajalce električne energije, ki so odvisni od tradicionalnih virov, ali – trenutno – glede na proizvajalce vodne energije ali druge proizvajalce obnovljivih virov energije, ki jih Enova ne podpira; ali podjetja, ki ne prejmejo podpore za izvajanje ukrepov za energetsko učinkovitost.

53

(54)  Odločba 195/04/COL.

54

(55)  Zadeva C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit proti Office National du Duccroire in državi Belgiji [1994] Recueil, I-3829.

55

Namur-Les Assurances du Crédit

Office National du Duccroire in državi Belgiji

(56)  V zvezi s tem glej razlago generalnega pravobranilca Fennellyja v zadevah C-15/98 in C-105/99 v Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti [2000] Recueil, II-8855, odstavki 61 in nasl., ki trdi, da morajo zakonodajne spremembe bistveno spremeniti sistem, tj. biti več kot le oblikovna sprememba.

56

Italijanska republika

Komisiji Evropskih skupnosti

(57)  V zadevnih vladnih predlogih so norveški organi mehanizem financiranja sami označili za „novega“.

57

(58)  Zadevi T-195/01 in T-207/01 Vlada Gibraltarja in Kraljevina Španija proti Evropski komisiji [2001] Recueil, II-3915, odstavek 111.

58

Vlada Gibraltarja

Kraljevina Španija

Evropski komisiji

(59)  Glej zgoraj, op. 40.

59

(60)  Zadeva C-351/98 Kraljevina Španija proti Evropski komisiji [2002] Recueil, I-8031, odstavek 76.

60

Kraljevina Španija

Evropski komisiji

(61)  Oddelek II 3.1.1. Odločbe Nadzornega organa 122/05/COL.

61

(62)  Sklicevanje na standard Skupnosti v okviru Sporazuma EGP je izrecno predpisano z Okoljskimi smernicami, glej oddelek A(5) Smernic.

62

(63)  Oddelek II 3.1.2 odločbe Nadzornega organa o sprožitvi formalnega postopka preiskave, Odločba 122/05/COL.

63

(64)  Oddelek II 3.1.3 odločbe Nadzornega organa o sprožitvi formalnega postopka preiskave, Odločba 122/05/COL.

64

(65)  Državna pomoč N 75/2002 – Finska, glej zgornjo op. 26 te odločbe.

65

(66)  Glej op. 29 te odločbe.

66

(67)  Glej op. 29 te odločbe.

67

(68)  Glej op. 30 te odločbe.

68

(69)  Devizni tečaj, objavljen na spletni strani Nadzornega organa, je za leto 2003 znašal 7,23.

69

(70)  Dopis First Securities organu Enova z dne 16. decembra 2004.

70

(71)  Glej zgornji oddelek I.6 te odločbe.

71

(72)  Zeleni certifikat se običajno razume kot najnižja cena, ki jo določi država in ki jo distributer plača proizvajalcu „zelene energije“. Lahko se zgodi, da takšni zeleni certifikati v posameznem primeru ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Norveški organi so se skupnemu zelenemu certifikatu s Švedsko odpovedali februarja 2006.

72

(73)  S takšnimi stroški se je strinjala tudi Evropska komisija v Državni pomoči N 75/2002 – Finska, glej zgornjo op. 26.

73

Finska

(74)  Glej zgoraj, op. 29 te odločbe.

74

(75)  Zadevi C-261/01 in C-262/0, Belgische Staat proti Calster, Cleeren, Openbaar Slachthuis NV, [2003] Recueil, I-12249, odstavek 46, Zadeva C-47/69 Francija proti Komisiji [1970] Recueil, 487, odstavek 4.

75

Belgische Staat

Calster, Cleeren, Openbaar Slachthuis NV

Francija

Komisiji

(76)  Zadeva C-72/92 Firma Herbert Scharbatke GmbH proti Zvezni republiki Nemčiji [1993] Recueil, I-5509, z napotilom na člen 95, zdaj 90 Pogodbe ES. Člen 14 Sporazuma EGP je enak členu 90 Pogodbe ES.

76

Firma Herbert Scharbatke GmbH

Zvezni republiki Nemčiji

(77)  Zadeva C-266/91 Celulose Beira Industrial SA proti Fazenda Pública [1993] Recueil, I-4337.

77

Celulose Beira Industrial SA

Fazenda Pública

(78)  Zadeve C-78/90 do C-83/90 Compagnie Commerciale de l’Ouest in drugi [1992] Recueil, I-1847.

78

Compagnie Commerciale de l’Ouest in drugi

(79)  Evropska komisija je podobno strukturo odobrila v Odločbi Komisije N 707/2002, zgornja op. 42.

79

(80)  Glej pripombe v Odločbi Komisije N 707/2002, zgornja op. 42, in N 533/01 – Irska, pomoč za spodbujanje obnovljivih virov energije na Irskem.

80

Irska, pomoč za spodbujanje obnovljivih virov energije na Irskem

(81)  Zadeva C-350/93 Komisija proti Italiji [1995] Recueil, I-699, odstavek 22.

81

Komisija proti Italiji

(82)  Zadeva C-75/97 Belgija proti Komisiji [1999] Recueil, I-3671, odstavek 66, in Zadeva C-310/99 Italija proti Komisiji [2002] Recueil, I-2289, odstavek 99.

82

Belgija proti Komisiji

Italija proti Komisiji

(83)  Zadeva C-169/95 Španija proti Komisiji [1997] Recueil, I-135, odstavek 51.

83

Španija proti Komisiji

---