# Europeiska unionens L 247/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 247 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången16 september 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 247

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången16 september 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 893/2008 av den 10 september 2008 om bibehållande av antidumpningstullarna på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Konungariket Saudiarabien, Republiken Korea och Republiken Vitryssland efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96 | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 894/2008 av den 15 september 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 895/2008 av den 12 september 2008 om ändring för trettonde gången av förordning (EG) nr 1763/2004 om införande av vissa restriktiva åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift | 19 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 896/2008 av den 15 september 2008 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 september 2008 | 20 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 893/2008 av den 10 september 2008 om bibehållande av antidumpningstullarna på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Konungariket Saudiarabien, Republiken Korea och Republiken Vitryssland efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96

1

Kommissionens förordning (EG) nr 894/2008 av den 15 september 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

17

*

Kommissionens förordning (EG) nr 895/2008 av den 12 september 2008 om ändring för trettonde gången av förordning (EG) nr 1763/2004 om införande av vissa restriktiva åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift

19

Kommissionens förordning (EG) nr 896/2008 av den 15 september 2008 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 september 2008

20

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2008/725/EG |
| | * | Rådets beslut av den 15 september 2008 om att utse en tysk ledamot i Regionkommittén | 23 |
| | | 2008/726/EG |
| | * | Rådets beslut av den 15 september 2008 om utnämning av en italiensk ledamot i Regionkommittén | 24 |
| | | 2008/727/EG |
| | * | Rådets beslut av den 15 september 2008 om utnämning av en slovakisk ledamot och en slovakisk suppleant i Regionkommittén | 25 |
| | | 2008/728/EG |
| | * | Rådets beslut av den 15 september 2008 om utnämning av en belgisk ledamot och en belgisk suppleant i Regionkommittén | 26 |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/729/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 11 december 2007 om stödåtgärd C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) av Amsterdams kommun till förmån för Glasvezelnet Amsterdam för en investering i ett fiberaccessnät
  [delgivet med nr K(2007) 6072]

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/730/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 september 2008 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad sojaböna A2704–12 (ACS-GMØØ5–3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  [delgivet med nr K(2008) 4735]

   (
  1
  ) | 50 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2008/725/EG

*

Rådets beslut av den 15 september 2008 om att utse en tysk ledamot i Regionkommittén

23

2008/726/EG

*

Rådets beslut av den 15 september 2008 om utnämning av en italiensk ledamot i Regionkommittén

24

2008/727/EG

*

Rådets beslut av den 15 september 2008 om utnämning av en slovakisk ledamot och en slovakisk suppleant i Regionkommittén

25

2008/728/EG

*

Rådets beslut av den 15 september 2008 om utnämning av en belgisk ledamot och en belgisk suppleant i Regionkommittén

26

Kommissionen

2008/729/EG

*

Kommissionens beslut av den 11 december 2007 om stödåtgärd C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) av Amsterdams kommun till förmån för Glasvezelnet Amsterdam för en investering i ett fiberaccessnät
  [delgivet med nr K(2007) 6072]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 6072]

1

27

2008/730/EG

*

Kommissionens beslut av den 8 september 2008 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad sojaböna A2704–12 (ACS-GMØØ5–3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  [delgivet med nr K(2008) 4735]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 4735]

1

50

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | | 2008/731/Gusp |
| | * | Beslut Chad/4/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 2 september 2008 om ändring av beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken och beslut Chad/2/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken | 54 |
| | * | Rådets beslut 2008/732/Gusp av den 15 september 2008 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp om förnyande av åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (Icty) uppgift | 56 |
| | * | Rådets beslut 2008/733/Gusp av den 15 september 2008 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (Icty) uppgift | 63 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

2008/731/Gusp

*

Beslut Chad/4/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 2 september 2008 om ändring av beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken och beslut Chad/2/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken

54

*

Rådets beslut 2008/732/Gusp av den 15 september 2008 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp om förnyande av åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (Icty) uppgift

56

*

Rådets beslut 2008/733/Gusp av den 15 september 2008 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (Icty) uppgift

63

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 893/2008

av den 10 september 2008

om bibehållande av antidumpningstullarna på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Konungariket Saudiarabien, Republiken Korea och Republiken Vitryssland efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder som var föremål för översynen

| (1) | Genom förordning (EG) nr 428/2005 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer (som definieras närmare i skäl 15) med ursprung i Kina och Saudiarabien, och ändrade förordning (EG) nr 2852/2000 (3) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Sydkorea. Den 8 juli 2008 ogiltigförklarade förstainstansrätten artikel 2 i förordning (EG) nr 428/2005 i begränsad utsträckning i fråga om antidumpningstullen på varor som tillverkas och exporteras till gemenskapen av det sydkoreanska företaget Huvis Corp (4). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 428/2005 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer (som definieras närmare i skäl 15) med ursprung i Kina och Saudiarabien, och ändrade förordning (EG) nr 2852/2000 (3) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Sydkorea. Den 8 juli 2008 ogiltigförklarade förstainstansrätten artikel 2 i förordning (EG) nr 428/2005 i begränsad utsträckning i fråga om antidumpningstullen på varor som tillverkas och exporteras till gemenskapen av det sydkoreanska företaget Huvis Corp (4).

2.   Åtgärder som upphört att gälla och som var föremål för översynen

| (2) | Genom förordning (EG) nr 1799/2002 (5) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Vitryssland. De åtgärder som infördes genom den förordningen upphörde att gälla den 11 oktober 2007. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG) nr 1799/2002 (5) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Vitryssland. De åtgärder som infördes genom den förordningen upphörde att gälla den 11 oktober 2007.

3.   Tidigare undersökning av import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Malaysia och Taiwan

| (3) | Efter att klagomålet återkallats avslutade kommissionen genom beslut 2007/430/EG (6) (nedan kallat beslutet om avslutande) ett antidumpningsförfarande gällande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Malaysia och Taiwan (nedan kallad den tidigare undersökningen). I enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen fastställdes att det inte stred mot gemenskapens intresse att upphäva antidumpningstullarna på import från Malaysia och Taiwan. |
| --- | --- |

(3)

Efter att klagomålet återkallats avslutade kommissionen genom beslut 2007/430/EG (6) (nedan kallat beslutet om avslutande) ett antidumpningsförfarande gällande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Malaysia och Taiwan (nedan kallad den tidigare undersökningen). I enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen fastställdes att det inte stred mot gemenskapens intresse att upphäva antidumpningstullarna på import från Malaysia och Taiwan.

4.   Den aktuella undersökningen

| (4) | Efter att ha fastställt att det fanns tillräcklig bevisning till stöd för att de åtgärder som då var i kraft kanske inte längre var lämpliga eftersom det kunde strida mot gemenskapens intresse att behålla dem, inledde kommissionen på eget initiativ den 30 augusti 2007, genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (7), en partiell interimsöversyn av de då gällande åtgärderna beträffande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina, Saudiarabien, Sydkorea och Vitryssland (nedan kallade de berörda länderna). Översynen har begränsats till att utreda om en fortsatt tillämpning av åtgärderna eventuellt strider mot gemenskapens intresse, och beslutet härom kan komma att gälla retroaktivt från den 22 juni 2007, det datum då beslutet om avslutande trädde i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ha fastställt att det fanns tillräcklig bevisning till stöd för att de åtgärder som då var i kraft kanske inte längre var lämpliga eftersom det kunde strida mot gemenskapens intresse att behålla dem, inledde kommissionen på eget initiativ den 30 augusti 2007, genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (7), en partiell interimsöversyn av de då gällande åtgärderna beträffande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina, Saudiarabien, Sydkorea och Vitryssland (nedan kallade de berörda länderna). Översynen har begränsats till att utreda om en fortsatt tillämpning av åtgärderna eventuellt strider mot gemenskapens intresse, och beslutet härom kan komma att gälla retroaktivt från den 22 juni 2007, det datum då beslutet om avslutande trädde i kraft.

| (5) | Såsom nämnts ovan upphörde de antidumpningsåtgärder som införts beträffande import med ursprung i Vitryssland att gälla den 11 oktober 2007. På grund av detta avbröts översynen i fråga om Vitryssland. Undersökningen bedrevs emellertid formellt fram till detta datum, och kommissionen behandlade särskilt frågan om de åtgärder som var i kraft mellan den 22 juni 2007 och den 11 oktober 2007 skulle upphävas med retroaktiv verkan, om slutsatserna motiverade detta. |
| --- | --- |

(5)

Såsom nämnts ovan upphörde de antidumpningsåtgärder som införts beträffande import med ursprung i Vitryssland att gälla den 11 oktober 2007. På grund av detta avbröts översynen i fråga om Vitryssland. Undersökningen bedrevs emellertid formellt fram till detta datum, och kommissionen behandlade särskilt frågan om de åtgärder som var i kraft mellan den 22 juni 2007 och den 11 oktober 2007 skulle upphävas med retroaktiv verkan, om slutsatserna motiverade detta.

5.   Berörda parter

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt gemenskapstillverkare, handlare, importörer och användare, användar- och tillverkarorganisationer, exportörer och företrädare för de berörda länderna om att förfarandet inleddes. Samtliga berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt gemenskapstillverkare, handlare, importörer och användare, användar- och tillverkarorganisationer, exportörer och företrädare för de berörda länderna om att förfarandet inleddes. Samtliga berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att bli hörda.

| (7) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. Fullständiga svarsformulär mottogs från tolv tillverkare, tio användare, tre importörer, en europeisk tillverkarorganisation, en österrikisk–tysk tillverkarorganisation, en tysk sammanslutning av användare, två organisationer som hör till denna sammanslutning samt en europeisk användarorganisation. |
| --- | --- |

(7)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. Fullständiga svarsformulär mottogs från tolv tillverkare, tio användare, tre importörer, en europeisk tillverkarorganisation, en österrikisk–tysk tillverkarorganisation, en tysk sammanslutning av användare, två organisationer som hör till denna sammanslutning samt en europeisk användarorganisation.

| (8) | Kommissionen mottog även synpunkter från andra tillverkare, användare och importörer som inte lämnade något fullständigt svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen mottog även synpunkter från andra tillverkare, användare och importörer som inte lämnade något fullständigt svar på frågeformuläret.

| (9) | Bland de tillverkare och användare som deltog i undersökningen fanns två vertikalt integrerade koncerner som helt eller delvis tillverkar polyesterstapelfibrer för eget bruk. |
| --- | --- |

(9)

Bland de tillverkare och användare som deltog i undersökningen fanns två vertikalt integrerade koncerner som helt eller delvis tillverkar polyesterstapelfibrer för eget bruk.

| (10) | Synpunkter inkom dessutom från en sammanslutning av kinesiska exportörer och två sydkoreanska exportörer, med stöd från deras myndigheter. |
| --- | --- |

(10)

Synpunkter inkom dessutom från en sammanslutning av kinesiska exportörer och två sydkoreanska exportörer, med stöd från deras myndigheter.

| (11) | Inga vitryska eller saudiarabiska exportörer gav några synpunkter. Inga parter kommenterade heller åtgärderna gentemot dessa båda länder. |
| --- | --- |

(11)

Inga vitryska eller saudiarabiska exportörer gav några synpunkter. Inga parter kommenterade heller åtgärderna gentemot dessa båda länder.

| (12) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att avgöra om en fortsatt tillämpning av åtgärderna strider mot gemenskapens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:






  a) | Gemenskapstillverkare







  — | Silon (Tjeckien). |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att avgöra om en fortsatt tillämpning av åtgärderna strider mot gemenskapens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:

a)

Gemenskapstillverkare

—

Silon (Tjeckien).

| — | Trevira GmbH (Tyskland). |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH (Tyskland).

| — | Advansa (Tyskland). |
| --- | --- |

—

Advansa (Tyskland).

| — | Wellman International Ltd (Irland). |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd (Irland).

| b) | Användare i gemenskapen







  — | PGI Nonwovens BV (Nederländerna). |
| --- | --- | --- |

b)

Användare i gemenskapen

—

PGI Nonwovens BV (Nederländerna).

| — | Libeltex BVBA (Belgien). |
| --- | --- |

—

Libeltex BVBA (Belgien).

| — | Lück GmbH (Tyskland). |
| --- | --- |

—

Lück GmbH (Tyskland).

| c) | Användare och tillverkare i gemenskapen







  — | ORV Manufacturing SpA (Italien). |
| --- | --- | --- |

c)

Användare och tillverkare i gemenskapen

—

ORV Manufacturing SpA (Italien).

| d) | Användarorganisationer







  — | Gesamtverband Textil + Mode (sammanslutning för den tyska textil- och modeindustrin). |
| --- | --- | --- |

d)

Användarorganisationer

—

Gesamtverband Textil + Mode (sammanslutning för den tyska textil- och modeindustrin).

| — | Edana (European Disposables And Non-woven Applications). |
| --- | --- |

—

Edana (European Disposables And Non-woven Applications).

6.   Undersökningsperiod

| (13) | Undersökningsperioden för översynen (nedan kallad översynsperioden) omfattade perioden från och med den 1 juli 2006 till och med den 30 juni 2007. Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningsperioden för översynen (nedan kallad översynsperioden) omfattade perioden från och med den 1 juli 2006 till och med den 30 juni 2007. Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

| (14) | Under den tidigare undersökningen sträckte sig undersökningsperioden från och med den 1 januari till och med den 31 december 2005, och undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med den 31 december 2005. |
| --- | --- |

(14)

Under den tidigare undersökningen sträckte sig undersökningsperioden från och med den 1 januari till och med den 31 december 2005, och undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med den 31 december 2005.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (15) | Den berörda produkten är densamma som i de undersökningar som nämns i skälen 1–3, dvs. syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning. Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 5503 20 00. Produkten kallas vanligtvis polyesterstapelfibrer. |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkten är densamma som i de undersökningar som nämns i skälen 1–3, dvs. syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning. Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 5503 20 00. Produkten kallas vanligtvis polyesterstapelfibrer.

| (16) | Produkten är en basråvara som används i olika faser av processen för tillverkning av textilprodukter. Polyesterstapelfibrer används i gemenskapen antingen för spinning, dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull, i fiberduktillämpningar (non-woven applications) eller som fyllnadsmaterial, dvs. för stoppning eller vaddering av vissa textilvaror såsom kuddar, bilsäten och jackor. |
| --- | --- |

(16)

Produkten är en basråvara som används i olika faser av processen för tillverkning av textilprodukter. Polyesterstapelfibrer används i gemenskapen antingen för spinning, dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull, i fiberduktillämpningar (non-woven applications) eller som fyllnadsmaterial, dvs. för stoppning eller vaddering av vissa textilvaror såsom kuddar, bilsäten och jackor.

C.   SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1.   Förbrukning i gemenskapen

| (17) | Den sammanlagda förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av import- och exportstatistik från Eurostat, tillverkningen inom gemenskapsindustrin (enligt definitionen i skäl 26) och andra gemenskapstillverkare.
  Tabell 1









  Förbrukningi gemenskapen | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | 834 141 | 843 579 | 822 509 | 823 667 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 101 | 99 | 99 |

(17)

Den sammanlagda förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av import- och exportstatistik från Eurostat, tillverkningen inom gemenskapsindustrin (enligt definitionen i skäl 26) och andra gemenskapstillverkare.

Tabell 1

Förbrukningi gemenskapen

2004

2005

2006

Översynsperioden

Volym (i ton)

834 141

843 579

822 509

823 667

Index (2004 = 100)

100

101

99

99

| (18) | Såsom framgår av tabellen ovan minskade förbrukningen av polyesterstapelfibrer något under skadeundersökningsperioden. Denna tendens står i stark kontrast till situationen vid den tidigare undersökningen, då förbrukningen i gemenskapen enligt förordningen om preliminär tull (8) ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden för den undersökningen (2002–2005). |
| --- | --- |

(18)

Såsom framgår av tabellen ovan minskade förbrukningen av polyesterstapelfibrer något under skadeundersökningsperioden. Denna tendens står i stark kontrast till situationen vid den tidigare undersökningen, då förbrukningen i gemenskapen enligt förordningen om preliminär tull (8) ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden för den undersökningen (2002–2005).

2.   Import från Kina, Saudiarabien, Sydkorea och Vitryssland: volym, marknadsandel och importpriser

| (19) | Volymen på importen till gemenskapen från de berörda länderna minskade med 28 % mellan 2004 och översynsperioden och marknadsandelen sjönk från 24,4 % till 18 %, medan priserna ökade med 16 %. Uppgifterna grundar sig på statistik från Eurostat.
  Tabell 2









  Import frånde berörda länderna | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sydkorea |
| Volym (i ton) | 122 260 | 108 407 | 111 967 | 133 574 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 87 | 92 | 109 |
| Marknadsandel | 15,1 % | 13,2 % | 14,1 % | 16,9 % |
| Pris (i tusen EUR/ton) | 0,987 | 1,115 | 1,079 | 1,114 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 113 | 109 | 113 |
| Kina |
| Volym (i ton) | 45 713 | 38 103 | 2 283 | 8 935 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 83 | 5 | 20 |
| Marknadsandel | 5,7 % | 4,6 % | 0,3 % | 1,1 % |
| Pris (i tusen EUR/ton) | 0,92 | 0,97 | 1,06 | 1,10 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 105 | 115 | 120 |
| Vitryssland |
| Volym (i ton) | 1 771 | 153 | 81 | 43 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 8 | 4,5 | 2,4 |
| Marknadsandel | 0,2 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Pris (i tusen EUR/ton) | 0,97 | 1,17 | 1,16 | 1,26 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 121 | 120 | 130 |
| Saudiarabien |
| Volym (i ton) | 27 805 | 6 433 | 450 | 72 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 23 | 2 | 0,3 |
| Marknadsandel | 3,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 0 % |
| Pris (i tusen EUR/ton) | 0,93 | 1,05 | 1,21 | 0,9 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 113 | 130 | 97 |
| Berörda länder sammanlagt |
| Volym (i ton) | 197 549 | 153 096 | 114 781 | 142 624 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 77 | 58 | 72 |
| Marknadsandel | 24,4 % | 18,7 % | 14,5 % | 18 % |
| Pris (i tusen EUR/ton) | 0,96 | 1,08 | 1,08 | 1,11 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 112 | 112 | 116 |

(19)

Volymen på importen till gemenskapen från de berörda länderna minskade med 28 % mellan 2004 och översynsperioden och marknadsandelen sjönk från 24,4 % till 18 %, medan priserna ökade med 16 %. Uppgifterna grundar sig på statistik från Eurostat.

Tabell 2

Import frånde berörda länderna

2004

2005

2006

Översynsperioden

Sydkorea

Volym (i ton)

122 260

108 407

111 967

133 574

Index (2004 = 100)

100

87

92

109

Marknadsandel

15,1 %

13,2 %

14,1 %

16,9 %

Pris (i tusen EUR/ton)

0,987

1,115

1,079

1,114

Index (2004 = 100)

100

113

109

113

Kina

Volym (i ton)

45 713

38 103

2 283

8 935

Index (2004 = 100)

100

83

5

20

Marknadsandel

5,7 %

4,6 %

0,3 %

1,1 %

Pris (i tusen EUR/ton)

0,92

0,97

1,06

1,10

Index (2004 = 100)

100

105

115

120

Vitryssland

Volym (i ton)

1 771

153

81

43

Index (2004 = 100)

100

8

4,5

2,4

Marknadsandel

0,2 %

0 %

0 %

0 %

Pris (i tusen EUR/ton)

0,97

1,17

1,16

1,26

Index (2004 = 100)

100

121

120

130

Saudiarabien

Volym (i ton)

27 805

6 433

450

72

Index (2004 = 100)

100

23

2

0,3

Marknadsandel

3,4 %

0,8 %

0,1 %

0 %

Pris (i tusen EUR/ton)

0,93

1,05

1,21

0,9

Index (2004 = 100)

100

113

130

97

Berörda länder sammanlagt

Volym (i ton)

197 549

153 096

114 781

142 624

Index (2004 = 100)

100

77

58

72

Marknadsandel

24,4 %

18,7 %

14,5 %

18 %

Pris (i tusen EUR/ton)

0,96

1,08

1,08

1,11

Index (2004 = 100)

100

112

112

116

| (20) | Den kraftiga ökningen av import från Sydkorea under översynsperioden berodde i första hand på att preliminära antidumpningstullar införts på importen från Taiwan under första halvåret 2007 (9). Sydkorea och Taiwan är de främsta tillverkarna av lågsmältande polyester och konjugatspunna silikonbehandlade polyesterhålfibrer (HCS). Eftersom nivån på de preliminära tullarna på import från Taiwan uppgick till 29,5 % för vissa företag, beslutade importörer i gemenskapen att skaffa lågsmältande polyester och HCS-fibrer från Sydkorea, där antidumpningstullarna var betydligt lägre. |
| --- | --- |

(20)

Den kraftiga ökningen av import från Sydkorea under översynsperioden berodde i första hand på att preliminära antidumpningstullar införts på importen från Taiwan under första halvåret 2007 (9). Sydkorea och Taiwan är de främsta tillverkarna av lågsmältande polyester och konjugatspunna silikonbehandlade polyesterhålfibrer (HCS). Eftersom nivån på de preliminära tullarna på import från Taiwan uppgick till 29,5 % för vissa företag, beslutade importörer i gemenskapen att skaffa lågsmältande polyester och HCS-fibrer från Sydkorea, där antidumpningstullarna var betydligt lägre.

3.   Import från andra tredjeländer: volym, marknadsandel och importpriser

Tabell 3

| Import frånandra tredjeländer | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | 171 633 | 225 748 | 278 392 | 256 291 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 132 | 162 | 149 |
| Marknadsandel | 21 % | 28 % | 35 % | 32 % |
| Pris (i tusen EUR/ton) | 1,09 | 1,20 | 1,15 | 1,15 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 110 | 106 | 106 |

Import frånandra tredjeländer

2004

2005

2006

Översynsperioden

Volym (i ton)

171 633

225 748

278 392

256 291

Index (2004 = 100)

100

132

162

149

Marknadsandel

21 %

28 %

35 %

32 %

Pris (i tusen EUR/ton)

1,09

1,20

1,15

1,15

Index (2004 = 100)

100

110

106

106

| (21) | Under skadeundersökningsperioden ökade importen från andra tredjeländer med 49 %. Anledningen till denna ökning är förknippad med att det i mars 2005 infördes en antidumpningstull på import från Kina och Saudiarabien, och att antidumpningsåtgärderna beträffande import från Indien, Indonesien och Thailand upphävdes i oktober 2006. |
| --- | --- |

(21)

Under skadeundersökningsperioden ökade importen från andra tredjeländer med 49 %. Anledningen till denna ökning är förknippad med att det i mars 2005 infördes en antidumpningstull på import från Kina och Saudiarabien, och att antidumpningsåtgärderna beträffande import från Indien, Indonesien och Thailand upphävdes i oktober 2006.

| (22) | Över lag har importen således ökat från ca 370 000 ton till ca 400 000 ton under perioden. Om man tar den tidigare undersökningens undersökningsperiod som utgångspunkt har importen ökat från ca 380 000 ton till ca 400 000 ton. |
| --- | --- |

(22)

Över lag har importen således ökat från ca 370 000 ton till ca 400 000 ton under perioden. Om man tar den tidigare undersökningens undersökningsperiod som utgångspunkt har importen ökat från ca 380 000 ton till ca 400 000 ton.

D.   GEMENSKAPSINDUSTRINS SITUATION

1.   Grad av samarbete

| (23) | Under översynsperioden tillverkades polyesterstapelfibrer av 19 företag i gemenskapen. Gemenskapstillverkarna var mycket samarbetsvilliga under undersökningen. Av de 19 gemenskapstillverkarna samarbetade tolv tillverkare som står för 70 % av tillverkningen fullt ut. Andra gemenskapstillverkare framförde synpunkter i samband med undersökningen men samarbetade inte fullt ut. Två tillverkarorganisationer (CIRFS och IVC) (10) har också inkommit med synpunkter. Samtliga gemenskapstillverkare har dessutom lämnat upplysningar om sin tillverkning. Om man tar hänsyn till alla inkomna synpunkter (enskilda tillverkare och organisationer) kan man dra slutsatsen att gemenskapstillverkare som står för 88 % av tillverkningen i gemenskapen har uttalat sig och motsätter sig att åtgärderna upphävs. Detta samarbete är betydligt mer omfattande än under den tidigare undersökningen, då endast tre företag som stod för drygt 25 % av tillverkningen i gemenskapen och en tillverkarorganisation (CIRFS) samarbetade med kommissionen och senare återkallade sitt klagomål. |
| --- | --- |

(23)

Under översynsperioden tillverkades polyesterstapelfibrer av 19 företag i gemenskapen. Gemenskapstillverkarna var mycket samarbetsvilliga under undersökningen. Av de 19 gemenskapstillverkarna samarbetade tolv tillverkare som står för 70 % av tillverkningen fullt ut. Andra gemenskapstillverkare framförde synpunkter i samband med undersökningen men samarbetade inte fullt ut. Två tillverkarorganisationer (CIRFS och IVC) (10) har också inkommit med synpunkter. Samtliga gemenskapstillverkare har dessutom lämnat upplysningar om sin tillverkning. Om man tar hänsyn till alla inkomna synpunkter (enskilda tillverkare och organisationer) kan man dra slutsatsen att gemenskapstillverkare som står för 88 % av tillverkningen i gemenskapen har uttalat sig och motsätter sig att åtgärderna upphävs. Detta samarbete är betydligt mer omfattande än under den tidigare undersökningen, då endast tre företag som stod för drygt 25 % av tillverkningen i gemenskapen och en tillverkarorganisation (CIRFS) samarbetade med kommissionen och senare återkallade sitt klagomål.

| (24) | Kommissionen granskade alla relevanta ekonomiska faktorer och index av betydelse för gemenskapstillverkarnas situation. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen granskade alla relevanta ekonomiska faktorer och index av betydelse för gemenskapstillverkarnas situation.

2.   Definition av gemenskapstillverkning och gemenskapsindustri

| (25) | Såsom redan nämnts tillverkades polyesterstapelfibrer av 19 företag i gemenskapen under översynsperioden. Dessa 19 företags tillverkning utgör alltså den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Såsom redan nämnts tillverkades polyesterstapelfibrer av 19 företag i gemenskapen under översynsperioden. Dessa 19 företags tillverkning utgör alltså den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (26) | Tolv tillverkare i gemenskapen (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion Srl, Frana Polifibre SpA, Greenfiber International SA, IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel SA, ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH och Wellman International Ltd) samarbetade fullt ut i undersökningen. Under översynsperioden tillverkade de 347 640 ton och stod för 70 % av gemenskapstillverkningen. De svarade följaktligen för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten under översynsperioden. |
| --- | --- |

(26)

Tolv tillverkare i gemenskapen (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion Srl, Frana Polifibre SpA, Greenfiber International SA, IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel SA, ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH och Wellman International Ltd) samarbetade fullt ut i undersökningen. Under översynsperioden tillverkade de 347 640 ton och stod för 70 % av gemenskapstillverkningen. De svarade följaktligen för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten under översynsperioden.

| (27) | De tolv helt samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna ansågs således utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(27)

De tolv helt samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna ansågs således utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan gemenskapsindustrin.

3.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| (28) | Mellan 2004 och översynsperioden utvecklades gemenskapsindustrins tillverkning och marknadsandel enligt följande:
  Tabell 4 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 317 450 | 307 043 | 321 127 | 347 640 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 97 | 101 | 110 |
| Marknadsandel | 36,9 % | 32,4 % | 38,6 % | 41,8 % |

(28)

Mellan 2004 och översynsperioden utvecklades gemenskapsindustrins tillverkning och marknadsandel enligt följande:

Tabell 4

2004

2005

2006

Översynsperioden

Produktionsvolym (i ton)

317 450

307 043

321 127

347 640

Index (2004 = 100)

100

97

101

110

Marknadsandel

36,9 %

32,4 %

38,6 %

41,8 %

| (29) | Efter en minskning 2005 har gemenskapstillverkningen ökat med 10 % jämfört med 2004. Denna ökning hänger bl.a. samman med att det 2006 öppnades nya produktionsanläggningar för polyesterstapelfibrer i Polen och Rumänien. Tillverkningen förväntas fortsätta att öka i och med att verksamheten vid de nyöppnade anläggningarna konsolideras och ytterligare en anläggning öppnas i Bulgarien, med en årskapacitet på mellan 12 000 och 14 500 ton. Också marknadsandelen minskade under 2005 men ökade 2006 och 2007. Om man jämför denna tabell med tillverkningen inom den tidigare undersökningens gemenskapsindustri (se skäl 70 i förordningen om preliminär tull) (11) under den undersökningens skadeundersökningsperiod (2002–2005) har utvecklingen vänt. Mellan 2002 och 2005 minskade den gemenskapsindustrins tillverkning med 9 % medan gemenskapsindustrins tillverkning under denna undersöknings skadeundersökningsperiod har ökat med 10 %. Även när det gäller marknadsandelen är situationen annorlunda. Gemenskapsindustrins marknadsandel vid den tidigare undersökningen minskade med 2,3 procentenheter medan den vid denna undersökning har ökat med nästan 5 procentenheter. |
| --- | --- |

(29)

Efter en minskning 2005 har gemenskapstillverkningen ökat med 10 % jämfört med 2004. Denna ökning hänger bl.a. samman med att det 2006 öppnades nya produktionsanläggningar för polyesterstapelfibrer i Polen och Rumänien. Tillverkningen förväntas fortsätta att öka i och med att verksamheten vid de nyöppnade anläggningarna konsolideras och ytterligare en anläggning öppnas i Bulgarien, med en årskapacitet på mellan 12 000 och 14 500 ton. Också marknadsandelen minskade under 2005 men ökade 2006 och 2007. Om man jämför denna tabell med tillverkningen inom den tidigare undersökningens gemenskapsindustri (se skäl 70 i förordningen om preliminär tull) (11) under den undersökningens skadeundersökningsperiod (2002–2005) har utvecklingen vänt. Mellan 2002 och 2005 minskade den gemenskapsindustrins tillverkning med 9 % medan gemenskapsindustrins tillverkning under denna undersöknings skadeundersökningsperiod har ökat med 10 %. Även när det gäller marknadsandelen är situationen annorlunda. Gemenskapsindustrins marknadsandel vid den tidigare undersökningen minskade med 2,3 procentenheter medan den vid denna undersökning har ökat med nästan 5 procentenheter.

3.1   Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (30) | Mellan 2004 och 2005 minskade kapaciteten med 6 %. Från och med 2006 började kapaciteten öka och nådde en nivå på nästan 413 000 ton under översynsperioden (nästan 13 % mer än 2004). Denna ökning berodde framför allt på att två av de samarbetsvilliga tillverkarna hade inrättat nya anläggningar i Polen och Rumänien som togs i drift 2006. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 2,4 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna minskning hängde med största sannolikhet samman med den nya anläggningskapaciteten och den minskade förbrukningen i gemenskapen. Uppgifterna om produktionskapaciteten står i stark kontrast till uppgifterna från den tidigare undersökningen, då gemenskapsindustrins kapacitet minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden (2002–2005).
  Tabell 5 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet i ton | 366 062 | 344 872 | 378 931 | 412 916 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 94 | 103,5 | 112,7 |
| Kapacitetsutnyttjande | 86,8 % | 89,3 % | 85 % | 84,4 % |

(30)

Mellan 2004 och 2005 minskade kapaciteten med 6 %. Från och med 2006 började kapaciteten öka och nådde en nivå på nästan 413 000 ton under översynsperioden (nästan 13 % mer än 2004). Denna ökning berodde framför allt på att två av de samarbetsvilliga tillverkarna hade inrättat nya anläggningar i Polen och Rumänien som togs i drift 2006. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 2,4 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna minskning hängde med största sannolikhet samman med den nya anläggningskapaciteten och den minskade förbrukningen i gemenskapen. Uppgifterna om produktionskapaciteten står i stark kontrast till uppgifterna från den tidigare undersökningen, då gemenskapsindustrins kapacitet minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden (2002–2005).

Tabell 5

2004

2005

2006

Översynsperioden

Kapacitet i ton

366 062

344 872

378 931

412 916

Index (2004 = 100)

100

94

103,5

112,7

Kapacitetsutnyttjande

86,8 %

89,3 %

85 %

84,4 %

3.2   Omsättning och försäljningsvolym

Tabell 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsättning (i tusen EUR) | 391 259 | 388 502 | 403 189 | 443 540 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 99 | 103 | 113 |
| Försäljning i gemenskapen (i ton) | 281 083 | 259 314 | 272 553 | 300 051 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 92 | 97 | 107 |

2004

2005

2006

Översynsperioden

Omsättning (i tusen EUR)

391 259

388 502

403 189

443 540

Index (2004 = 100)

100

99

103

113

Försäljning i gemenskapen (i ton)

281 083

259 314

272 553

300 051

Index (2004 = 100)

100

92

97

107

| (31) | Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins omsättning i gemenskapen och försäljningsvolymen för polyesterstapelfibrer med 13 % respektive 7 %. Denna ökning hänger samman med att två nya produktionsanläggningar togs i drift 2006 i Polen och Rumänien. Om man jämför dessa uppgifter med uppgifterna från den tidigare undersökningen, då försäljningsvolymen minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden, har läget förändrats markant och det finns belägg för att gemenskapsindustrin har gjort betydande satsningar på att tillgodose efterfrågan. |
| --- | --- |

(31)

Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins omsättning i gemenskapen och försäljningsvolymen för polyesterstapelfibrer med 13 % respektive 7 %. Denna ökning hänger samman med att två nya produktionsanläggningar togs i drift 2006 i Polen och Rumänien. Om man jämför dessa uppgifter med uppgifterna från den tidigare undersökningen, då försäljningsvolymen minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden, har läget förändrats markant och det finns belägg för att gemenskapsindustrin har gjort betydande satsningar på att tillgodose efterfrågan.

3.3   Försäljningspriser och kostnader

| (32) | Gemenskapsindustrins försäljningspris per enhet i EU ökade med 6,2 % under skadeundersökningsperioden (från 1 392 EUR/ton under 2004 till 1 478 EUR/ton under översynsperioden). Priserna har emellertid sjunkit något sedan 2005. Genomsnittskostnaden ökade med 9,7 % (från 1 388 EUR/ton under 2004 till 1 523 EUR/ton under översynsperioden). Denna kostnadsökning berodde i första hand på att genomsnittskostnaden för de flesta råvaror steg kraftigt till följd av att världsoljepriserna sköt i höjden. Siffrorna visar att gemenskapsindustrin tvingades till ett säljpris som inte täckte produktionskostnaderna fullt ut för att undvika att förlora marknadsandelar. Gemenskapsindustrins prisökningar har varit betydligt måttligare än under den tidigare undersökningen då de steg med 12 % under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 7 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vägt genomsnittligt pris (i tusen EUR/ton) | 1,39 | 1,50 | 1,48 | 1,48 |
| Index | 100 | 107 | 106 | 106 |
| Vägd genomsnittskostnad (i tusen EUR/ton) | 1,388 | 1,511 | 1,556 | 1,523 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 109 | 112 | 109,7 |

(32)

Gemenskapsindustrins försäljningspris per enhet i EU ökade med 6,2 % under skadeundersökningsperioden (från 1 392 EUR/ton under 2004 till 1 478 EUR/ton under översynsperioden). Priserna har emellertid sjunkit något sedan 2005. Genomsnittskostnaden ökade med 9,7 % (från 1 388 EUR/ton under 2004 till 1 523 EUR/ton under översynsperioden). Denna kostnadsökning berodde i första hand på att genomsnittskostnaden för de flesta råvaror steg kraftigt till följd av att världsoljepriserna sköt i höjden. Siffrorna visar att gemenskapsindustrin tvingades till ett säljpris som inte täckte produktionskostnaderna fullt ut för att undvika att förlora marknadsandelar. Gemenskapsindustrins prisökningar har varit betydligt måttligare än under den tidigare undersökningen då de steg med 12 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 7

2004

2005

2006

Översynsperioden

Vägt genomsnittligt pris (i tusen EUR/ton)

1,39

1,50

1,48

1,48

Index

100

107

106

106

Vägd genomsnittskostnad (i tusen EUR/ton)

1,388

1,511

1,556

1,523

Index (2004 = 100)

100

109

112

109,7

3.4   Sysselsättning och löner

| (33) | Sysselsättningen i gemenskapsindustrin ökade med 17,8 % mellan 2004 och översynsperioden, och genomsnittslönen per anställd minskade med 10 %. Även om tillverkningen av polyesterstapelfibrer inte är arbetsintensiv, följdes kapacitets- och produktionsökningen av en avsevärd ökning av antalet arbetstillfällen. Vid den tidigare undersökningen minskade antalet anställda med 19 % under skadeundersökningsperioden och den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med över 30 % – vilket återigen visar en helt annan situation.
  Tabell 8 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 1 743 | 1 660 | 1 944 | 2 053 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 95 | 111,5 | 118 |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd och månad | 3 191 | 3 411 | 3 015 | 2 859 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 107 | 94 | 90 |

(33)

Sysselsättningen i gemenskapsindustrin ökade med 17,8 % mellan 2004 och översynsperioden, och genomsnittslönen per anställd minskade med 10 %. Även om tillverkningen av polyesterstapelfibrer inte är arbetsintensiv, följdes kapacitets- och produktionsökningen av en avsevärd ökning av antalet arbetstillfällen. Vid den tidigare undersökningen minskade antalet anställda med 19 % under skadeundersökningsperioden och den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med över 30 % – vilket återigen visar en helt annan situation.

Tabell 8

2004

2005

2006

Översynsperioden

Antal anställda

1 743

1 660

1 944

2 053

Index (2004 = 100)

100

95

111,5

118

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd och månad

3 191

3 411

3 015

2 859

Index (2004 = 100)

100

107

94

90

3.5   Lönsamhet

| (34) | Lönsamheten från försäljningen (12) av den berörda produkten till icke-närstående kunder i gemenskapen har försämrats avsevärt, oberoende av om utgångspunkten är 2004 eller 2005. Situationen har därför försämrats avsevärt.
  Tabell 9 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | 0,3 % | –0,8 % | –5,4 % | –3,2 % |

(34)

Lönsamheten från försäljningen (12) av den berörda produkten till icke-närstående kunder i gemenskapen har försämrats avsevärt, oberoende av om utgångspunkten är 2004 eller 2005. Situationen har därför försämrats avsevärt.

Tabell 9

2004

2005

2006

Översynsperioden

Lönsamhet

0,3 %

–0,8 %

–5,4 %

–3,2 %

3.6   Investeringar

Tabell 10

| | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusen EUR) | 15 604 | 16 580 | 39 865 | 32 618 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 106 | 255 | 209 |

2004

2005

2006

Översynsperioden

Investeringar (i tusen EUR)

15 604

16 580

39 865

32 618

Index (2004 = 100)

100

106

255

209

| (35) | Mellan 2004 och översynsperioden ökade gemenskapsindustrins investeringar med 109 %. Denna ökning kan till stor del förklaras av de nya anläggningar i Polen och Rumänien som togs i drift 2006. |
| --- | --- |

(35)

Mellan 2004 och översynsperioden ökade gemenskapsindustrins investeringar med 109 %. Denna ökning kan till stor del förklaras av de nya anläggningar i Polen och Rumänien som togs i drift 2006.

3.7   Slutsatser i fråga om tillverkarnas situation

| (36) | Undersökningen visade att gemenskapsindustrin, i motsats till vad som sägs i skäl 3, utvidgar sina intressen i och sin tillverkning av den här produkten och att den blivit lönsammare. |
| --- | --- |

(36)

Undersökningen visade att gemenskapsindustrin, i motsats till vad som sägs i skäl 3, utvidgar sina intressen i och sin tillverkning av den här produkten och att den blivit lönsammare.

| (37) | Gemenskapsindustrin har kunnat öka sin marknadsandel med nästan 5 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna ökning skedde emellertid under en period då förbrukningen minskade med mer än 1 %. |
| --- | --- |

(37)

Gemenskapsindustrin har kunnat öka sin marknadsandel med nästan 5 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna ökning skedde emellertid under en period då förbrukningen minskade med mer än 1 %.

| (38) | Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljningspriser med 6 %, men sedan 2005 har priserna sjunkit något. Här bör man beakta att denna prisökning, såsom förklaras i skäl 32, skedde under en tid då kostnaderna steg med 10 %. |
| --- | --- |

(38)

Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljningspriser med 6 %, men sedan 2005 har priserna sjunkit något. Här bör man beakta att denna prisökning, såsom förklaras i skäl 32, skedde under en tid då kostnaderna steg med 10 %.

| (39) | Dessutom har sysselsättningen ökat avsevärt i och med att två nya anläggningar tagits i bruk (13). När det gäller lönsamheten har läget försämrats under senare år, även om det har skett en viss förbättring mellan 2006 och översynsperioden. För att kunna behålla sin ställning på marknaden har gemenskapsindustrin tvingats sälja med förlust. |
| --- | --- |

(39)

Dessutom har sysselsättningen ökat avsevärt i och med att två nya anläggningar tagits i bruk (13). När det gäller lönsamheten har läget försämrats under senare år, även om det har skett en viss förbättring mellan 2006 och översynsperioden. För att kunna behålla sin ställning på marknaden har gemenskapsindustrin tvingats sälja med förlust.

| (40) | Med detta i åtanke kan man dra slutsatsen att även om gemenskapsindustrin i viss mån har dragit nytta av antidumpningsåtgärderna beträffande import från de berörda länderna, så har den inte återhämtat sig från tidigare dumpning utan är fortfarande ömtålig och sårbar. Om åtgärderna upphör skulle samma eller större mängd import från de berörda länderna med största sannolikhet förvärra situationen. |
| --- | --- |

(40)

Med detta i åtanke kan man dra slutsatsen att även om gemenskapsindustrin i viss mån har dragit nytta av antidumpningsåtgärderna beträffande import från de berörda länderna, så har den inte återhämtat sig från tidigare dumpning utan är fortfarande ömtålig och sårbar. Om åtgärderna upphör skulle samma eller större mängd import från de berörda länderna med största sannolikhet förvärra situationen.

4.   Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

4.1   Outnyttjad kapacitet

| (41) | Kina har reservkapacitet för ca 3 miljoner ton, vilket motsvarar 3,5 gånger gemenskapens hela förbrukning. Denna outnyttjade kapacitet har ökat med 37 % sedan 2005 (det år då antidumpningsåtgärderna infördes på import från Kina). Sydkoreas reservkapacitet kommer under nästa år att vara 114 000 ton, vilket motsvarar 14 % av gemenskapens hela förbrukning. Även om en del av denna reservkapacitet finns hos det företag för vilken en nollprocentig antidumpningstullsats gäller, finns merparten hos företag som omfattas av antidumpningstullar. För Saudiarabien finns inga uppgifter. För Vitryssland behövs ingen prognos i fråga om reservkapacitet eftersom åtgärderna löpte ut i oktober 2007. Dessa länders reservkapacitet skulle kunna avsättas i gemenskapen om åtgärderna hävdes. |
| --- | --- |

(41)

Kina har reservkapacitet för ca 3 miljoner ton, vilket motsvarar 3,5 gånger gemenskapens hela förbrukning. Denna outnyttjade kapacitet har ökat med 37 % sedan 2005 (det år då antidumpningsåtgärderna infördes på import från Kina). Sydkoreas reservkapacitet kommer under nästa år att vara 114 000 ton, vilket motsvarar 14 % av gemenskapens hela förbrukning. Även om en del av denna reservkapacitet finns hos det företag för vilken en nollprocentig antidumpningstullsats gäller, finns merparten hos företag som omfattas av antidumpningstullar. För Saudiarabien finns inga uppgifter. För Vitryssland behövs ingen prognos i fråga om reservkapacitet eftersom åtgärderna löpte ut i oktober 2007. Dessa länders reservkapacitet skulle kunna avsättas i gemenskapen om åtgärderna hävdes.

4.2   Incitament att lägga om handeln till gemenskapen

| (42) | Vissa av världens största exportmarknader skyddas av antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer från Kina och Sydkorea. Både Turkiet och Förenta staterna har tullar på import från Kina, och i Förenta staterna är de hela 44,3 %. Den sydkoreanska exporten beläggs med antidumpningstullar på mellan 0 % och 24,6 % i Japan, Turkiet, Pakistan och Förenta staterna. Om åtgärderna skulle upphävas (se skäl 4), blir Europeiska unionen en av de viktigaste större marknaderna där export från Kina och Sydkorea inte omfattas av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(42)

Vissa av världens största exportmarknader skyddas av antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer från Kina och Sydkorea. Både Turkiet och Förenta staterna har tullar på import från Kina, och i Förenta staterna är de hela 44,3 %. Den sydkoreanska exporten beläggs med antidumpningstullar på mellan 0 % och 24,6 % i Japan, Turkiet, Pakistan och Förenta staterna. Om åtgärderna skulle upphävas (se skäl 4), blir Europeiska unionen en av de viktigaste större marknaderna där export från Kina och Sydkorea inte omfattas av antidumpningsåtgärder.

| (43) | Ett antal användare har hävdat att Kina motarbetar export av råvaror som polyesterstapelfibrer. Detta argument kan inte godtas. Enligt tillgänglig statistik ökar nettoflödet av polyesterstapelfibrer i Kina (jämförelse mellan tillverkning och inhemsk förbrukning) stadigt och förväntas öka under de närmaste åren, såsom framgår av nedanstående tabell:
  Tabell 11 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoflöde(jämförelse mellan tillverkning och industriförbrukning)i tusen ton | – 480 | – 200 | 23 | 258 | 449 | 541 |

(43)

Ett antal användare har hävdat att Kina motarbetar export av råvaror som polyesterstapelfibrer. Detta argument kan inte godtas. Enligt tillgänglig statistik ökar nettoflödet av polyesterstapelfibrer i Kina (jämförelse mellan tillverkning och inhemsk förbrukning) stadigt och förväntas öka under de närmaste åren, såsom framgår av nedanstående tabell:

Tabell 11

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Nettoflöde(jämförelse mellan tillverkning och industriförbrukning)i tusen ton

– 480

– 200

23

258

449

541

| (44) | Detta är ett tydligt tecken på att exporten av polyesterstapelfibrer från Kina ökar och förväntas öka ytterligare i framtiden, trots påståendet att Kina motarbetar export av polyesterstapelfibrer. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(44)

Detta är ett tydligt tecken på att exporten av polyesterstapelfibrer från Kina ökar och förväntas öka ytterligare i framtiden, trots påståendet att Kina motarbetar export av polyesterstapelfibrer. Argumentet avvisas därför.

4.3   Inköpsstrategi

| (45) | En användarorganisation har angett att tillverkare av garn och fiberduk som framställs av polyesterstapelfibrer ofta har ett stort intresse att köpa fibrer med ursprung i EU för att framställa garn och fiberduk med ursprungsstatus för att sedan exportera dem till länder med vilka man har avtal om förmånsbehandling. Uppgifterna från användarna i den här undersökningen visar emellertid att 85–100 % av omsättningen i företag inom fiberduksbranschen för produkter innehållande polyesterstapelfibrer kommer från försäljning inom gemenskapen. Ursprungsreglerna för export till länder som ger förmånsbehandling torde alltså inte spela någon större roll för användare av polyesterstapelfibrer när de ska besluta varifrån produkterna ska köpas. Eftersom det inte finns några belägg för organisationens påstående avvisas argumentet. |
| --- | --- |

(45)

En användarorganisation har angett att tillverkare av garn och fiberduk som framställs av polyesterstapelfibrer ofta har ett stort intresse att köpa fibrer med ursprung i EU för att framställa garn och fiberduk med ursprungsstatus för att sedan exportera dem till länder med vilka man har avtal om förmånsbehandling. Uppgifterna från användarna i den här undersökningen visar emellertid att 85–100 % av omsättningen i företag inom fiberduksbranschen för produkter innehållande polyesterstapelfibrer kommer från försäljning inom gemenskapen. Ursprungsreglerna för export till länder som ger förmånsbehandling torde alltså inte spela någon större roll för användare av polyesterstapelfibrer när de ska besluta varifrån produkterna ska köpas. Eftersom det inte finns några belägg för organisationens påstående avvisas argumentet.

4.4   Slutsats om utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (46) | Med tanke på ovanstående incitament dras därför slutsatsen att det är sannolikt att stora mängder kommer att exporteras till gemenskapen om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(46)

Med tanke på ovanstående incitament dras därför slutsatsen att det är sannolikt att stora mängder kommer att exporteras till gemenskapen om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

5.   Slutsats om gemenskapsindustrin

| (47) | Gemenskapsindustrin har gjort stora satsningar i form av investeringar, vilket lett till avsevärd expansion. Gemenskapsindustrins situation har ändrats avsevärt på senare år, vilket inte minst framgår av nya industrianläggningar i Polen och Rumänien och en planerad expansion i Bulgarien. |
| --- | --- |

(47)

Gemenskapsindustrin har gjort stora satsningar i form av investeringar, vilket lett till avsevärd expansion. Gemenskapsindustrins situation har ändrats avsevärt på senare år, vilket inte minst framgår av nya industrianläggningar i Polen och Rumänien och en planerad expansion i Bulgarien.

| (48) | Trots dessa nysatsningar i form av expansion och investeringar bör det dock noteras än en gång att gemenskapsindustrins situation i fråga om lönsamhet fortfarande är bekymmersam. Om antidumpningsåtgärderna hävs kommer den dumpade importen med all sannolikhet att öka väsentligt. |
| --- | --- |

(48)

Trots dessa nysatsningar i form av expansion och investeringar bör det dock noteras än en gång att gemenskapsindustrins situation i fråga om lönsamhet fortfarande är bekymmersam. Om antidumpningsåtgärderna hävs kommer den dumpade importen med all sannolikhet att öka väsentligt.

| (49) | Stora importvolymer till dumpade priser skulle pressa gemenskapsindustrins priser ytterligare, minska dess vinstmarginaler och lönsamhet samt medföra ökade förluster. En sannolik följd av detta skulle bli att ytterligare investeringar avbryts, och det kan medföra färre innovationer, försämrat konkurrensläge för branschen i stort, nedskärningar och nedläggningar. |
| --- | --- |

(49)

Stora importvolymer till dumpade priser skulle pressa gemenskapsindustrins priser ytterligare, minska dess vinstmarginaler och lönsamhet samt medföra ökade förluster. En sannolik följd av detta skulle bli att ytterligare investeringar avbryts, och det kan medföra färre innovationer, försämrat konkurrensläge för branschen i stort, nedskärningar och nedläggningar.

| (50) | Mot bakgrund av vad som anförs ovan betraktas det som sannolikt att gemenskapsindustrin, om den utsattes för betydande dumpad import från Kina, Saudiarabien och Sydkorea utan några åtgärder, skulle lida ytterligare ekonomisk skada. På grundval av detta dras därför slutsatsen att det skulle strida mot gemenskapsindustrins intresse att upphäva åtgärderna. |
| --- | --- |

(50)

Mot bakgrund av vad som anförs ovan betraktas det som sannolikt att gemenskapsindustrin, om den utsattes för betydande dumpad import från Kina, Saudiarabien och Sydkorea utan några åtgärder, skulle lida ytterligare ekonomisk skada. På grundval av detta dras därför slutsatsen att det skulle strida mot gemenskapsindustrins intresse att upphäva åtgärderna.

E.   ANVÄNDARE I GEMENSKAPEN

| (51) | Polyesterstapelfibrer används i gemenskapen antingen för a) spinning (dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, eventuellt med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull), eller i b) fiberduktillämpningar (non-woven applications) (dvs. tillverkning av duk och filt där fibrerna inte omvandlas till garn, med undantag av papper) eller som c) fyllnadsmaterial (dvs. för stoppning eller vaddering av vissa textilvaror såsom kuddar och bilsäten). |
| --- | --- |

(51)

Polyesterstapelfibrer används i gemenskapen antingen för a) spinning (dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, eventuellt med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull), eller i b) fiberduktillämpningar (non-woven applications) (dvs. tillverkning av duk och filt där fibrerna inte omvandlas till garn, med undantag av papper) eller som c) fyllnadsmaterial (dvs. för stoppning eller vaddering av vissa textilvaror såsom kuddar och bilsäten).

1.   Gemenskapsanvändarnas samarbetsvilja

| (52) | 16 industriella användare skickade synpunkter i samband med den aktuella undersökningen. De står för 17 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen och ungefär 13 % av importen från de berörda länderna. Endast tio användare (14) samarbetade dock fullt ut, och dessa står för ca 12 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen (samtliga användare som samarbetade fullt ut arbetar med fiberduktillämpningar och fyllnadsmaterial). Bland de övriga användare som samarbetade delvis är endast en verksam inom spinneribranschen. |
| --- | --- |

(52)

16 industriella användare skickade synpunkter i samband med den aktuella undersökningen. De står för 17 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen och ungefär 13 % av importen från de berörda länderna. Endast tio användare (14) samarbetade dock fullt ut, och dessa står för ca 12 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen (samtliga användare som samarbetade fullt ut arbetar med fiberduktillämpningar och fyllnadsmaterial). Bland de övriga användare som samarbetade delvis är endast en verksam inom spinneribranschen.

| (53) | Den tyska sammanslutningen Gesamtverband Textil + Mode (som representerar både företag som arbetar med spinning och fiberduktillämpningar), två organisationer som hör till denna, nämligen Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien eV (IVGT) och Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie eV, samt en europeisk organisation som representerar företag inom fiberduksindustrin, Edana, har begärt att kommissionen upphäver de befintliga åtgärderna. Samtliga ovannämnda användare är medlemmar av någon eller flera av dessa sammanslutningar. De företag som dessa sammanslutningar företräder står för ca 30 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen. |
| --- | --- |

(53)

Den tyska sammanslutningen Gesamtverband Textil + Mode (som representerar både företag som arbetar med spinning och fiberduktillämpningar), två organisationer som hör till denna, nämligen Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien eV (IVGT) och Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie eV, samt en europeisk organisation som representerar företag inom fiberduksindustrin, Edana, har begärt att kommissionen upphäver de befintliga åtgärderna. Samtliga ovannämnda användare är medlemmar av någon eller flera av dessa sammanslutningar. De företag som dessa sammanslutningar företräder står för ca 30 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen.

| (54) | Enskilda användare samarbetade i större utsträckning med denna undersökning än vid den tidigare undersökningen. Det bör också noteras att endast de användare som motsatte sig ett införande av åtgärder (och som stod för ca 10 % av den samlade förbrukningen) gav sina synpunkter vid den tidigare undersökningen, medan det vid denna undersökning även deltog användare som ställde sig bakom ett bibehållande av åtgärderna. |
| --- | --- |

(54)

Enskilda användare samarbetade i större utsträckning med denna undersökning än vid den tidigare undersökningen. Det bör också noteras att endast de användare som motsatte sig ett införande av åtgärder (och som stod för ca 10 % av den samlade förbrukningen) gav sina synpunkter vid den tidigare undersökningen, medan det vid denna undersökning även deltog användare som ställde sig bakom ett bibehållande av åtgärderna.

2.   Argument som framförts av användarna

2.1   Användare som vill att åtgärderna upphävs

| (55) | Användare som står för ca 11 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer och 10 % av importen från de berörda länderna har lagt fram ett antal argument mot att tullarna bibehålls. Alla dessa användare är medlemmar av någon eller flera av de ovannämnda sammanslutningarna av användare, som också ställer sig bakom att tullarna avskaffas. De argument som användarna och sammanslutningarna framfört till stöd för ett avskaffande av tullarna analyseras nedan. |
| --- | --- |

(55)

Användare som står för ca 11 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer och 10 % av importen från de berörda länderna har lagt fram ett antal argument mot att tullarna bibehålls. Alla dessa användare är medlemmar av någon eller flera av de ovannämnda sammanslutningarna av användare, som också ställer sig bakom att tullarna avskaffas. De argument som användarna och sammanslutningarna framfört till stöd för ett avskaffande av tullarna analyseras nedan.

| (56) | För det första hävdar de att de står inför en svår situation på grund av ökad konkurrens för deras färdigprodukter från länder som övergått från att exportera polyesterstapelfibrer till att exportera fiberdukprodukter (t.ex. Kina). De hävdar att om de gällande åtgärderna upphävs så kommer de att kunna köpa billigare fibrer och därmed bättre stå emot konkurrensen från färdigprodukter från Asien. Om marknadspriset för polyesterstapelfibrer sjunker kan lönsamheten komma att öka. Hänsyn bör tas till att deras kunder huvudsakligen är lågpriskedjor för vilka det är avgörande med lägsta möjliga priser och marginalen på färdigprodukter är mycket låg. |
| --- | --- |

(56)

För det första hävdar de att de står inför en svår situation på grund av ökad konkurrens för deras färdigprodukter från länder som övergått från att exportera polyesterstapelfibrer till att exportera fiberdukprodukter (t.ex. Kina). De hävdar att om de gällande åtgärderna upphävs så kommer de att kunna köpa billigare fibrer och därmed bättre stå emot konkurrensen från färdigprodukter från Asien. Om marknadspriset för polyesterstapelfibrer sjunker kan lönsamheten komma att öka. Hänsyn bör tas till att deras kunder huvudsakligen är lågpriskedjor för vilka det är avgörande med lägsta möjliga priser och marginalen på färdigprodukter är mycket låg.

| (57) | I samband med dessa argument bör det påpekas att information från användare som samarbetat med undersökningen visar att deras lönsamhet inte förändrats trots att det 2005 infördes antidumpningstullar på polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina och att importen av färdigprodukter från detta land ökat. Detta beror på att polyesterstapelfibrernas andel i de samlade kostnaderna för produkter innehållande polyesterstapelfibrer också har legat kvar på samma nivå, vilket framgår av tabellen nedan.
  Tabell 12 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | 3,48 % | 4,07 % | 3,88 % | 3,79 % |
| Totalkostnad för polyesterstapelfibrer i procent av de samlade kostnaderna | 22,3 % | 24 % | 24 % | 24 % |

(57)

I samband med dessa argument bör det påpekas att information från användare som samarbetat med undersökningen visar att deras lönsamhet inte förändrats trots att det 2005 infördes antidumpningstullar på polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina och att importen av färdigprodukter från detta land ökat. Detta beror på att polyesterstapelfibrernas andel i de samlade kostnaderna för produkter innehållande polyesterstapelfibrer också har legat kvar på samma nivå, vilket framgår av tabellen nedan.

Tabell 12

2004

2005

2006

Översynsperioden

Lönsamhet

3,48 %

4,07 %

3,88 %

3,79 %

Totalkostnad för polyesterstapelfibrer i procent av de samlade kostnaderna

22,3 %

24 %

24 %

24 %

| (58) | Situationen är alltså annorlunda än vid den tidigare undersökningen, då införandet av nya antidumpningstullar som i vissa fall kunde uppgå till nästan 30 % skulle haft en betydligt mer negativ effekt på polyesterstapelfiberanvändarnas kostnadsstruktur och deras möjlighet att ge sina kunder attraktiva erbjudanden. |
| --- | --- |

(58)

Situationen är alltså annorlunda än vid den tidigare undersökningen, då införandet av nya antidumpningstullar som i vissa fall kunde uppgå till nästan 30 % skulle haft en betydligt mer negativ effekt på polyesterstapelfiberanvändarnas kostnadsstruktur och deras möjlighet att ge sina kunder attraktiva erbjudanden.

| (59) | Dessutom har deras omsättning i gemenskapen för produkter innehållande polyesterstapelfibrer ökat med mer än 10 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 13.
  Tabell 13 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsättning (i tusen EUR) | 427 694 | 452 329 | 456 445 | 472 750 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 106 | 107 | 111 |

(59)

Dessutom har deras omsättning i gemenskapen för produkter innehållande polyesterstapelfibrer ökat med mer än 10 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 13.

Tabell 13

2004

2005

2006

Översynsperioden

Omsättning (i tusen EUR)

427 694

452 329

456 445

472 750

Index (2004 = 100)

100

106

107

111

| (60) | Siffrorna visar att den ökade importen av färdigvaror från Kina sedan 2005 inte har hindrat polyesterstapelfiberanvändarna i gemenskapen från att expandera och sälja sina varor till detaljhandeln samt behålla sin vinstmarginal. Inga argument har lagts fram i fråga om de slutpriser som konsumenterna betalar, medan det i den tidigare undersökningen drogs slutsatsen att nya tullar på upp till nästan 30 % kunde få effekter för konsumenterna. |
| --- | --- |

(60)

Siffrorna visar att den ökade importen av färdigvaror från Kina sedan 2005 inte har hindrat polyesterstapelfiberanvändarna i gemenskapen från att expandera och sälja sina varor till detaljhandeln samt behålla sin vinstmarginal. Inga argument har lagts fram i fråga om de slutpriser som konsumenterna betalar, medan det i den tidigare undersökningen drogs slutsatsen att nya tullar på upp till nästan 30 % kunde få effekter för konsumenterna.

| (61) | De användare som förespråkar att åtgärderna upphävs har också hävdat att priset på polyesterstapelfibrer ökar inom gemenskapen trots en försvagad dollar. Detta påstående stämmer inte överens med de uppgifter kommissionen tagit del av under undersökningen. Även om priset på polyesterstapelfibrer ökade kraftigt under 2005 så har det varit stabilt sedan dess, vilket framgår av tabell 7 för polyesterstapelfibrer som tillverkas och säljs inom gemenskapen, samt i tabell 14 för importerade polyesterstapelfibrer (15):
  Tabell 14 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Första kvartalet 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris (i tusen EUR/ton) | 1,02 | 1,15 | 1,13 | 1,15 | 1,15 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 113 | 111 | 113 | 113 |

(61)

De användare som förespråkar att åtgärderna upphävs har också hävdat att priset på polyesterstapelfibrer ökar inom gemenskapen trots en försvagad dollar. Detta påstående stämmer inte överens med de uppgifter kommissionen tagit del av under undersökningen. Även om priset på polyesterstapelfibrer ökade kraftigt under 2005 så har det varit stabilt sedan dess, vilket framgår av tabell 7 för polyesterstapelfibrer som tillverkas och säljs inom gemenskapen, samt i tabell 14 för importerade polyesterstapelfibrer (15):

Tabell 14

2004

2005

2006

2007

Första kvartalet 2008

Pris (i tusen EUR/ton)

1,02

1,15

1,13

1,15

1,15

Index (2004 = 100)

100

113

111

113

113

| (62) | Med hänsyn till ovanstående tycks de befintliga åtgärderna inte ha haft någon överväldigande effekt på användarföretagens kostnader eller lönsamhet. |
| --- | --- |

(62)

Med hänsyn till ovanstående tycks de befintliga åtgärderna inte ha haft någon överväldigande effekt på användarföretagens kostnader eller lönsamhet.

| (63) | För det andra hävdar de användare som är emot åtgärderna att det råder avsevärda skillnader i sysselsättningen i gemenskapen mellan sektorn för tillverkning av polyesterstapelfibrer (ca 3 000 anställda) och industrin i senare led i förädlingskedjan (enligt uppgift 70 000 personer). |
| --- | --- |

(63)

För det andra hävdar de användare som är emot åtgärderna att det råder avsevärda skillnader i sysselsättningen i gemenskapen mellan sektorn för tillverkning av polyesterstapelfibrer (ca 3 000 anställda) och industrin i senare led i förädlingskedjan (enligt uppgift 70 000 personer).

| (64) | Även om 70 000 personer verkar i mesta laget kan det inte förnekas att användarindustrin är mer arbetsintensiv än tillverkarindustrin. Med tanke på att många av användarna inte samarbetat fullt ut (bara användare som står för 12 % av gemenskapens sammanlagda förbrukning av polyesterstapelfibrer har lämnat uppgifter om arbetstillfällen) har kommissionen inte kunnat få exakta uppgifter om sysselsättningen. Av tabell 15 framgår emellertid att de användare som samarbetat fullt ut i undersökningen har 5 009 anställda. Detta tyder på att åtminstone 40 000–45 000 personer är inblandade i tillverkningen av produkter som innehåller polyesterstapelfibrer. Av tabellen framgår också hur sysselsättningen har utvecklats hos de samarbetsvilliga användarna.
  Tabell 15 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 3 898 | 4 471 | 4 854 | 5 009 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 115 | 125 | 129 |

(64)

Även om 70 000 personer verkar i mesta laget kan det inte förnekas att användarindustrin är mer arbetsintensiv än tillverkarindustrin. Med tanke på att många av användarna inte samarbetat fullt ut (bara användare som står för 12 % av gemenskapens sammanlagda förbrukning av polyesterstapelfibrer har lämnat uppgifter om arbetstillfällen) har kommissionen inte kunnat få exakta uppgifter om sysselsättningen. Av tabell 15 framgår emellertid att de användare som samarbetat fullt ut i undersökningen har 5 009 anställda. Detta tyder på att åtminstone 40 000–45 000 personer är inblandade i tillverkningen av produkter som innehåller polyesterstapelfibrer. Av tabellen framgår också hur sysselsättningen har utvecklats hos de samarbetsvilliga användarna.

Tabell 15

2004

2005

2006

Översynsperioden

Antal anställda

3 898

4 471

4 854

5 009

Index (2004 = 100)

100

115

125

129

| (65) | Även om antalet företag som har samarbetat är begränsat, kan man dra slutsatsen att de befintliga antidumpningstullarna inte har förhindrat att sysselsättningen ökat avsevärt under skadeundersökningsperioden. Användarnas argument avvisas därför. Situationen var förvisso annorlunda vid den tidigare undersökningen, då införandet av ytterligare antidumpningstullar som kunde uppgå till 30 % kunde ha medfört förlorade arbetstillfällen inom användarsektorn. |
| --- | --- |

(65)

Även om antalet företag som har samarbetat är begränsat, kan man dra slutsatsen att de befintliga antidumpningstullarna inte har förhindrat att sysselsättningen ökat avsevärt under skadeundersökningsperioden. Användarnas argument avvisas därför. Situationen var förvisso annorlunda vid den tidigare undersökningen, då införandet av ytterligare antidumpningstullar som kunde uppgå till 30 % kunde ha medfört förlorade arbetstillfällen inom användarsektorn.

| (66) | För det tredje påpekar de användare som avses i detta avsnitt att efterfrågan ökar i fråga om fiberduk och fyllnadsmaterial för två särskilda typer av polyesterstapelfibrer, nämligen HCS-fibrer och lågsmältande polyester (se skäl 20), som bara tillverkas i begränsad utsträckning inom gemenskapen, medan Kina och Sydkorea har omfattande produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(66)

För det tredje påpekar de användare som avses i detta avsnitt att efterfrågan ökar i fråga om fiberduk och fyllnadsmaterial för två särskilda typer av polyesterstapelfibrer, nämligen HCS-fibrer och lågsmältande polyester (se skäl 20), som bara tillverkas i begränsad utsträckning inom gemenskapen, medan Kina och Sydkorea har omfattande produktionskapacitet.

| (67) | Enligt kommissionens bästa möjliga uppskattningar mot bakgrund av de uppgifter som de berörda parterna lämnat var den samlade förbrukningen i gemenskapen av lågsmältande polyester under översynsperioden mellan 85 000 och 90 000 ton, och förbrukningen av HCS mellan 65 000 och 70 000 ton. Gemenskapsindustrins försäljning av lågsmältande polyester och HCS är för närvarande 2 155 ton respektive 21 543 ton. Efterfrågan på dessa typer av polyesterstapelfibrer ökar stadigt och enligt en användarorganisation kommer bägge typer att öka med 6 % per år under de närmaste åren. |
| --- | --- |

(67)

Enligt kommissionens bästa möjliga uppskattningar mot bakgrund av de uppgifter som de berörda parterna lämnat var den samlade förbrukningen i gemenskapen av lågsmältande polyester under översynsperioden mellan 85 000 och 90 000 ton, och förbrukningen av HCS mellan 65 000 och 70 000 ton. Gemenskapsindustrins försäljning av lågsmältande polyester och HCS är för närvarande 2 155 ton respektive 21 543 ton. Efterfrågan på dessa typer av polyesterstapelfibrer ökar stadigt och enligt en användarorganisation kommer bägge typer att öka med 6 % per år under de närmaste åren.

| (68) | Tillverkarna av polyesterstapelfibrer i gemenskapen hävdar att tillverkningen av dessa specialfibrer i gemenskapen är begränsad eftersom den rådande dumpade prisnivån gör att de inte kan öka tillverkningen. Enligt de uppgifter som samlades in vid den tidigare undersökningen har kapaciteten för HCS och lågsmältande polyester utvecklats på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
  Tabell 16 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrins kapacitet för HCS | 67 050 | 46 550 | 61 550 | 61 550 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 69 | 92 | 92 |
| Gemenskapsindustrins kapacitet för lågsmältande polyester | 32 050 | 32 050 | 32 050 | 32 050 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |

(68)

Tillverkarna av polyesterstapelfibrer i gemenskapen hävdar att tillverkningen av dessa specialfibrer i gemenskapen är begränsad eftersom den rådande dumpade prisnivån gör att de inte kan öka tillverkningen. Enligt de uppgifter som samlades in vid den tidigare undersökningen har kapaciteten för HCS och lågsmältande polyester utvecklats på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 16

2004

2005

2006

Översynsperioden

Gemenskapsindustrins kapacitet för HCS

67 050

46 550

61 550

61 550

Index (2004 = 100)

100

69

92

92

Gemenskapsindustrins kapacitet för lågsmältande polyester

32 050

32 050

32 050

32 050

Index (2004 = 100)

100

100

100

100

| (69) | Tabellen visar att gemenskapsindustrin skulle kunna tillgodose 88–95 % av den samlade efterfrågan på HCS och ca 37 % av den samlade efterfrågan på lågsmältande polyester om priserna skulle nå upp till en viss nivå. Även om gemenskapsindustrin tillverkar begränsade mängder av dessa specialfibrer så kan användarna köpa dem från Sydkorea och Kina med begränsade antidumpningstullar (endast 5,7 % från Huvis i Sydkorea och 4,9 % från Far Eastern i Kina). När det gäller möjligheten att köpa från Taiwan har det hävdats att tillverkningen av polyesterstapelfibrer i Taiwan minskar och att det kommer att leda till prisökningar eller utbudsbrist och att om den skulle ersättas av import från Kina och Sydkorea så skulle kostnadseffekterna av tullarna på dessa specialfibrer som importeras från Kina och Sydkorea bli betydande med anledning av gemenskapsanvändarnas låga vinstmarginal. Dessa argument kan inte godtas. Även om tillverkningen av polyesterstapelfibrer i Taiwan minskar, förväntas reservkapaciteten öka (den förväntade reservkapaciteten för 2008 är ca 122 000 ton och för 2009 150 000 ton). Det är med andra ord inte säkert att det skulle råda någon strukturell brist på dessa specialfibrer. |
| --- | --- |

(69)

Tabellen visar att gemenskapsindustrin skulle kunna tillgodose 88–95 % av den samlade efterfrågan på HCS och ca 37 % av den samlade efterfrågan på lågsmältande polyester om priserna skulle nå upp till en viss nivå. Även om gemenskapsindustrin tillverkar begränsade mängder av dessa specialfibrer så kan användarna köpa dem från Sydkorea och Kina med begränsade antidumpningstullar (endast 5,7 % från Huvis i Sydkorea och 4,9 % från Far Eastern i Kina). När det gäller möjligheten att köpa från Taiwan har det hävdats att tillverkningen av polyesterstapelfibrer i Taiwan minskar och att det kommer att leda till prisökningar eller utbudsbrist och att om den skulle ersättas av import från Kina och Sydkorea så skulle kostnadseffekterna av tullarna på dessa specialfibrer som importeras från Kina och Sydkorea bli betydande med anledning av gemenskapsanvändarnas låga vinstmarginal. Dessa argument kan inte godtas. Även om tillverkningen av polyesterstapelfibrer i Taiwan minskar, förväntas reservkapaciteten öka (den förväntade reservkapaciteten för 2008 är ca 122 000 ton och för 2009 150 000 ton). Det är med andra ord inte säkert att det skulle råda någon strukturell brist på dessa specialfibrer.

| (70) | När det gäller priserna på dessa specialfibrer finns ingen officiell statistik, men enligt de uppgifter som samarbetsvilliga företag lämnat har priset på HCS (inkl. antidumpningstullar) ökat med endast 2 % mellan 2004 och översynsperioden, vilket framgår av tabellen nedan. Priserna sjönk till och med avsevärt under 2006. Ökningen mellan 2006 och översynsperioden berodde med all sannolikhet på att det under första halvåret 2007 infördes preliminära antidumpningstullar på import från Taiwan. Priset på lågsmältande polyester har å sin sida ökat med 18 % under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 17 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris på HCS (i tusen EUR/ton) | 1,21 | 1,26 | 1,05 | 1,24 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 104 | 87 | 102 |
| Pris på lågsmältande polyester (i tusen EUR/ton) | 1,31 | 1,44 | 1,43 | 1,54 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 110 | 109 | 118 |

(70)

När det gäller priserna på dessa specialfibrer finns ingen officiell statistik, men enligt de uppgifter som samarbetsvilliga företag lämnat har priset på HCS (inkl. antidumpningstullar) ökat med endast 2 % mellan 2004 och översynsperioden, vilket framgår av tabellen nedan. Priserna sjönk till och med avsevärt under 2006. Ökningen mellan 2006 och översynsperioden berodde med all sannolikhet på att det under första halvåret 2007 infördes preliminära antidumpningstullar på import från Taiwan. Priset på lågsmältande polyester har å sin sida ökat med 18 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 17

2004

2005

2006

Översynsperioden

Pris på HCS (i tusen EUR/ton)

1,21

1,26

1,05

1,24

Index (2004 = 100)

100

104

87

102

Pris på lågsmältande polyester (i tusen EUR/ton)

1,31

1,44

1,43

1,54

Index (2004 = 100)

100

110

109

118

| (71) | Dessa uppgifter måste ses mot bakgrund av dessa specialfibrers betydelse för de samlade kostnaderna på produkter innehållande polyesterstapelfibrer. Utifrån de uppgifter som de samarbetsvilliga användarna lämnat står HCS för endast 1,98 % av den totala kostnaden för produkter innehållande polyesterstapelfibrer, och lågsmältande polyester för 4,38 %. Med tanke på att den genomsnittliga lönsamheten är ca 4 % är effekten på de samlade kostnaderna i samband med dessa specialfibrer, trots den avsevärda prisökningen för lågsmältande polyester, inte betydande. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(71)

Dessa uppgifter måste ses mot bakgrund av dessa specialfibrers betydelse för de samlade kostnaderna på produkter innehållande polyesterstapelfibrer. Utifrån de uppgifter som de samarbetsvilliga användarna lämnat står HCS för endast 1,98 % av den totala kostnaden för produkter innehållande polyesterstapelfibrer, och lågsmältande polyester för 4,38 %. Med tanke på att den genomsnittliga lönsamheten är ca 4 % är effekten på de samlade kostnaderna i samband med dessa specialfibrer, trots den avsevärda prisökningen för lågsmältande polyester, inte betydande. Detta påstående avvisas därför.

| (72) | Situationen var annorlunda vid den tidigare undersökningen, då införandet av antidumpningstullar på nästan 30 % på import av lågsmältande polyester och HCS med ursprung i Taiwan, och de prisökningar som detta skulle ha medfört för de likadana produkterna, skulle fått större effekter på de samlade kostnaderna. |
| --- | --- |

(72)

Situationen var annorlunda vid den tidigare undersökningen, då införandet av antidumpningstullar på nästan 30 % på import av lågsmältande polyester och HCS med ursprung i Taiwan, och de prisökningar som detta skulle ha medfört för de likadana produkterna, skulle fått större effekter på de samlade kostnaderna.

2.2   Användare som motsätter sig att åtgärderna upphävs

| (73) | Användare som står för ca 6 % av gemenskapens samlade förbrukning av polyesterstapelfibrer och 3 % av importen från de berörda länderna har påpekat att det skulle äventyra lönsamheten i senare led i förädlingskedjan om åtgärderna upphävdes, eftersom konkurser i polyesterstapelfiberbranschen i EU skulle medföra höjda priser på polyesterstapelfibrer inom två år, och ökad import av produkter innehållande polyesterstapelfibrer följaktligen skulle vara att vänta. |
| --- | --- |

(73)

Användare som står för ca 6 % av gemenskapens samlade förbrukning av polyesterstapelfibrer och 3 % av importen från de berörda länderna har påpekat att det skulle äventyra lönsamheten i senare led i förädlingskedjan om åtgärderna upphävdes, eftersom konkurser i polyesterstapelfiberbranschen i EU skulle medföra höjda priser på polyesterstapelfibrer inom två år, och ökad import av produkter innehållande polyesterstapelfibrer följaktligen skulle vara att vänta.

| (74) | Mot bakgrund av de argument som behandlas under D.4 ovan (sannolikheten för ökad import om åtgärderna skulle upphöra att gälla) är det inte uteslutet att detta skulle kunna inträffa, vilket i sin tur skulle kunna äventyra bibehållandet av verklig konkurrens. |
| --- | --- |

(74)

Mot bakgrund av de argument som behandlas under D.4 ovan (sannolikheten för ökad import om åtgärderna skulle upphöra att gälla) är det inte uteslutet att detta skulle kunna inträffa, vilket i sin tur skulle kunna äventyra bibehållandet av verklig konkurrens.

3.   Slutsatser

| (75) | Med hänsyn till alla ovannämnda faktorer dras slutsatsen att även om de flesta användare som medverkat vid undersökningen anser att fortsatta åtgärder strider mot deras intresse så visar undersökningen att fortsatta åtgärder inte skulle få någon avsevärt negativ effekt på deras ekonomiska och finansiella situation. Till skillnad från den tidigare undersökningen har användarna dessutom olika syn på vad det skulle få för effekter på deras näringsverksamhet om de befintliga åtgärderna skulle upphöra att gälla. Även om de flesta har bett kommissionen att upphäva antidumpningstullarna såsom anges ovan så finns bland de som samarbetat i undersökningen också en betydande andel som är emot att åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(75)

Med hänsyn till alla ovannämnda faktorer dras slutsatsen att även om de flesta användare som medverkat vid undersökningen anser att fortsatta åtgärder strider mot deras intresse så visar undersökningen att fortsatta åtgärder inte skulle få någon avsevärt negativ effekt på deras ekonomiska och finansiella situation. Till skillnad från den tidigare undersökningen har användarna dessutom olika syn på vad det skulle få för effekter på deras näringsverksamhet om de befintliga åtgärderna skulle upphöra att gälla. Även om de flesta har bett kommissionen att upphäva antidumpningstullarna såsom anges ovan så finns bland de som samarbetat i undersökningen också en betydande andel som är emot att åtgärderna upphävs.

F.   IMPORTÖRER OCH HANDLARE

| (76) | Sex importörer/handlare lämnade synpunkter i samband med undersökningen inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande, men endast tre av dem (Saehan Europe, GSI Global Service International och Marubeni) samarbetade fullt ut och besvarade kommissionens alla frågor. Samtliga är lönsamma företag, och antalet anställda som arbetar med import eller handel med polyesterstapelfibrer är försumbart. |
| --- | --- |

(76)

Sex importörer/handlare lämnade synpunkter i samband med undersökningen inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande, men endast tre av dem (Saehan Europe, GSI Global Service International och Marubeni) samarbetade fullt ut och besvarade kommissionens alla frågor. Samtliga är lönsamma företag, och antalet anställda som arbetar med import eller handel med polyesterstapelfibrer är försumbart.

| (77) | Det verkar inte som att bibehållna tullar skulle får några relevanta negativa effekter på deras verksamhet. De flesta anser att det ligger i deras intresse att åtgärderna beträffande import från Sydkorea upphävs, men inte beträffande importen från Kina eftersom det kommer att medföra ett enormt varuflöde och att priserna sjunker, liksom deras marginaler. De menar att eftersom Sydkorea har mycket mindre outnyttjad kapacitet än Kina så skulle effekterna av den sydkoreanska importen på priserna inte skada deras näringsverksamhet. |
| --- | --- |

(77)

Det verkar inte som att bibehållna tullar skulle får några relevanta negativa effekter på deras verksamhet. De flesta anser att det ligger i deras intresse att åtgärderna beträffande import från Sydkorea upphävs, men inte beträffande importen från Kina eftersom det kommer att medföra ett enormt varuflöde och att priserna sjunker, liksom deras marginaler. De menar att eftersom Sydkorea har mycket mindre outnyttjad kapacitet än Kina så skulle effekterna av den sydkoreanska importen på priserna inte skada deras näringsverksamhet.

| (78) | Därför dras slutsatsen att importörernas och handlarnas verksamhet på det hela taget inte kommer att påverkas avsevärt om åtgärderna upprätthålls eller upphävs. |
| --- | --- |

(78)

Därför dras slutsatsen att importörernas och handlarnas verksamhet på det hela taget inte kommer att påverkas avsevärt om åtgärderna upprätthålls eller upphävs.

G.   ANDRA ÖVERVÄGANDEN

| (79) | Gemenskapstillverkare som enligt uppgift tillverkar 56 % av polyesterstapelfibrerna från återvunnet material har hävdat att import av dumpade polyesterstapelfibrer har påverkat återvinningsföretagens lönsamhet negativt. Det har också påtalats att 425 000 personer arbetar med insamling av polyetentereftalat åt återvinningsföretagen. Det bör poängteras att företag som sysslar med återvinning av PET-flaskor inte var intresserade av att medverka i denna undersökning trots uppmaningen i tillkännagivandet om inledande, och de frågeformulär som kommissionen skickade besvarades inte. Emellertid finns det en betydande och växande efterfrågan på återvunna PET-flaskor i Asien och även utan antidumpningsåtgärder kommer företag som återvinner PET-flaskor att kunna sälja sina produkter på världsmarknaden. Dessa påståenden avvisades således. |
| --- | --- |

(79)

Gemenskapstillverkare som enligt uppgift tillverkar 56 % av polyesterstapelfibrerna från återvunnet material har hävdat att import av dumpade polyesterstapelfibrer har påverkat återvinningsföretagens lönsamhet negativt. Det har också påtalats att 425 000 personer arbetar med insamling av polyetentereftalat åt återvinningsföretagen. Det bör poängteras att företag som sysslar med återvinning av PET-flaskor inte var intresserade av att medverka i denna undersökning trots uppmaningen i tillkännagivandet om inledande, och de frågeformulär som kommissionen skickade besvarades inte. Emellertid finns det en betydande och växande efterfrågan på återvunna PET-flaskor i Asien och även utan antidumpningsåtgärder kommer företag som återvinner PET-flaskor att kunna sälja sina produkter på världsmarknaden. Dessa påståenden avvisades således.

| (80) | Vidare har gemenskapstillverkare påpekat att man vid framställning av polyesterstapelfibrer från återvunnet material använder mindre energi än vid den kemiska processen och att transporten av polyesterstapelfibrer från Asien genererar koldioxidutsläpp. Följaktligen skulle koldioxidutsläppen öka och EU:s mål i fråga om klimatförändringarna äventyras om gemenskapstillverkningen ersattes av dumpad import, särskilt från Kina och Sydkorea. Under alla omständigheter är analysen av gemenskapens intresse inriktad på vilka ekonomiska effekter åtgärderna får för näringsidkarna, och inte direkt på miljöaspekterna. |
| --- | --- |

(80)

Vidare har gemenskapstillverkare påpekat att man vid framställning av polyesterstapelfibrer från återvunnet material använder mindre energi än vid den kemiska processen och att transporten av polyesterstapelfibrer från Asien genererar koldioxidutsläpp. Följaktligen skulle koldioxidutsläppen öka och EU:s mål i fråga om klimatförändringarna äventyras om gemenskapstillverkningen ersattes av dumpad import, särskilt från Kina och Sydkorea. Under alla omständigheter är analysen av gemenskapens intresse inriktad på vilka ekonomiska effekter åtgärderna får för näringsidkarna, och inte direkt på miljöaspekterna.

| (81) | Rörande Saudiarabien (och Vitryssland) har inga argument lagts fram som föranleder slutsatsen att det inte skulle vara i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna. |
| --- | --- |

(81)

Rörande Saudiarabien (och Vitryssland) har inga argument lagts fram som föranleder slutsatsen att det inte skulle vara i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.

H.   SLUTSATS

| (82) | Med hänsyn till ovanstående kan man dra slutsatsen att gemenskapstillverkarna av polyesterstapelfibrer, inklusive gemenskapsindustrin, drar nytta av de gällande åtgärderna men att deras situation fortfarande är sårbar. Under skadeundersökningsperioden har de kunnat öka sin marknadsandel, tillverkning, kapacitet, omsättning och sysselsättning. Dessutom har de gjort stora satsningar i form av investeringar och har öppnat nya fabriker i Polen, Rumänien och Bulgarien. Vidare har Tergal, en betydande leverantör till spinneriindustrin, kommit till rätta med sina ekonomiska svårigheter och står enligt uppgifter från företaget sedan juli 2007 inte längre under tvångsförvaltning. Företagens ekonomiska situation är emellertid fortfarande bekymmersam och de skulle inte stå emot ett plötsligt inflöde av dumpad import. Bibehållna tullar kommer även i fortsättningen att vara till stor nytta för gemenskapsindustrin och kommer med all sannolikhet att bidra till att den på nytt blir bärkraftig. Denna situation står i stark kontrast till läget under den tidigare undersökningen, då det konstaterades att tillgången på polyesterstapelfibrer kunde bli problematisk på gemenskapsmarknaden på grund av att ett företag (La Seda) gått över till att tillverka andra produkter i större utsträckning, att en annan tillverkare (Pennine Fibers) gått i konkurs och att Tergal då hade ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

(82)

Med hänsyn till ovanstående kan man dra slutsatsen att gemenskapstillverkarna av polyesterstapelfibrer, inklusive gemenskapsindustrin, drar nytta av de gällande åtgärderna men att deras situation fortfarande är sårbar. Under skadeundersökningsperioden har de kunnat öka sin marknadsandel, tillverkning, kapacitet, omsättning och sysselsättning. Dessutom har de gjort stora satsningar i form av investeringar och har öppnat nya fabriker i Polen, Rumänien och Bulgarien. Vidare har Tergal, en betydande leverantör till spinneriindustrin, kommit till rätta med sina ekonomiska svårigheter och står enligt uppgifter från företaget sedan juli 2007 inte längre under tvångsförvaltning. Företagens ekonomiska situation är emellertid fortfarande bekymmersam och de skulle inte stå emot ett plötsligt inflöde av dumpad import. Bibehållna tullar kommer även i fortsättningen att vara till stor nytta för gemenskapsindustrin och kommer med all sannolikhet att bidra till att den på nytt blir bärkraftig. Denna situation står i stark kontrast till läget under den tidigare undersökningen, då det konstaterades att tillgången på polyesterstapelfibrer kunde bli problematisk på gemenskapsmarknaden på grund av att ett företag (La Seda) gått över till att tillverka andra produkter i större utsträckning, att en annan tillverkare (Pennine Fibers) gått i konkurs och att Tergal då hade ekonomiska svårigheter.

| (83) | För användarna och importörerna har de befintliga antidumpningstullarna på import från de berörda länderna inte äventyrat deras bärkraft eller utbyggnadskapacitet. Om åtgärderna upphävs kommer därför eventuella fördelar för användare och importörer att vara begränsade, eftersom antidumpningsåtgärderna inte hade någon större effekt på deras ekonomiska situation. Tvärtemot denna slutsats visade analysen från den tidigare undersökningen att införandet av nya antidumpningsåtgärder som kunde uppgå till närmare 30 % skulle få effekter på priserna på polyesterstapelfibrer, särskilt HCS-fibrer och lågsmältande polyesterstapelfibrer, vilket skulle ha kunnat försätta en betydande mängd användare i ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

(83)

För användarna och importörerna har de befintliga antidumpningstullarna på import från de berörda länderna inte äventyrat deras bärkraft eller utbyggnadskapacitet. Om åtgärderna upphävs kommer därför eventuella fördelar för användare och importörer att vara begränsade, eftersom antidumpningsåtgärderna inte hade någon större effekt på deras ekonomiska situation. Tvärtemot denna slutsats visade analysen från den tidigare undersökningen att införandet av nya antidumpningsåtgärder som kunde uppgå till närmare 30 % skulle få effekter på priserna på polyesterstapelfibrer, särskilt HCS-fibrer och lågsmältande polyesterstapelfibrer, vilket skulle ha kunnat försätta en betydande mängd användare i ekonomiska svårigheter.

| (84) | De begränsade fördelar som användare och importörer av polyesterstapelfibrer i gemenskapen kan tänkas få om åtgärderna upphävs skulle alltså inte stå i proportion till de stora nackdelar som det skulle innebära för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(84)

De begränsade fördelar som användare och importörer av polyesterstapelfibrer i gemenskapen kan tänkas få om åtgärderna upphävs skulle alltså inte stå i proportion till de stora nackdelar som det skulle innebära för gemenskapsindustrin.

| (85) | Således kan man sluta sig till att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte är motiverat att upphäva de befintliga åtgärderna på import från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(85)

Således kan man sluta sig till att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte är motiverat att upphäva de befintliga åtgärderna på import från de berörda länderna.

I.   TILLÄMPNING AV PRINCIPEN OM ICKE-DISKRIMINERING

| (86) | Ett antal berörda parter har framhållit att antidumpningsåtgärder inte får införas på ett diskriminerande sätt, och i artikel 9.5 i grundförordningen föreskrivs följande: ”En antidumpningstull skall på ett icke-diskriminerande sätt och med ett i varje enskilt fall lämpligt belopp införas på import av en produkt, oavsett var den kommer ifrån, som konstaterats vara dumpad och vålla skada, [...]”. Det har också påpekats att denna princip om icke-diskriminering är en grundläggande princip i WTO:s regler. |
| --- | --- |

(86)

Ett antal berörda parter har framhållit att antidumpningsåtgärder inte får införas på ett diskriminerande sätt, och i artikel 9.5 i grundförordningen föreskrivs följande: ”En antidumpningstull skall på ett icke-diskriminerande sätt och med ett i varje enskilt fall lämpligt belopp införas på import av en produkt, oavsett var den kommer ifrån, som konstaterats vara dumpad och vålla skada, [...]”. Det har också påpekats att denna princip om icke-diskriminering är en grundläggande princip i WTO:s regler.

| (87) | Enligt de berörda parter som åberopar principen om icke-diskriminering framgick det av förordning (EG) nr 2005/2006 att import av polyesterstapelfibrer från Taiwan och Malaysia dumpats och vållat skada. Det har hävdats att ”orsaken till att dessa bägge källor till import av polyesterstapelfibrer inte belades med antidumpningstullar är inte att kommissionen senare skulle funnit att import av polyesterstapelfibrer från Malaysia och Taiwan inte dumpades eller inte vållade skada [...]”. Dessutom har det hävdats att kommissionens beslut att inte fortsätta med antidumpningsåtgärderna beträffande import av polyesterstapelfibrer från Malaysia och Taiwan efter den 22 juni 2007, trots att denna import ansågs vara dumpad och vålla skada, medför att fortsatta antidumpningsåtgärder på import av polyesterstapelfibrer från andra länder måste ogiltigförklaras. |
| --- | --- |

(87)

Enligt de berörda parter som åberopar principen om icke-diskriminering framgick det av förordning (EG) nr 2005/2006 att import av polyesterstapelfibrer från Taiwan och Malaysia dumpats och vållat skada. Det har hävdats att ”orsaken till att dessa bägge källor till import av polyesterstapelfibrer inte belades med antidumpningstullar är inte att kommissionen senare skulle funnit att import av polyesterstapelfibrer från Malaysia och Taiwan inte dumpades eller inte vållade skada [...]”. Dessutom har det hävdats att kommissionens beslut att inte fortsätta med antidumpningsåtgärderna beträffande import av polyesterstapelfibrer från Malaysia och Taiwan efter den 22 juni 2007, trots att denna import ansågs vara dumpad och vålla skada, medför att fortsatta antidumpningsåtgärder på import av polyesterstapelfibrer från andra länder måste ogiltigförklaras.

| (88) | Först och främst poängteras att klagomålet gällande Malaysia och Taiwan drogs tillbaka och att rådet inte nådde några slutgiltiga slutsatser i fråga om huruvida det vore lämpligt att införa antidumpningsåtgärder. Någon diskriminering föreligger därför inte. |
| --- | --- |

(88)

Först och främst poängteras att klagomålet gällande Malaysia och Taiwan drogs tillbaka och att rådet inte nådde några slutgiltiga slutsatser i fråga om huruvida det vore lämpligt att införa antidumpningsåtgärder. Någon diskriminering föreligger därför inte.

| (89) | För det andra är de rättsliga prövningarna av gemenskapens intresse enligt artikel 9.1 (som är tillämplig i fallet med Taiwan och Malaysia) och artikel 21 (som är tillämplig i detta fall) i grundförordningen inte desamma. I det förstnämnda fallet gäller prövningen huruvida avvägningen av de intressen som står på spel skulle ge ett så positivt utfall att kommissionen borde fortsätta förfarandet på eget initiativ även utan ett klagomål. I det senare gäller det huruvida intresseavvägningen ger ett så negativt resultat att åtgärder bör upphävas. Att prövningarna är olika till sin karaktär innebär att det inte kan förekomma någon diskriminering. |
| --- | --- |

(89)

För det andra är de rättsliga prövningarna av gemenskapens intresse enligt artikel 9.1 (som är tillämplig i fallet med Taiwan och Malaysia) och artikel 21 (som är tillämplig i detta fall) i grundförordningen inte desamma. I det förstnämnda fallet gäller prövningen huruvida avvägningen av de intressen som står på spel skulle ge ett så positivt utfall att kommissionen borde fortsätta förfarandet på eget initiativ även utan ett klagomål. I det senare gäller det huruvida intresseavvägningen ger ett så negativt resultat att åtgärder bör upphävas. Att prövningarna är olika till sin karaktär innebär att det inte kan förekomma någon diskriminering.

| (90) | För det tredje, även om rådet rent hypotetiskt hade fattat ett slutgiltigt beslut om att inte införa antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Malaysia och Taiwan, så skulle det inte vara fråga om någon diskriminering i detta fall eftersom principen endast är tillämplig och man når liknande slutsatser för olika undersökningar av samma produkt. För efterlevnad av principen om icke-diskriminering enligt artikel 9.5 i grundförordningen och artikel 9.2 i WTO:s antidumpningsavtal krävs med andra ord att jämförbara situationer inte behandlas olika och att olika situationer inte behandlas på samma sätt. Såsom anges ovan skiljer sig faktauppgifterna och slutsatserna i denna undersökning radikalt från faktauppgifterna och slutsatserna för Malaysia och Taiwan, och de båda situationerna är följaktligen inte jämförbara. |
| --- | --- |

(90)

För det tredje, även om rådet rent hypotetiskt hade fattat ett slutgiltigt beslut om att inte införa antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Malaysia och Taiwan, så skulle det inte vara fråga om någon diskriminering i detta fall eftersom principen endast är tillämplig och man når liknande slutsatser för olika undersökningar av samma produkt. För efterlevnad av principen om icke-diskriminering enligt artikel 9.5 i grundförordningen och artikel 9.2 i WTO:s antidumpningsavtal krävs med andra ord att jämförbara situationer inte behandlas olika och att olika situationer inte behandlas på samma sätt. Såsom anges ovan skiljer sig faktauppgifterna och slutsatserna i denna undersökning radikalt från faktauppgifterna och slutsatserna för Malaysia och Taiwan, och de båda situationerna är följaktligen inte jämförbara.

| (91) | Med beaktande av ovanstående tillbakavisas de påståenden som lagts fram med anledning av tillämpningen av principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

(91)

Med beaktande av ovanstående tillbakavisas de påståenden som lagts fram med anledning av tillämpningen av principen om icke-diskriminering.

J.   SLUTBESTÄMMELSER

| (92) | Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(92)

Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter.

| (93) | På grundval av de omständigheter och överväganden som nämns ovan dras slutsatsen att interimsöversynen bör avslutas i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att de befintliga antidumpningstullarna på import av polyesterstapelfibrer som tillverkas och exporteras till gemenskapen av de berörda länderna bör bibehållas. |
| --- | --- |

(93)

På grundval av de omständigheter och överväganden som nämns ovan dras slutsatsen att interimsöversynen bör avslutas i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att de befintliga antidumpningstullarna på import av polyesterstapelfibrer som tillverkas och exporteras till gemenskapen av de berörda länderna bör bibehållas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Kina, Saudiarabien, Sydkorea och Vitryssland som klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00 ska avslutas utan att de gällande antidumpningsåtgärderna ändras.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 september 2008.

På rådets vägnar

B. KOUCHNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 71, 17.3.2005, s. 1.

2

(3)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 17.

3

(4)  Mål T–221/05.

4

(5)  EGT L 274, 11.10.2002, s. 1.

5

(6)  EUT L 160, 21.6.2007, s. 30.

6

(7)  EUT C 202, 30.8.2007, s. 4.

7

(8)  Kommissionens förordning (EG) nr 2005/2006 av den 22 december 2006 om införande av preliminära antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer av polyestrar (PSF) med ursprung i Malaysia och Taiwan (EUT L 379, 28.12.2006, s. 65).

8

(9)  Se fotnot 8.

9

(10)  CIRFS (Internationella kommittén för rayon och syntetfibrer, som företräder den europeiska syntetfiberindustrin) och IVC (Industrievereinigung Chemiefaser eV, sammanslutning av den tyska och den österrikiska syntetfiberindustrin).

10

(11)  Se fotnot 8.

11

(12)  Lönsamheten för företag som inledde ny verksamhet under hela eller delar av undersökningsperioden har uteslutits för att undvika att siffrorna snedvrids.

12

(13)  2005 gick en gemenskapstillverkare i Förenade kungariket i konkurs, men de nya anläggningarna i Polen och Rumänien har uppvägt den produktionsförlust och de förlorade arbetstillfällen som konkursen förde med sig.

13

(14)  Libeltex, ORV, PGI Nonwovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lück, TWE Vliesstoffwerke och IMP Comfort.

14

(15)  Källa: Eurostat. En tillverkarorganisation har också framhållit att priserna i juni 2008 har stigit kraftigt i förhållande till juni 2007. Denna kraftiga ökning motsvarar priset i dollar, men om man ser till priserna i euro har de legat kvar på samma nivå.

15

---

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 894/2008

av den 15 september 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 47,5 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| JO | 156,8 |
| MK | 43,3 |
| TR | 140,9 |
| ZZ | 125,9 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 78,8 |
| TR | 104,3 |
| UY | 47,5 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 78,2 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 94,9 |
| US | 110,9 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 83,3 |
| CN | 78,4 |
| NZ | 103,9 |
| US | 102,0 |
| ZA | 80,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,1 |
| CN | 63,1 |
| TR | 144,3 |
| ZA | 99,4 |
| ZZ | 95,7 |
| 0809 30 | TR | 123,8 |
| US | 157,7 |
| ZZ | 140,8 |
| 0809 40 05 | IL | 122,2 |
| MK | 22,0 |
| TR | 77,6 |
| XS | 64,2 |
| ZZ | 71,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

26,9

TR

68,0

ZZ

47,5

0707 00 05

EG

162,5

JO

156,8

MK

43,3

TR

140,9

ZZ

125,9

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

78,8

TR

104,3

UY

47,5

ZA

82,2

ZZ

78,2

0806 10 10

IL

248,7

TR

94,9

US

110,9

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

83,3

CN

78,4

NZ

103,9

US

102,0

ZA

80,0

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

76,1

CN

63,1

TR

144,3

ZA

99,4

ZZ

95,7

0809 30

TR

123,8

US

157,7

ZZ

140,8

0809 40 05

IL

122,2

MK

22,0

TR

77,6

XS

64,2

ZZ

71,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 895/2008

av den 12 september 2008

om ändring för trettonde gången av förordning (EG) nr 1763/2004 om införande av vissa restriktiva åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1763/2004 om införande av vissa restriktiva åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) (1) uppgift, särskilt artikel 10 a, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 1763/2004 anges de personer som omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 1763/2004 anges de personer som omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Kommissionen har befogenhet att ändra den bilagan med beaktande av rådsbeslut om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) (2) uppgift. Den gemensamma ståndpunkten genomförs genom rådets beslut 2008/733/Gusp (3) av den 15 september 2008. Bilaga I till förordning (EG) nr 1763/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har befogenhet att ändra den bilagan med beaktande av rådsbeslut om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) (2) uppgift. Den gemensamma ståndpunkten genomförs genom rådets beslut 2008/733/Gusp (3) av den 15 september 2008. Bilaga I till förordning (EG) nr 1763/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1763/2004 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 september 2008.

På kommissionens vägnar

Eneko LANDÁBURU

Generaldirektör för yttre förbindelser

---

(1)  EUT L 315, 14.10.2004, s. 14.

1

(2)  EUT L 315, 14.10.2004, s. 52.

2

(3)  Se sidan 63 i detta nummer av EUT.

3

---

BILAGA

Följande person ska strykas ur förteckningen i bilaga I till förordning (EG) nr 1763/2004:

Karadžić, Radovan, född den 19 juni 1945. Födelseort: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbien och Montenegro. Medborgare i Bosnien och Hercegovina.

---

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 896/2008

av den 15 september 2008

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 september 2008

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga.

| (3) | Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 4 i den förordningen.

| (4) | De importtullar som ska gälla från och med den 16 september 2008 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De importtullar som ska gälla från och med den 16 september 2008 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas.

| (5) | I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 608/2008 av den 26 juni 2008 om tillfälligt upphävande av importtullarna för vissa typer av spannmål för regleringsåret 2008/2009 (3), bör dock tillämpningen av vissa tullar som fastställs genom den här förordningen tillfälligt upphävas. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 608/2008 av den 26 juni 2008 om tillfälligt upphävande av importtullarna för vissa typer av spannmål för regleringsåret 2008/2009 (3), bör dock tillämpningen av vissa tullar som fastställs genom den här förordningen tillfälligt upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den 16 september 2008 gäller de importtullar som fastställs i bilaga I till den här förordningen på grundval av beräkningsgrunderna i bilaga II inom den spannmålssektor som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUT L 166, 27.6.2008, s. 19.

3

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 16 september 2008

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete:
  av hög kvalitet | 0,00 (2) |
| av medelhög kvalitet | 0,00 (2) |
| av låg kvalitet | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | Råg | 0,00 (2) |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 4,22 (2) |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete:

av hög kvalitet

0,00 (2)

av medelhög kvalitet

0,00 (2)

av låg kvalitet

0,00 (2)

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00 (2)

1002 00 00

Råg

0,00 (2)

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

0,00

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (3)

0,00 (2)

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

4,22 (2)

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 skall importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  I enlighet med förordning (EG) nr 608/2008 är tillämpningen av denna tullsats upphävd.

(3)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

29.8.2008-12.9.2008

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 223,83 | 152,19 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 305,61 | 295,61 | 275,61 | 127,68 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 13,93 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 4,68 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

223,83

152,19

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

305,61

295,61

275,61

127,68

Tillägg för Mexikanska golfen

—

13,93

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

4,68

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 36,78 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 30,13 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

36,78 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

30,13 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/23

---

RÅDETS BESLUT

av den 15 september 2008

om att utse en tysk ledamot i Regionkommittén

(2008/725/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263,

med beaktande av den tyska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Willi STÄCHELE har avgått. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Willi STÄCHELE har avgått.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till ledamot i Regionkommittén utnämns under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2010:

Wolfgang REINHART, minister för förbunds- och Europafrågor, Baden-Württemberg.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 september 2008.

På rådets vägnar

B. KOUCHNER

Ordförande

---

(1)  EUT L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/24

---

RÅDETS BESLUT

av den 15 september 2008

om utnämning av en italiensk ledamot i Regionkommittén

(2008/726/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263,

med beaktande av den italienska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandattiden för Francesco SCOMA har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandattiden för Francesco SCOMA har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till ledamot i Regionkommittén utnämns under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2010,

Francesco MUSOTTO, Deputato dell’Assemblea Regionale Siciliana.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 september 2008.

På rådets vägnar

B. KOUCHNER

Ordförande

---

(1)  EUT L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/25

---

RÅDETS BESLUT

av den 15 september 2008

om utnämning av en slovakisk ledamot och en slovakisk suppleant i Regionkommittén

(2008/727/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263,

med beaktande av den slovakiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av Milan MURGAŠ avgång. En plats som suppleant har blivit ledig till följd av Vladimír BAJANS utnämning till ledamot i Regionkommittén. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av Milan MURGAŠ avgång. En plats som suppleant har blivit ledig till följd av Vladimír BAJANS utnämning till ledamot i Regionkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2010,

| a) | som ledamot
  Vladimír BAJAN, predseda Bratislavského samosprávneho kraja (ordförande i den självstyrande regionen Bratislava), (ändrat mandat) |
| --- | --- |

a)

som ledamot

Vladimír BAJAN, predseda Bratislavského samosprávneho kraja (ordförande i den självstyrande regionen Bratislava), (ändrat mandat)

| b) | som suppleant
  Milan MURGAŠ, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja (ordförande i den självstyrande regionen Banská Bystrica). |
| --- | --- |

b)

som suppleant

Milan MURGAŠ, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja (ordförande i den självstyrande regionen Banská Bystrica).

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 september 2008.

På rådets vägnar

B. KOUCHNER

Ordförande

---

(1)  EUT L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/26

---

RÅDETS BESLUT

av den 15 september 2008

om utnämning av en belgisk ledamot och en belgisk suppleant i Regionkommittén

(2008/728/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263,

med beaktande av den belgiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av Joëlle KAPOMPOLÉs avgång. En plats som suppleant har blivit ledig till följd av Patrick LACHAERTs utnämning till ledamot i Regionkommittén. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av Joëlle KAPOMPOLÉs avgång. En plats som suppleant har blivit ledig till följd av Patrick LACHAERTs utnämning till ledamot i Regionkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2010,

| a) | som ledamot:
  Patrick LACHAERT, Vlaams Volksvertegenwoordiger (ändrat mandat)
  och |
| --- | --- |

a)

som ledamot:

Patrick LACHAERT, Vlaams Volksvertegenwoordiger (ändrat mandat)

och

| b) | som suppleant:
  Marc VAN DEN ABEELEN, Vlaams Volksvertegenwoordiger. |
| --- | --- |

b)

som suppleant:

Marc VAN DEN ABEELEN, Vlaams Volksvertegenwoordiger.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 september 2008.

På rådets vägnar

B. KOUCHNER

Ordförande

---

(1)  EUT L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Kommissionen

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/27

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 december 2007

om stödåtgärd C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) av Amsterdams kommun till förmån för Glasvezelnet Amsterdam för en investering i ett fiberaccessnät

[delgivet med nr K(2007) 6072]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2008/729/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med ovan nämnda bestämmelser (1) ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I   FÖRFARANDE

| (1) | I april 2004 tog Amsterdams kommun kontakt med kommissionen angående frågor rörande offentlig anbudsinfordran i samband med byggandet av ett FTTH-accessnät för telekommunikation (FTTH – fiber-to-the-Home: fiber till hemmet). Dessutom begärde kommunen att kommissionen skulle bekräfta att projektet saknade inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Genom en skrivelse av den 22 juli 2004 meddelade kommissionen Amsterdams kommun att en sådan bekräftelse endast kunde lämnas sedan åtgärden anmälts av de nederländska myndigheterna. Kommissionen sände de nederländska myndigheterna en kopia av denna skrivelse. Kommissionen begärde den 23 juli 2004 att de nederländska myndigheterna skulle tillhandahålla alla nödvändiga upplysningar för bedömningen av åtgärden i ljuset av artikel 87.1 i EG-fördraget. I augusti 2004 begärde de nederländska myndigheterna en förlängning av tidsfristen, vilket kommissionen villfor den 7 september 2004. |
| --- | --- |

(1)

I april 2004 tog Amsterdams kommun kontakt med kommissionen angående frågor rörande offentlig anbudsinfordran i samband med byggandet av ett FTTH-accessnät för telekommunikation (FTTH – fiber-to-the-Home: fiber till hemmet). Dessutom begärde kommunen att kommissionen skulle bekräfta att projektet saknade inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Genom en skrivelse av den 22 juli 2004 meddelade kommissionen Amsterdams kommun att en sådan bekräftelse endast kunde lämnas sedan åtgärden anmälts av de nederländska myndigheterna. Kommissionen sände de nederländska myndigheterna en kopia av denna skrivelse. Kommissionen begärde den 23 juli 2004 att de nederländska myndigheterna skulle tillhandahålla alla nödvändiga upplysningar för bedömningen av åtgärden i ljuset av artikel 87.1 i EG-fördraget. I augusti 2004 begärde de nederländska myndigheterna en förlängning av tidsfristen, vilket kommissionen villfor den 7 september 2004.

| (2) | I september 2004 ägde ett möte rum mellan de nederländska myndigheterna och kommissionen varvid Amsterdams kommuns planer presenterades och diskuterades. Den 7 oktober 2004 förklarade myndigheterna i sitt svar på kommissionens skrivelse av den 23 juli 2004 att projektet i Amsterdam inom kort skulle anmälas. Den 17 maj 2005 anmälde de nederländska myndigheterna genom en rekommenderad skrivelse slutgiltigt projektet – Amsterdams kommuns deltagande i ett företag som har hand om utbyggnaden av nätet och också äger det. Härvid påpekade myndigheterna att anmälan avsåg att nå klarhet om rättsläget och bad kommissionen att bekräfta att Amsterdams kommuns investering i den juridiska person som var ägare av nätet överensstämde med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och således inte utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(2)

I september 2004 ägde ett möte rum mellan de nederländska myndigheterna och kommissionen varvid Amsterdams kommuns planer presenterades och diskuterades. Den 7 oktober 2004 förklarade myndigheterna i sitt svar på kommissionens skrivelse av den 23 juli 2004 att projektet i Amsterdam inom kort skulle anmälas. Den 17 maj 2005 anmälde de nederländska myndigheterna genom en rekommenderad skrivelse slutgiltigt projektet – Amsterdams kommuns deltagande i ett företag som har hand om utbyggnaden av nätet och också äger det. Härvid påpekade myndigheterna att anmälan avsåg att nå klarhet om rättsläget och bad kommissionen att bekräfta att Amsterdams kommuns investering i den juridiska person som var ägare av nätet överensstämde med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och således inte utgjorde statligt stöd.

| (3) | Sedan de nederländska myndigheterna den 23 juni 2005 tillhandahållit ytterligare upplysningar och ett möte ägt rum den 28 juni 2005 mellan företrädare för Amsterdams kommun och kommissionen, gick kommissionen genom en skrivelse av den 15 juli 2005 närmare in på tillämpningen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och begärde ånyo upplysningar från de nederländska myndigheterna. |
| --- | --- |

(3)

Sedan de nederländska myndigheterna den 23 juni 2005 tillhandahållit ytterligare upplysningar och ett möte ägt rum den 28 juni 2005 mellan företrädare för Amsterdams kommun och kommissionen, gick kommissionen genom en skrivelse av den 15 juli 2005 närmare in på tillämpningen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och begärde ånyo upplysningar från de nederländska myndigheterna.

| (4) | I en skrivelse som inkom den 18 november 2005 förklarade de nederländska myndigheterna att planeringen drabbats av förseningar och att Amsterdams kommun fortfarande höll på med planeringen av projektet och utarbetandet av investeringsvillkoren. Myndigheterna meddelade att de behövde mer tid för att överlämna den efterfrågade informationen och begärde att kommissionen skulle skjuta upp sin bedömning till dess att alla uppgifter var tillgängliga. |
| --- | --- |

(4)

I en skrivelse som inkom den 18 november 2005 förklarade de nederländska myndigheterna att planeringen drabbats av förseningar och att Amsterdams kommun fortfarande höll på med planeringen av projektet och utarbetandet av investeringsvillkoren. Myndigheterna meddelade att de behövde mer tid för att överlämna den efterfrågade informationen och begärde att kommissionen skulle skjuta upp sin bedömning till dess att alla uppgifter var tillgängliga.

| (5) | Amsterdams kommun meddelade därefter kommissionen per e-post, registrerad den 23 december 2005, att Amsterdams kommunstyrelse enhälligt hade beslutat att investera i utbyggnaden av FTTH-nätet. I samma e-post förklarade kommunens representant vidare att förhandlingarna med BAM/DRAKA (i fråga om byggandet av nätet) och med BBned (för driften av nätet) samt förhandlingarna med ING RE och fem kommunala bostadsbolag (medinvesterare) förlöpte planenligt och sannolikt skulle avslutas i januari 2006. |
| --- | --- |

(5)

Amsterdams kommun meddelade därefter kommissionen per e-post, registrerad den 23 december 2005, att Amsterdams kommunstyrelse enhälligt hade beslutat att investera i utbyggnaden av FTTH-nätet. I samma e-post förklarade kommunens representant vidare att förhandlingarna med BAM/DRAKA (i fråga om byggandet av nätet) och med BBned (för driften av nätet) samt förhandlingarna med ING RE och fem kommunala bostadsbolag (medinvesterare) förlöpte planenligt och sannolikt skulle avslutas i januari 2006.

| (6) | Genom en skrivelse som inkom den 27 december 2005 mottog kommissionen ett klagomål över projektet från VECAI (branschorganisation för kabelföretag i Nederländerna, som i september 2007 ändrade sitt namn till ”NLKabel”) (2). UPC Nederland BV (en kabeloperatör som framför allt är verksam i Amsterdam, nedan kallad UPC
   (3)) hade till en början i mars 2005 informerat kommissionen om sina invändningar. Ett antal möten har ägt rum med de båda klagande. De hävdar att kommunens deltagande inte överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och därför utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse som inkom den 27 december 2005 mottog kommissionen ett klagomål över projektet från VECAI (branschorganisation för kabelföretag i Nederländerna, som i september 2007 ändrade sitt namn till ”NLKabel”) (2). UPC Nederland BV (en kabeloperatör som framför allt är verksam i Amsterdam, nedan kallad UPC
   (3)) hade till en början i mars 2005 informerat kommissionen om sina invändningar. Ett antal möten har ägt rum med de båda klagande. De hävdar att kommunens deltagande inte överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och därför utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (7) | Den 3 mars 2006 tillställde kommissionen de nederländska myndigheterna ett påminnelsebrev med en hänvisning till de nederländska myndigheternas tillkännagivande från november 2005 om att ytterligare information skulle tillhandahållas när man kommit längre i planeringen av projektet, vilket förväntades ske våren 2006. Kommissionen påminde även de nederländska myndigheterna om skyldigheten att invänta godkännande enligt artikel 88.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(7)

Den 3 mars 2006 tillställde kommissionen de nederländska myndigheterna ett påminnelsebrev med en hänvisning till de nederländska myndigheternas tillkännagivande från november 2005 om att ytterligare information skulle tillhandahållas när man kommit längre i planeringen av projektet, vilket förväntades ske våren 2006. Kommissionen påminde även de nederländska myndigheterna om skyldigheten att invänta godkännande enligt artikel 88.3 i EG-fördraget.

| (8) | Den 3 april 2006 svarade de nederländska myndigheterna på kommissionens skrivelse av den 3 mars 2006 och sände den 2 maj 2006 ytterligare upplysningar. Den 19 maj 2006 sände kommissionens avdelningar på nytt en skrivelse till de nederländska myndigheterna, där de hävdade att de hade mottagit information från UPC som väckte tvivel beträffande tillämpningen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. De påminde ånyo myndigheterna om deras skyldighet att invänta godkännande (4). |
| --- | --- |

(8)

Den 3 april 2006 svarade de nederländska myndigheterna på kommissionens skrivelse av den 3 mars 2006 och sände den 2 maj 2006 ytterligare upplysningar. Den 19 maj 2006 sände kommissionens avdelningar på nytt en skrivelse till de nederländska myndigheterna, där de hävdade att de hade mottagit information från UPC som väckte tvivel beträffande tillämpningen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. De påminde ånyo myndigheterna om deras skyldighet att invänta godkännande (4).

| (9) | I maj och juni 2006 skaffade de nederländska myndigheterna på nytt fram information (5). Efter ännu en begäran från kommissionen om upplysningar den 24 juli 2006 lämnade de nederländska myndigheterna in olika informationspaket (6). Efter en ny begäran om upplysningar den 29 september 2006 bad de nederländska myndigheterna den 13 oktober 2006 om en förlängning av svarsfristen. |
| --- | --- |

(9)

I maj och juni 2006 skaffade de nederländska myndigheterna på nytt fram information (5). Efter ännu en begäran från kommissionen om upplysningar den 24 juli 2006 lämnade de nederländska myndigheterna in olika informationspaket (6). Efter en ny begäran om upplysningar den 29 september 2006 bad de nederländska myndigheterna den 13 oktober 2006 om en förlängning av svarsfristen.

| (10) | Under tiden satte utbyggnaden av nätet officiellt i gång den 12 oktober 2006 (7). I ljuset av detta avslogs den av de nederländska myndigheterna begärda förlängningen av fristen. Myndigheterna lämnade in en del av sina svar innan fristen löpte ut den 26 oktober, men en betydande mängd information tillhandahölls även den 30 oktober och den 16, 20 och 21 november 2006. |
| --- | --- |

(10)

Under tiden satte utbyggnaden av nätet officiellt i gång den 12 oktober 2006 (7). I ljuset av detta avslogs den av de nederländska myndigheterna begärda förlängningen av fristen. Myndigheterna lämnade in en del av sina svar innan fristen löpte ut den 26 oktober, men en betydande mängd information tillhandahölls även den 30 oktober och den 16, 20 och 21 november 2006.

| (11) | UPC begärde i ett förfarande att distriktsdomstolen i Amsterdam skulle ålägga Amsterdams kommun att efterleva skyldigheten att invänta godkännande enligt artikel 88.3 i EG-fördraget och att stoppa projektet till dess att kommissionen fattat sitt beslut. Denna begäran av UPC avvisades av distriktsdomstolen. Domstolen menade i sin dom av den 22 juni 2006 att det inte var troligt att kommunens deltagande i projektet innebar statligt stöd. Enligt domstolen kunde det blotta faktum att kommunen hade tagit initiativet till projektet inte anses vara en stödåtgärd. Dessutom drog domstolen slutsatsen att de initiala kostnader som Amsterdam stått för (studier osv.) skulle återbetalas genom partnerskapet Glasvezelnet Amsterdam CV och därför inte utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(11)

UPC begärde i ett förfarande att distriktsdomstolen i Amsterdam skulle ålägga Amsterdams kommun att efterleva skyldigheten att invänta godkännande enligt artikel 88.3 i EG-fördraget och att stoppa projektet till dess att kommissionen fattat sitt beslut. Denna begäran av UPC avvisades av distriktsdomstolen. Domstolen menade i sin dom av den 22 juni 2006 att det inte var troligt att kommunens deltagande i projektet innebar statligt stöd. Enligt domstolen kunde det blotta faktum att kommunen hade tagit initiativet till projektet inte anses vara en stödåtgärd. Dessutom drog domstolen slutsatsen att de initiala kostnader som Amsterdam stått för (studier osv.) skulle återbetalas genom partnerskapet Glasvezelnet Amsterdam CV och därför inte utgjorde statligt stöd.

| (12) | UPC meddelade kommissionen genom e-post den 22 september 2006 att företaget överklagat distriktsdomstolens dom (8). UPC och Amsterdams kommun meddelade kommissionen i november 2006 att appellationsdomstolen hade föreslagit UPC och Amsterdams kommun att avvakta kommissionens beslut innan domstolens dom skulle meddelas. Båda parterna godtog detta förslag (9). |
| --- | --- |

(12)

UPC meddelade kommissionen genom e-post den 22 september 2006 att företaget överklagat distriktsdomstolens dom (8). UPC och Amsterdams kommun meddelade kommissionen i november 2006 att appellationsdomstolen hade föreslagit UPC och Amsterdams kommun att avvakta kommissionens beslut innan domstolens dom skulle meddelas. Båda parterna godtog detta förslag (9).

| (13) | Genom en skrivelse av den 20 december 2006 meddelade kommissionen Nederländerna sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det anmälda stödet. |
| --- | --- |

(13)

Genom en skrivelse av den 20 december 2006 meddelade kommissionen Nederländerna sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det anmälda stödet.

| (14) | Genom en skrivelse av den 8 januari 2007 begärde de nederländska myndigheterna tillgång till olika handlingar som inlämnats av UPC och som omnämndes i beslutet om att inleda förfarandet. Genom en den 13 februari 2007 registrerad skrivelse gick UPC med på att låta de nederländska myndigheterna ta del av de efterfrågade handlingarna som kommissionen därefter tillställde myndigheterna. |
| --- | --- |

(14)

Genom en skrivelse av den 8 januari 2007 begärde de nederländska myndigheterna tillgång till olika handlingar som inlämnats av UPC och som omnämndes i beslutet om att inleda förfarandet. Genom en den 13 februari 2007 registrerad skrivelse gick UPC med på att låta de nederländska myndigheterna ta del av de efterfrågade handlingarna som kommissionen därefter tillställde myndigheterna.

| (15) | I sitt utslag av den 18 januari 2007 ogillade appellationsdomstolen i Amsterdam (10) UPC Nederlands överklagande mot Amsterdams kommun och yrkandet om att arbetet i samband med åtgärden skulle stoppas. Appellationsdomstolen fann att kommissionen visserligen i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande hyste tvivel om huruvida principen om en privat investerare i en marknadsekonomi hade iakttagits, men att Amsterdams kommun genom att tillhandahålla närmare information ändock kunde göra det troligt att så inte var fallet. Under dessa omständigheter ansåg domstolen att goda chanser förelåg för att kommissionen ändå skulle komma till slutsatsen att det inte var fråga om statligt stöd. Enligt domstolen skulle kommunens intressen skadas om allt arbete stoppades i samband med GNA, medan UPC inte skulle uppleva någon betydande nackdel av kommunens förberedande arbeten. |
| --- | --- |

(15)

I sitt utslag av den 18 januari 2007 ogillade appellationsdomstolen i Amsterdam (10) UPC Nederlands överklagande mot Amsterdams kommun och yrkandet om att arbetet i samband med åtgärden skulle stoppas. Appellationsdomstolen fann att kommissionen visserligen i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande hyste tvivel om huruvida principen om en privat investerare i en marknadsekonomi hade iakttagits, men att Amsterdams kommun genom att tillhandahålla närmare information ändock kunde göra det troligt att så inte var fallet. Under dessa omständigheter ansåg domstolen att goda chanser förelåg för att kommissionen ändå skulle komma till slutsatsen att det inte var fråga om statligt stöd. Enligt domstolen skulle kommunens intressen skadas om allt arbete stoppades i samband med GNA, medan UPC inte skulle uppleva någon betydande nackdel av kommunens förberedande arbeten.

| (16) | Genom en skrivelse av den 5 mars 2007 begärde UPC i syfte att motivera sitt klagomål ytterligare hos kommissionen att få tillgång till konfidentiell information som inlämnats av de nederländska myndigheterna samt att ett ”data room” (11)-förfarande skulle anordnas för att företaget skulle kunna undersöka de nederländska myndigheternas påståenden. Genom en skrivelse av den 26 mars 2007 meddelade kommissionen UPC att statsstödsförfarandenas bestämmelser inte medger berörda parter tillgång till den efterfrågade konfidentiella informationen eller ”data room”-förfaranden. |
| --- | --- |

(16)

Genom en skrivelse av den 5 mars 2007 begärde UPC i syfte att motivera sitt klagomål ytterligare hos kommissionen att få tillgång till konfidentiell information som inlämnats av de nederländska myndigheterna samt att ett ”data room” (11)-förfarande skulle anordnas för att företaget skulle kunna undersöka de nederländska myndigheternas påståenden. Genom en skrivelse av den 26 mars 2007 meddelade kommissionen UPC att statsstödsförfarandenas bestämmelser inte medger berörda parter tillgång till den efterfrågade konfidentiella informationen eller ”data room”-förfaranden.

| (17) | De nederländska myndigheterna bemötte genom en skrivelse, som registrerades den 16 mars 2007, kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande (nedan kallat beslutet om att inleda ett förfarande). |
| --- | --- |

(17)

De nederländska myndigheterna bemötte genom en skrivelse, som registrerades den 16 mars 2007, kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande (nedan kallat beslutet om att inleda ett förfarande).

| (18) | Efter någon skriftväxling mellan kommissionen och de nederländska myndigheterna i fråga om konfidentialitetsfrågan sändes den offentliga versionen av beslutet om att inleda ett förfarande den 23 april 2007 till de klagande och offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (12). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(18)

Efter någon skriftväxling mellan kommissionen och de nederländska myndigheterna i fråga om konfidentialitetsfrågan sändes den offentliga versionen av beslutet om att inleda ett förfarande den 23 april 2007 till de klagande och offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (12). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga.

| (19) | Efter det att förfarandet inletts mottog kommissionen synpunkter från fem berörda parter, nämligen Liberty Global/UPC (13), Com Hem (14), Ono (15), France Telecom (16) och ytterligare en part som önskar förbli anonym (17). Genom en skrivelse, registrerad den 30 juli 2007, sände kommissionen dessa berörda parters synpunkter till de nederländska myndigheterna. De nederländska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 17 september 2007. |
| --- | --- |

(19)

Efter det att förfarandet inletts mottog kommissionen synpunkter från fem berörda parter, nämligen Liberty Global/UPC (13), Com Hem (14), Ono (15), France Telecom (16) och ytterligare en part som önskar förbli anonym (17). Genom en skrivelse, registrerad den 30 juli 2007, sände kommissionen dessa berörda parters synpunkter till de nederländska myndigheterna. De nederländska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 17 september 2007.

| (20) | Kommissionens avdelningar träffade företrädare för Liberty Global/UPC den 5 juli 2007 och de nederländska myndigheterna den 5 november 2007. De nederländska myndigheterna sände ytterligare upplysningar den 9 och 12 november 2007. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionens avdelningar träffade företrädare för Liberty Global/UPC den 5 juli 2007 och de nederländska myndigheterna den 5 november 2007. De nederländska myndigheterna sände ytterligare upplysningar den 9 och 12 november 2007.

II   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

| (21) | Amsterdams kommun beslöt 2004 att undersöka möjligheterna till en investering i ett FTTH-accessnät för elektronisk kommunikation (18) (Citynet Amsterdam). Efter rapporterna, marknadsundersökningarna och de första kontakterna med potentiella investerare beslöt kommunen i december 2005 officiellt att börja med investeringen och fastställa villkoren för hur investeringen skulle kunna göras. |
| --- | --- |

(21)

Amsterdams kommun beslöt 2004 att undersöka möjligheterna till en investering i ett FTTH-accessnät för elektronisk kommunikation (18) (Citynet Amsterdam). Efter rapporterna, marknadsundersökningarna och de första kontakterna med potentiella investerare beslöt kommunen i december 2005 officiellt att börja med investeringen och fastställa villkoren för hur investeringen skulle kunna göras.

| (22) | Det planerade fiberaccessnätet i Amsterdam ska betjäna 37 000 hushåll i Amsterdam och i kommundelarna Zeeburg, Osdorp och Oost-Watergraafsmeer, som tillsammans utgör ungefär 10 % av Amsterdams kommun. Kommunen har även tillkännagivit att den på lång sikt vill utvidga projektet till andra delar staden, med sammanlagt upp till 400 000 anslutna hushåll. Denna eventuella utvidgning ingår dock inte i det här bedömda projektet. |
| --- | --- |

(22)

Det planerade fiberaccessnätet i Amsterdam ska betjäna 37 000 hushåll i Amsterdam och i kommundelarna Zeeburg, Osdorp och Oost-Watergraafsmeer, som tillsammans utgör ungefär 10 % av Amsterdams kommun. Kommunen har även tillkännagivit att den på lång sikt vill utvidga projektet till andra delar staden, med sammanlagt upp till 400 000 anslutna hushåll. Denna eventuella utvidgning ingår dock inte i det här bedömda projektet.

| (23) | Amsterdamprojektet bygger på en modell med tre skikt som återges schematiskt i figur 1.
  Figur 1
  Förenklad översikt över projektet Citynet Amsterdam |
| --- | --- |

(23)

Amsterdamprojektet bygger på en modell med tre skikt som återges schematiskt i figur 1.

Figur 1

Förenklad översikt över projektet Citynet Amsterdam

Image

| (24) | Det första skiktet är den så kallade ”passiva nätinfrastrukturen” och omfattar kabelrör, fiberkablar och gatuskåp för utrustning. |
| --- | --- |

(24)

Det första skiktet är den så kallade ”passiva nätinfrastrukturen” och omfattar kabelrör, fiberkablar och gatuskåp för utrustning.

| (25) | Denna passiva infrastruktur aktiveras med telekommunikationsutrustning (det andra eller ”aktiva skiktet”) med hjälp av en operatör i grossistledet som administrerar och underhåller nätet och erbjuder grossisttjänster till operatörer i detaljistledet. Det aktiva skiktet innefattar administrations-, kontroll- och underhållssystem som är nödvändiga för att driva nätet, exempelvis växlar, router och splitter. |
| --- | --- |

(25)

Denna passiva infrastruktur aktiveras med telekommunikationsutrustning (det andra eller ”aktiva skiktet”) med hjälp av en operatör i grossistledet som administrerar och underhåller nätet och erbjuder grossisttjänster till operatörer i detaljistledet. Det aktiva skiktet innefattar administrations-, kontroll- och underhållssystem som är nödvändiga för att driva nätet, exempelvis växlar, router och splitter.

| (26) | Operatören i grossistledet ger operatörerna i detaljistledet öppen och icke-diskriminerande tillgång för deras utbud av televisions-, bredband- och telefonitjänster och andra Internettjänster riktat till slutanvändarna (det tredje skiktet eller ”tjänsteskiktet”). För att kunna erbjuda dessa tjänster måste leverantörerna av detaljisttjänster bl.a. investera i utrustning, skaffa fram innehåll samt driva en egen tjänsteplattform (underhåll, kundvård och fakturering). |
| --- | --- |

(26)

Operatören i grossistledet ger operatörerna i detaljistledet öppen och icke-diskriminerande tillgång för deras utbud av televisions-, bredband- och telefonitjänster och andra Internettjänster riktat till slutanvändarna (det tredje skiktet eller ”tjänsteskiktet”). För att kunna erbjuda dessa tjänster måste leverantörerna av detaljisttjänster bl.a. investera i utrustning, skaffa fram innehåll samt driva en egen tjänsteplattform (underhåll, kundvård och fakturering).

| (27) | Ägare och förvaltare av den passiva infrastrukturen blir partnerskapet Glasvezelnet Amsterdam CV (nedan kallat GNA) (19), vari ingår som aktieägare Amsterdams kommun, två privata investerare, ING Real Estate (nedan kallat ING RE) (20) och Reggefiber (21), liksom fem dotterföretag till kommunala bostadsbolag (22). Den 11 april 2006 slöt parterna ett samarbetsavtal och investeringsavtalet (”CV-overeenkomst”) undertecknades den 26 maj 2006. |
| --- | --- |

(27)

Ägare och förvaltare av den passiva infrastrukturen blir partnerskapet Glasvezelnet Amsterdam CV (nedan kallat GNA) (19), vari ingår som aktieägare Amsterdams kommun, två privata investerare, ING Real Estate (nedan kallat ING RE) (20) och Reggefiber (21), liksom fem dotterföretag till kommunala bostadsbolag (22). Den 11 april 2006 slöt parterna ett samarbetsavtal och investeringsavtalet (”CV-overeenkomst”) undertecknades den 26 maj 2006.

| (28) | Amsterdams kommun investerar 6 miljoner euro, ING RE och Reggefiber vardera 3 miljoner euro, tre kommunala bostadsbolag var och en 1,5 miljoner euro och två kommunala bostadsbolag vardera 750 000 euro (23). Det totala deltagandet uppgår till 18 miljoner euro. Dessutom har GNA fått ett lån av [...] (24) på [...] euro (25). Totalkostnaden för projektet är beräknad till 30 miljoner euro. Såsom anges i figur 1 äger Amsterdams kommun en tredjedel av aktierna i GNA, de två privata investerarna tillsammans ytterligare en tredjedel, medan dotterföretag till de kommunala bostadsbolagen kontrollerar den återstående tredjedelen. |
| --- | --- |

(28)

Amsterdams kommun investerar 6 miljoner euro, ING RE och Reggefiber vardera 3 miljoner euro, tre kommunala bostadsbolag var och en 1,5 miljoner euro och två kommunala bostadsbolag vardera 750 000 euro (23). Det totala deltagandet uppgår till 18 miljoner euro. Dessutom har GNA fått ett lån av [...] (24) på [...] euro (25). Totalkostnaden för projektet är beräknad till 30 miljoner euro. Såsom anges i figur 1 äger Amsterdams kommun en tredjedel av aktierna i GNA, de två privata investerarna tillsammans ytterligare en tredjedel, medan dotterföretag till de kommunala bostadsbolagen kontrollerar den återstående tredjedelen.

| (29) | GNA:s passiva nät ska aktiveras och drivas av BBned (26), på grundval av ett kontrakt mellan GNA och BBned som slöts den [...]. BBned kommer att vara tvunget att göra de investeringar som behövs för att erbjuda tillgång till nätet för grossister. BBned ska hyra fiber från GNA och ha [...] (27) rätt att erbjuda överföring i grossistledet och därmed sammanhängande tjänster till operatörerna i detaljistledet på egen risk. För användningen av det passiva nätet ska BBned betala en ersättning per hushåll som är anslutet till GNA. |
| --- | --- |

(29)

GNA:s passiva nät ska aktiveras och drivas av BBned (26), på grundval av ett kontrakt mellan GNA och BBned som slöts den [...]. BBned kommer att vara tvunget att göra de investeringar som behövs för att erbjuda tillgång till nätet för grossister. BBned ska hyra fiber från GNA och ha [...] (27) rätt att erbjuda överföring i grossistledet och därmed sammanhängande tjänster till operatörerna i detaljistledet på egen risk. För användningen av det passiva nätet ska BBned betala en ersättning per hushåll som är anslutet till GNA.

| (30) | Operatören i grossistledet ska obehindrat erbjuda icke diskriminerande tillgång till operatörer i detaljistledet som tillhandahåller tjänster på områdena television, telefoni och bredband/Internetåtkomst. De tjänster som kommer att erbjudas via det nya nätet ska konkurrera med det befintliga utbudet från kabel- och telekommunikationsföretag som t.ex. KPN och UPC. På grundval av en offentliga källa förefaller BBned ha slutit kontrakt med olika leverantörer av detaljisttjänster som redan börjat leverera ”triple play”-tjänster (28) via GNA-nätet till slutanvändarna. Kommissionen noterar att BBned också är verksamt på detaljistnivå via sina dotterföretag Pilmo och Bbeyond. |
| --- | --- |

(30)

Operatören i grossistledet ska obehindrat erbjuda icke diskriminerande tillgång till operatörer i detaljistledet som tillhandahåller tjänster på områdena television, telefoni och bredband/Internetåtkomst. De tjänster som kommer att erbjudas via det nya nätet ska konkurrera med det befintliga utbudet från kabel- och telekommunikationsföretag som t.ex. KPN och UPC. På grundval av en offentliga källa förefaller BBned ha slutit kontrakt med olika leverantörer av detaljisttjänster som redan börjat leverera ”triple play”-tjänster (28) via GNA-nätet till slutanvändarna. Kommissionen noterar att BBned också är verksamt på detaljistnivå via sina dotterföretag Pilmo och Bbeyond.

III   SKÄL TILL ATT ETT FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE INLEDDES

| (31) | Den 20 december 2006 beslöt kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande eftersom ofullständigt bevismaterial inkommit från de nederländska myndigheterna för bedömningen av om Amsterdams kommuns investering i GNA överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Kommissionen ansåg det såväl av materiella som av formella (29) skäl vara nödvändigt att inleda ett formellt granskningsförfarande. |
| --- | --- |

(31)

Den 20 december 2006 beslöt kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande eftersom ofullständigt bevismaterial inkommit från de nederländska myndigheterna för bedömningen av om Amsterdams kommuns investering i GNA överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Kommissionen ansåg det såväl av materiella som av formella (29) skäl vara nödvändigt att inleda ett formellt granskningsförfarande.

| (32) | Kommissionen var framför allt inte övertygad om att Amsterdams kommuns investering i GNA hade ägt rum ”samtidigt”, dvs. vid samma tidpunkt som de privata investeringarna från ING RE och Reggefiber. Dessutom var kommissionen inte säker på att villkoren för Amsterdams kommuns investering i GNA var desamma som villkoren för övriga parters investeringar. Dessa betänkligheter föranleddes främst av att Amsterdams kommun bidrog med pengar till Citynet-projektet innan GNA hade bildats (de s.k. förhandsinvesteringarna) (30). På grundval av den preliminära undersökningen betvivlade kommissionen även om GNA:s affärsplan verkligen var genomförbar. Det var således vid den tidpunkten inte möjligt att utesluta inslag av statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen var framför allt inte övertygad om att Amsterdams kommuns investering i GNA hade ägt rum ”samtidigt”, dvs. vid samma tidpunkt som de privata investeringarna från ING RE och Reggefiber. Dessutom var kommissionen inte säker på att villkoren för Amsterdams kommuns investering i GNA var desamma som villkoren för övriga parters investeringar. Dessa betänkligheter föranleddes främst av att Amsterdams kommun bidrog med pengar till Citynet-projektet innan GNA hade bildats (de s.k. förhandsinvesteringarna) (30). På grundval av den preliminära undersökningen betvivlade kommissionen även om GNA:s affärsplan verkligen var genomförbar. Det var således vid den tidpunkten inte möjligt att utesluta inslag av statligt stöd.

| (33) | Bortsett från dessa svårigheter och effekten av eventuellt statligt stöd på de privata parternas investeringar motiverades förfarandet likaså av att de nederländska myndigheterna inte gett kommissionen alla upplysningar som behövdes för att kunna bedöma projektet. |
| --- | --- |

(33)

Bortsett från dessa svårigheter och effekten av eventuellt statligt stöd på de privata parternas investeringar motiverades förfarandet likaså av att de nederländska myndigheterna inte gett kommissionen alla upplysningar som behövdes för att kunna bedöma projektet.

| (34) | Kommissionen inledde också slutligen det formella granskningsförfarandet för att ge de nederländska myndigheterna och berörda parter tillfälle att redogöra för sina synpunkter på kommissionens preliminära bedömning av den beskrivna åtgärden och att meddela eventuell relevant information angående åtgärden. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen inledde också slutligen det formella granskningsförfarandet för att ge de nederländska myndigheterna och berörda parter tillfälle att redogöra för sina synpunkter på kommissionens preliminära bedömning av den beskrivna åtgärden och att meddela eventuell relevant information angående åtgärden.

IV   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (35) | UPC sände sin synpunkter i en skrivelse som inkom den 17 juli 2007. Företaget vidhöll häri ståndpunkten att det redan före kommissionens beslut om att inleda ett förfarande (31) hade tillkännagett att Citynet-projektets affärsplan byggde på orealistiska ekonomiska hypoteser, framför allt i fråga om penetrationsgrad och grossistpriser, och att affärsplanen således inte föreföll kommersiellt hållbar. För att underbygga denna ståndpunkt lämnade UPC in en rapport från en konsultfirma, RBB Economics, som utgör en àjourförd version av andra rapporter utarbetade av samma firma i denna fråga (32). Rapporten lades fram innan det formella granskningsförfarandet inleddes (33). |
| --- | --- |

(35)

UPC sände sin synpunkter i en skrivelse som inkom den 17 juli 2007. Företaget vidhöll häri ståndpunkten att det redan före kommissionens beslut om att inleda ett förfarande (31) hade tillkännagett att Citynet-projektets affärsplan byggde på orealistiska ekonomiska hypoteser, framför allt i fråga om penetrationsgrad och grossistpriser, och att affärsplanen således inte föreföll kommersiellt hållbar. För att underbygga denna ståndpunkt lämnade UPC in en rapport från en konsultfirma, RBB Economics, som utgör en àjourförd version av andra rapporter utarbetade av samma firma i denna fråga (32). Rapporten lades fram innan det formella granskningsförfarandet inleddes (33).

| (36) | När det gäller projektets kommersiella hållbarhet hävdar UPC att det nya fibernätet inte sätter operatörerna i stånd att erbjuda några betydande andra tjänster än de som redan levereras av de nuvarande operatörerna. Med hänsyn till att bredbandspenetrationen i de av GNA betjänade stadsdelarna redan uppgår till 65 % av hushållen, skulle det nya nätet inte kunna attrahera tillräckligt många användare för att göra affärsplanen lönsam. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller projektets kommersiella hållbarhet hävdar UPC att det nya fibernätet inte sätter operatörerna i stånd att erbjuda några betydande andra tjänster än de som redan levereras av de nuvarande operatörerna. Med hänsyn till att bredbandspenetrationen i de av GNA betjänade stadsdelarna redan uppgår till 65 % av hushållen, skulle det nya nätet inte kunna attrahera tillräckligt många användare för att göra affärsplanen lönsam.

| (37) | För att understödja detta argument lade UPC fram uppgifter beträffande det totala bortfallet av kunder (34) för det egna kabelnätet i de områden där GNA redan erbjuder ”triple play”-tjänster (35). Detta bortfall avser perioden 1 januari 2006–1 juni 2007 i de områden där GNA-nätet ska byggas. De maximala kundbortfallssiffrorna visar att UPC:s penetration i fråga om analog kabel-TV, Internetanslutning, telefoni och digital television var stabil i de aktuella områdena, och till och med ökade något i fråga om Internetanslutning. UPC påpekar därför att det inte finns några tecken på att det på grund av GNA:s närvaro var fråga om någon tydlig nedgång av penetrationsgraden. |
| --- | --- |

(37)

För att understödja detta argument lade UPC fram uppgifter beträffande det totala bortfallet av kunder (34) för det egna kabelnätet i de områden där GNA redan erbjuder ”triple play”-tjänster (35). Detta bortfall avser perioden 1 januari 2006–1 juni 2007 i de områden där GNA-nätet ska byggas. De maximala kundbortfallssiffrorna visar att UPC:s penetration i fråga om analog kabel-TV, Internetanslutning, telefoni och digital television var stabil i de aktuella områdena, och till och med ökade något i fråga om Internetanslutning. UPC påpekar därför att det inte finns några tecken på att det på grund av GNA:s närvaro var fråga om någon tydlig nedgång av penetrationsgraden.

| (38) | Vidare påstår UPC att den framgångsrika fiberkabelutbyggnaden i de nederländska orterna Nuenen och Hillegom (36), som de nederländska myndigheterna hänvisat till, inte utan vidare kan jämföras med projektet i Amsterdam eftersom dessa projekt ska ha fått betydande stöd från det nederländska ekonomiministeriet, nätet ägs gemensamt av invånarna och operatörerna, projekten är tämligen småskaliga (37) och de redan befintliga bredbandsoperatörerna bara erbjöd allmänna bredbandstjänster på de båda orterna. Detta i motsats till situationen i Amsterdam, där snabba tjänster redan erbjuds via de befintliga kabel- och telekommunikationsnäten. |
| --- | --- |

(38)

Vidare påstår UPC att den framgångsrika fiberkabelutbyggnaden i de nederländska orterna Nuenen och Hillegom (36), som de nederländska myndigheterna hänvisat till, inte utan vidare kan jämföras med projektet i Amsterdam eftersom dessa projekt ska ha fått betydande stöd från det nederländska ekonomiministeriet, nätet ägs gemensamt av invånarna och operatörerna, projekten är tämligen småskaliga (37) och de redan befintliga bredbandsoperatörerna bara erbjöd allmänna bredbandstjänster på de båda orterna. Detta i motsats till situationen i Amsterdam, där snabba tjänster redan erbjuds via de befintliga kabel- och telekommunikationsnäten.

| (39) | Eftersom GNA:s affärsplan enligt UPC sannolikt inte är realistisk rimmar Amsterdams kommuns investering i GNA illa med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och utgör statligt stöd. Under åberopande av kommissionens beslut i Appingedam-ärendet (38) upprepar UPC vidare sin tidigare ståndpunkt att något statligt stöd till projektet inte kan anses vara förenligt med fördraget eftersom det varken är nödvändigt eller proportionellt. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom GNA:s affärsplan enligt UPC sannolikt inte är realistisk rimmar Amsterdams kommuns investering i GNA illa med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och utgör statligt stöd. Under åberopande av kommissionens beslut i Appingedam-ärendet (38) upprepar UPC vidare sin tidigare ståndpunkt att något statligt stöd till projektet inte kan anses vara förenligt med fördraget eftersom det varken är nödvändigt eller proportionellt.

| (40) | Vidare hyser UPC tvivel om huruvida den offentliga investeringen i GNA ägt rum på samma villkor som GNA:s övriga aktieägares investeringar. UPC hävdar att det faktum att Amsterdams kommun gjorde vissa förhandsinvesteringar och att andra GNA-aktieägare beslöt att delta i projektet efter det att kommunen hade låtit göra genomförbarhetsstudier, låter antyda att alla aktieägares investeringar inte skedde på samma villkor, vilket gör åtgärdens marknadskonformitet än mer tvivelaktig. |
| --- | --- |

(40)

Vidare hyser UPC tvivel om huruvida den offentliga investeringen i GNA ägt rum på samma villkor som GNA:s övriga aktieägares investeringar. UPC hävdar att det faktum att Amsterdams kommun gjorde vissa förhandsinvesteringar och att andra GNA-aktieägare beslöt att delta i projektet efter det att kommunen hade låtit göra genomförbarhetsstudier, låter antyda att alla aktieägares investeringar inte skedde på samma villkor, vilket gör åtgärdens marknadskonformitet än mer tvivelaktig.

| (41) | Slutligen framhåller UPC att om projektet misslyckas, skulle nätet eventuellt säljas billigt till någon annan operatör, som då inte behöver bära de totala investeringskostnaderna. Denna operatör skulle således kunna stärka sin konkurrensposition genom att profitera på ett offentligt finansierat projekt. UPC understryker även åtgärdens föregivna prejudicerande karaktär. Om kommissionen skulle dra slutsatsen att åtgärden inte utgör statligt stöd skulle andra kommuner kunde följa Amsterdam i spåren och bygga FTTH-nät. UPC framhåller att det nederländska ekonomiministeriet och ett teknikföretag, Arcadis (39), redan har tagit fram en gratis åtkomlig beräkningsmodell on-line (40), varigenom kommuner enligt företaget uppmuntras att anlägga egna FTTH-nät. |
| --- | --- |

(41)

Slutligen framhåller UPC att om projektet misslyckas, skulle nätet eventuellt säljas billigt till någon annan operatör, som då inte behöver bära de totala investeringskostnaderna. Denna operatör skulle således kunna stärka sin konkurrensposition genom att profitera på ett offentligt finansierat projekt. UPC understryker även åtgärdens föregivna prejudicerande karaktär. Om kommissionen skulle dra slutsatsen att åtgärden inte utgör statligt stöd skulle andra kommuner kunde följa Amsterdam i spåren och bygga FTTH-nät. UPC framhåller att det nederländska ekonomiministeriet och ett teknikföretag, Arcadis (39), redan har tagit fram en gratis åtkomlig beräkningsmodell on-line (40), varigenom kommuner enligt företaget uppmuntras att anlägga egna FTTH-nät.

| (42) | ONO, en spansk kabeloperatör som erbjuder radio-/TV-, överförings- och telekommunikationstjänster, anser att kommissionen strikt måste tillämpa testet gällande principen om privata investerare i en marknadsekonomi eftersom andra kommuner skulle kunna följa Amsterdams exempel och för liknande projekt stödja sig på denna princip, varigenom det offentliga stödet skulle kunna sprida sig. ONO hävdar att offentligt stöd endast kan tillämpas under väl avgränsade omständigheter, som t.ex. vid marknadsmisslyckanden, med tanke på att garantera åtgärdens proportionalitet eller för att efterleva principen om teknisk neutralitet, vilket det tydligen inte är fråga om i denna åtgärd. ONO hävdar att om Amsterdams investering utgör statligt stöd, skulle det vara oförenligt med den gemensamma marknaden, eftersom omständigheterna är identiska med dem i Appingedam-ärendet (41), och eventuellt utbetalat stöd måste i så fall krävas tillbaka. ONO pekar på beslutets föregivna prejudicerande karaktär i frågan om, och på vilka villkor, utbyggnaden av FTTH-näten kan stödjas med offentliga medel. |
| --- | --- |

(42)

ONO, en spansk kabeloperatör som erbjuder radio-/TV-, överförings- och telekommunikationstjänster, anser att kommissionen strikt måste tillämpa testet gällande principen om privata investerare i en marknadsekonomi eftersom andra kommuner skulle kunna följa Amsterdams exempel och för liknande projekt stödja sig på denna princip, varigenom det offentliga stödet skulle kunna sprida sig. ONO hävdar att offentligt stöd endast kan tillämpas under väl avgränsade omständigheter, som t.ex. vid marknadsmisslyckanden, med tanke på att garantera åtgärdens proportionalitet eller för att efterleva principen om teknisk neutralitet, vilket det tydligen inte är fråga om i denna åtgärd. ONO hävdar att om Amsterdams investering utgör statligt stöd, skulle det vara oförenligt med den gemensamma marknaden, eftersom omständigheterna är identiska med dem i Appingedam-ärendet (41), och eventuellt utbetalat stöd måste i så fall krävas tillbaka. ONO pekar på beslutets föregivna prejudicerande karaktär i frågan om, och på vilka villkor, utbyggnaden av FTTH-näten kan stödjas med offentliga medel.

| (43) | France Telecom (nedan kallat FT), den etablerade telekomoperatören för det fasta nätet i Frankrike, intar samma ståndpunkt som UPC och ONO. Företaget betvivlade att Amsterdams kommuns investering i Citynet-projektet överensstämmer med principen om privata investerare. FT stöder vidare kommissionens tillvägagångssätt att bland statsstödsåtgärder särskilja mellan ”vita”, ”gråa” och ”svarta” områden, vilket den gör vid bedömningar av stödets förenlighet (42). FT hävdar att statligt stöd inom ”svarta” områden (exempelvis Amsterdam) är svårt att rättfärdiga eftersom detta leder till allvarlig snedvridning av konkurrensen. Enligt FT skulle detta i synnerhet gälla för den föreliggande åtgärden eftersom byggandet av fiberaccessnätet kräver stora investeringar från marknadsaktörer. |
| --- | --- |

(43)

France Telecom (nedan kallat FT), den etablerade telekomoperatören för det fasta nätet i Frankrike, intar samma ståndpunkt som UPC och ONO. Företaget betvivlade att Amsterdams kommuns investering i Citynet-projektet överensstämmer med principen om privata investerare. FT stöder vidare kommissionens tillvägagångssätt att bland statsstödsåtgärder särskilja mellan ”vita”, ”gråa” och ”svarta” områden, vilket den gör vid bedömningar av stödets förenlighet (42). FT hävdar att statligt stöd inom ”svarta” områden (exempelvis Amsterdam) är svårt att rättfärdiga eftersom detta leder till allvarlig snedvridning av konkurrensen. Enligt FT skulle detta i synnerhet gälla för den föreliggande åtgärden eftersom byggandet av fiberaccessnätet kräver stora investeringar från marknadsaktörer.

| (44) | De synpunkter som lämnats av Com Hem, en svensk kabeloperatör, ansluter till de som inkommit från de övriga operatörerna. Com Hem betvivlar generellt marknadskonformiteten hos Amsterdams kommuns investering. I de synpunkter Com Hem lämnar, hävdar företaget att de offentliga medlen för bredbandsprojekt i stadsområden sällan överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och i hög grad snedvrider konkurrensen. Com Hem efterlyser vidare en sträng tillämpning av denna princip och understryker det föreliggande ärendets prejudicerande karaktär för framtida investeringar som görs av kommuner och andra offentliga organ. |
| --- | --- |

(44)

De synpunkter som lämnats av Com Hem, en svensk kabeloperatör, ansluter till de som inkommit från de övriga operatörerna. Com Hem betvivlar generellt marknadskonformiteten hos Amsterdams kommuns investering. I de synpunkter Com Hem lämnar, hävdar företaget att de offentliga medlen för bredbandsprojekt i stadsområden sällan överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och i hög grad snedvrider konkurrensen. Com Hem efterlyser vidare en sträng tillämpning av denna princip och understryker det föreliggande ärendets prejudicerande karaktär för framtida investeringar som görs av kommuner och andra offentliga organ.

| (45) | En annan part som begärt att få förbli anonym och som erbjuder telekommunikationstjänster i olika europeiska länder, välkomnar kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande. Detta företag hävdar att dess investeringar äventyras genom kommunernas initiativ med offentliga medel som snedvrider marknaden. Företaget förväntar sig att kommissionen ska förbjuda användningen av offentliga medel i projektet Citynet Amsterdam. |
| --- | --- |

(45)

En annan part som begärt att få förbli anonym och som erbjuder telekommunikationstjänster i olika europeiska länder, välkomnar kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande. Detta företag hävdar att dess investeringar äventyras genom kommunernas initiativ med offentliga medel som snedvrider marknaden. Företaget förväntar sig att kommissionen ska förbjuda användningen av offentliga medel i projektet Citynet Amsterdam.

V   KOMMENTARER FRÅN DE NEDERLÄNDSKA MYNDIGHETERNA

| (46) | Genom en skrivelse som inkom den 16 mars 2007 svarade de nederländska myndigheterna på kommissionens beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande. Vidare tillkännagav de sina kommentarer angående de icke-konfidentiella versionerna av RBB:s studier som utförts på UPC:s uppdrag. |
| --- | --- |

(46)

Genom en skrivelse som inkom den 16 mars 2007 svarade de nederländska myndigheterna på kommissionens beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande. Vidare tillkännagav de sina kommentarer angående de icke-konfidentiella versionerna av RBB:s studier som utförts på UPC:s uppdrag.

| (47) | I alla sina kommentarer vidhåller de nederländska myndigheterna att Amsterdams kommuns investering i GNA överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och således inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(47)

I alla sina kommentarer vidhåller de nederländska myndigheterna att Amsterdams kommuns investering i GNA överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och således inte utgör statligt stöd.

V.1   Kommentarer i samband med beslutet att inleda ett förfarande

| (48) | De nederländska myndigheterna hävdar att fibernät i stor skala anläggs i Förenta staterna och Asien och att Europa därigenom hamnar på efterkälken. De påstår att projekt, som det i detta fall aktuella, är särskilt positiva för den europeiska ekonomin och helt ansluter sig till Lissabon-agendan (43). |
| --- | --- |

(48)

De nederländska myndigheterna hävdar att fibernät i stor skala anläggs i Förenta staterna och Asien och att Europa därigenom hamnar på efterkälken. De påstår att projekt, som det i detta fall aktuella, är särskilt positiva för den europeiska ekonomin och helt ansluter sig till Lissabon-agendan (43).

| (49) | Myndigheterna understryker vidare den konkurrensbefordrande karaktären hos GNA:s affärsmodell, som – i motsats till kabelföretagens slutna modell – erbjuder öppen och icke diskriminerande tillgång till alla operatörer i detaljistledet. De hävdar att den nya affärsmodellen bland annat främjar konkurrensen på tjänsteområdet, stimulerar till innovation och hjälper till att minska risken för tjänsteleverantörerna genom att göra det möjligt för dem att använda finansiering som passar riskprofilen för varje skikt. |
| --- | --- |

(49)

Myndigheterna understryker vidare den konkurrensbefordrande karaktären hos GNA:s affärsmodell, som – i motsats till kabelföretagens slutna modell – erbjuder öppen och icke diskriminerande tillgång till alla operatörer i detaljistledet. De hävdar att den nya affärsmodellen bland annat främjar konkurrensen på tjänsteområdet, stimulerar till innovation och hjälper till att minska risken för tjänsteleverantörerna genom att göra det möjligt för dem att använda finansiering som passar riskprofilen för varje skikt.

| (50) | De nederländska myndigheterna anser att det också med tanke på den bakgrund som projektets aktieägare har, framgår att GNA-projektet finansieras på ett sätt som är marknadskonformt. De framhåller att två privata investerare, liksom de kommersiella dotterföretagen till kommunala bostadsbolag, är beredda att delta i projektet på samma villkor som kommunen. Vidare nämner myndigheterna de öppna offentliga förfarandena för anbudsinfordran för byggandet av nätet och för erbjudandet av grossisttjänster via nätet. Vidare pekar de på att det faktum att GNA fått ett betydande banklån på marknadsvillkor tydligt visar att projektet och den bakomliggande affärsplanen är marknadskonform. |
| --- | --- |

(50)

De nederländska myndigheterna anser att det också med tanke på den bakgrund som projektets aktieägare har, framgår att GNA-projektet finansieras på ett sätt som är marknadskonformt. De framhåller att två privata investerare, liksom de kommersiella dotterföretagen till kommunala bostadsbolag, är beredda att delta i projektet på samma villkor som kommunen. Vidare nämner myndigheterna de öppna offentliga förfarandena för anbudsinfordran för byggandet av nätet och för erbjudandet av grossisttjänster via nätet. Vidare pekar de på att det faktum att GNA fått ett betydande banklån på marknadsvillkor tydligt visar att projektet och den bakomliggande affärsplanen är marknadskonform.

| (51) | De nederländska myndigheterna hävdar också att de många jämförbara framgångsrika fiberprojekt som marknadsaktörer har utfört i hela Europa, och framför allt i Nederländerna (44), tillräckligt visar att dylika investeringar kan ske på normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(51)

De nederländska myndigheterna hävdar också att de många jämförbara framgångsrika fiberprojekt som marknadsaktörer har utfört i hela Europa, och framför allt i Nederländerna (44), tillräckligt visar att dylika investeringar kan ske på normala marknadsvillkor.

| (52) | I fråga om Amsterdams kommuns förhandsinvesteringar påpekade kommissionen i sitt beslut om att inleda ett förfarande att kommunen redan före bildandet av GNA hade vidtagit initiativ som föreföll gå längre än vad som kunde förstås med vanlig ”normal marknadspraxis”. Kommissionen ställde sig frågan om en del av startrisken för det arbete som GNA:s affärsplan bygger på, möjligen redan hade absorberats av Amsterdams kommun, innan ING och Reggefiber bidrog med sin investering i GNA. Av de upplysningar som överlämnats av de nederländska myndigheterna före inledandet av ett formellt granskningsförfarande framgick det inte tydligt om alla GNA:s aktieägare hade gjort sina investeringar på samma villkor. |
| --- | --- |

(52)

I fråga om Amsterdams kommuns förhandsinvesteringar påpekade kommissionen i sitt beslut om att inleda ett förfarande att kommunen redan före bildandet av GNA hade vidtagit initiativ som föreföll gå längre än vad som kunde förstås med vanlig ”normal marknadspraxis”. Kommissionen ställde sig frågan om en del av startrisken för det arbete som GNA:s affärsplan bygger på, möjligen redan hade absorberats av Amsterdams kommun, innan ING och Reggefiber bidrog med sin investering i GNA. Av de upplysningar som överlämnats av de nederländska myndigheterna före inledandet av ett formellt granskningsförfarande framgick det inte tydligt om alla GNA:s aktieägare hade gjort sina investeringar på samma villkor.

| (53) | I sitt svar understryker de nederländska myndigheterna att alla investerare den 24 maj 2006 hade förbundit sig att investera i GNA på samma villkor. |
| --- | --- |

(53)

I sitt svar understryker de nederländska myndigheterna att alla investerare den 24 maj 2006 hade förbundit sig att investera i GNA på samma villkor.

| (54) | När det gäller förhandsinvesteringarna, som uppgår till ett belopp av [...] euro, förklarar de nederländska myndigheterna att alla GNA:s aktieägare från första början överenskommit att Amsterdams kommuns förhandsinvesteringar ska återbetalas av GNA. För att understödja detta påstående framhåller de nederländska myndigheterna att förhandsinvesteringarna uppdelats i två delar. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller förhandsinvesteringarna, som uppgår till ett belopp av [...] euro, förklarar de nederländska myndigheterna att alla GNA:s aktieägare från första början överenskommit att Amsterdams kommuns förhandsinvesteringar ska återbetalas av GNA. För att understödja detta påstående framhåller de nederländska myndigheterna att förhandsinvesteringarna uppdelats i två delar.

| (55) | Vad den första delen beträffar, förklarar de nederländska myndigheterna att även om avtalet om bildandet av GNA där alla parter förpliktigas göra investeringar på [...] euro undertecknades först den 24 maj 2006, hade GNA:s framtida aktieägare i sina avsiktsförklaringar av den [...] gemensamt beslutat om att skjuta till ett belopp på [...] euro (exklusive moms) för projektets förberedelsekostnader. Detta belopp täckte bland annat kostnaderna för anbudsinfordran i samband med valet av konstruktören av nätet (BAM/Draka) och av operatören (BBNed), vissa kostnader i samband med anmälningsförfarandet samt vissa grävningsarbeten. |
| --- | --- |

(55)

Vad den första delen beträffar, förklarar de nederländska myndigheterna att även om avtalet om bildandet av GNA där alla parter förpliktigas göra investeringar på [...] euro undertecknades först den 24 maj 2006, hade GNA:s framtida aktieägare i sina avsiktsförklaringar av den [...] gemensamt beslutat om att skjuta till ett belopp på [...] euro (exklusive moms) för projektets förberedelsekostnader. Detta belopp täckte bland annat kostnaderna för anbudsinfordran i samband med valet av konstruktören av nätet (BAM/Draka) och av operatören (BBNed), vissa kostnader i samband med anmälningsförfarandet samt vissa grävningsarbeten.

| (56) | Vad beträffar förhandsinvesteringarnas andra del, som uppgår till [...] euro, hävdade de nederländska myndigheterna att dylika förhandsinvesteringar helt överensstämmer med normal marknadspraxis: försiktiga privata investerare skulle vid gemensamma projekt gå till väga på samma sätt eftersom en av parterna vanligtvis måste överta ledningen. Vidare påpekade myndigheterna att kommunens förhandsinvesteringar inte minskade startrisken för GNA:s övriga aktieägares investeringar. |
| --- | --- |

(56)

Vad beträffar förhandsinvesteringarnas andra del, som uppgår till [...] euro, hävdade de nederländska myndigheterna att dylika förhandsinvesteringar helt överensstämmer med normal marknadspraxis: försiktiga privata investerare skulle vid gemensamma projekt gå till väga på samma sätt eftersom en av parterna vanligtvis måste överta ledningen. Vidare påpekade myndigheterna att kommunens förhandsinvesteringar inte minskade startrisken för GNA:s övriga aktieägares investeringar.

| (57) | Vidare förklarade de nederländska myndigheterna att förhandsinvesteringarna inte gav någon som helst fördel för någon av parterna, och därför inte kunde innehålla inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Så inleddes exempelvis vissa grävningsarbeten eftersom civiltekniska arbeten utfördes i områden som var viktiga för det framtida byggandet av GNA:s nät. Eftersom alla grävningsarbeten i Amsterdam koordineras, skulle dessa grävningsarbeten ha varit omöjliga några månader senare, varigenom förseningar och extra kostnader skulle uppstå för GNA. |
| --- | --- |

(57)

Vidare förklarade de nederländska myndigheterna att förhandsinvesteringarna inte gav någon som helst fördel för någon av parterna, och därför inte kunde innehålla inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Så inleddes exempelvis vissa grävningsarbeten eftersom civiltekniska arbeten utfördes i områden som var viktiga för det framtida byggandet av GNA:s nät. Eftersom alla grävningsarbeten i Amsterdam koordineras, skulle dessa grävningsarbeten ha varit omöjliga några månader senare, varigenom förseningar och extra kostnader skulle uppstå för GNA.

| (58) | Vidare hävdar de nederländska myndigheterna att alla dessa kostnader var upptagna i affärsplanen och att det inte fanns några nya kostnadselement som övriga GNA-aktieägare inte kände till. |
| --- | --- |

(58)

Vidare hävdar de nederländska myndigheterna att alla dessa kostnader var upptagna i affärsplanen och att det inte fanns några nya kostnadselement som övriga GNA-aktieägare inte kände till.

| (59) | För att underbygga dessa påståenden har Amsterdams kommun lagt fram en rapport av revisionsföretaget Deloitte av den 18 januari 2007, där återbetalningen av förhandsinvesteringarna kontrolleras. I denna rapport anges att de ovan nämnda förhandsinvesteringarna på totalt [...] euro helt hade betalats tillbaka, inklusive ränta, av GNA i slutet av 2006. De nederländska myndigheterna har meddelat kommissionen att den ränta (45) som tillämpades låg på [...] %, vilket överensstämmer med nederländsk lagstiftning (46). Räntan uppgick till [...] euro och betaldes av GNA den [...]. |
| --- | --- |

(59)

För att underbygga dessa påståenden har Amsterdams kommun lagt fram en rapport av revisionsföretaget Deloitte av den 18 januari 2007, där återbetalningen av förhandsinvesteringarna kontrolleras. I denna rapport anges att de ovan nämnda förhandsinvesteringarna på totalt [...] euro helt hade betalats tillbaka, inklusive ränta, av GNA i slutet av 2006. De nederländska myndigheterna har meddelat kommissionen att den ränta (45) som tillämpades låg på [...] %, vilket överensstämmer med nederländsk lagstiftning (46). Räntan uppgick till [...] euro och betaldes av GNA den [...].

| (60) | Vidare betraktar inte de nederländska myndigheterna sina egna genomförbarhetsstudier som en del av förhandsinvesteringarna. Enligt de nederländska myndigheterna skulle alla försiktiga marknadsinvesterare göra sådana studier. De nederländska myndigheterna tillbakavisar påståendet att dessa studier skulle ha minskat eller eliminerat en del av startrisken för andra GNA-aktieägare, eftersom de övriga potentiella aktieägarna också är hänvisade till sin bedömning och själva måste uppskatta riskerna och fördelarna i samband med projektet. |
| --- | --- |

(60)

Vidare betraktar inte de nederländska myndigheterna sina egna genomförbarhetsstudier som en del av förhandsinvesteringarna. Enligt de nederländska myndigheterna skulle alla försiktiga marknadsinvesterare göra sådana studier. De nederländska myndigheterna tillbakavisar påståendet att dessa studier skulle ha minskat eller eliminerat en del av startrisken för andra GNA-aktieägare, eftersom de övriga potentiella aktieägarna också är hänvisade till sin bedömning och själva måste uppskatta riskerna och fördelarna i samband med projektet.

| (61) | På samma sätt finansierades de genomförbarhetsstudier som GNA:s övriga aktieägare, t.ex. ING RE eller Reggefiber, gjorde före sin investering i GNA, av de olika parterna utan att GNA belastades. |
| --- | --- |

(61)

På samma sätt finansierades de genomförbarhetsstudier som GNA:s övriga aktieägare, t.ex. ING RE eller Reggefiber, gjorde före sin investering i GNA, av de olika parterna utan att GNA belastades.

| (62) | De nederländska myndigheterna hävdar att kommissionens inledande tvivel i fråga om ”samtidighet” och ”samma villkor” i samband med Amsterdams kommuns förhandsinvesteringar, vederbörligen undanröjts genom ovanstående förklaring samt GNA:s återbetalning av de ovan nämnda kostnaderna för förhandsinvesteringarna. |
| --- | --- |

(62)

De nederländska myndigheterna hävdar att kommissionens inledande tvivel i fråga om ”samtidighet” och ”samma villkor” i samband med Amsterdams kommuns förhandsinvesteringar, vederbörligen undanröjts genom ovanstående förklaring samt GNA:s återbetalning av de ovan nämnda kostnaderna för förhandsinvesteringarna.

| (63) | Vad gäller GNA:s affärsplan hävdar de nederländska myndigheterna att investeringar som görs av myndigheter iakttar principen om en privat investerare i en marknadsekonomi om de sker på samma villkor som gäller för privata investerare. Privata investerares deltagande bör garantera att projektet utförs på marknadsvillkor. De menar således att det inte var absolut nödvändigt för kommissionen att göra en analys av GNA:s affärsplan. |
| --- | --- |

(63)

Vad gäller GNA:s affärsplan hävdar de nederländska myndigheterna att investeringar som görs av myndigheter iakttar principen om en privat investerare i en marknadsekonomi om de sker på samma villkor som gäller för privata investerare. Privata investerares deltagande bör garantera att projektet utförs på marknadsvillkor. De menar således att det inte var absolut nödvändigt för kommissionen att göra en analys av GNA:s affärsplan.

| (64) | Dessutom anser de nederländska myndigheterna att alla antagandena i GNA:s affärsplan inte var optimistiska, utan snarare återhållsamma. |
| --- | --- |

(64)

Dessutom anser de nederländska myndigheterna att alla antagandena i GNA:s affärsplan inte var optimistiska, utan snarare återhållsamma.

| (65) | När det gäller affärsplanens finansiella indikatorer har kommissionen i beslutet om att inleda ett förfarande närmare bestämt jämfört de eftersträvade finansiella indikatorerna med relevanta offentliga komparativa uppgifter, nämligen den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (47) för liknande företag (48). Kommissionen drog preliminärt slutsatsen, att GNA:s finansiella målsättningar på det hela inte föreföll orealistiska, men var starkt beroende av utfallet för centrala framgångsfaktorer. Dessutom hävdade kommissionen att uppskattningarna av affärsplanens viktigaste framgångsfaktorer sannolikt är mycket osäkra med tanke på att Amsterdamprojektet är en novitet vad gäller den använda tekniken (fiberteknik), företagsmodellen (treskiktsmodell), de begränsade projektomfånget (varigenom bara begränsade stordriftsfördelar är möjliga) och den förväntade efterfrågan från användare efter snabba bredbandstjänster. |
| --- | --- |

(65)

När det gäller affärsplanens finansiella indikatorer har kommissionen i beslutet om att inleda ett förfarande närmare bestämt jämfört de eftersträvade finansiella indikatorerna med relevanta offentliga komparativa uppgifter, nämligen den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (47) för liknande företag (48). Kommissionen drog preliminärt slutsatsen, att GNA:s finansiella målsättningar på det hela inte föreföll orealistiska, men var starkt beroende av utfallet för centrala framgångsfaktorer. Dessutom hävdade kommissionen att uppskattningarna av affärsplanens viktigaste framgångsfaktorer sannolikt är mycket osäkra med tanke på att Amsterdamprojektet är en novitet vad gäller den använda tekniken (fiberteknik), företagsmodellen (treskiktsmodell), de begränsade projektomfånget (varigenom bara begränsade stordriftsfördelar är möjliga) och den förväntade efterfrågan från användare efter snabba bredbandstjänster.

| (66) | De nederländska myndigheterna menar att projektets internränta (49) inte bör jämföras med de vägda genomsnittliga kapitalkostnadssiffrorna för vertikalt integrerade företag, såsom kommissionen gör i sitt beslut om att inleda ett förfarande, eftersom dessa siffror återspeglar risken från alla de tre skikt som dessa nätoperatörer är verksamma på. GNA investerar däremot uteslutande i det passiva nätet, som har en förväntad ekonomisk livslängd på 30 år (eller t.o.m. längre) och som uppvisar fler likheter med infrastrukturinvesteringar där investerarna i allmänhet godtar en lägre avkastning. |
| --- | --- |

(66)

De nederländska myndigheterna menar att projektets internränta (49) inte bör jämföras med de vägda genomsnittliga kapitalkostnadssiffrorna för vertikalt integrerade företag, såsom kommissionen gör i sitt beslut om att inleda ett förfarande, eftersom dessa siffror återspeglar risken från alla de tre skikt som dessa nätoperatörer är verksamma på. GNA investerar däremot uteslutande i det passiva nätet, som har en förväntad ekonomisk livslängd på 30 år (eller t.o.m. längre) och som uppvisar fler likheter med infrastrukturinvesteringar där investerarna i allmänhet godtar en lägre avkastning.

| (67) | Vad beträffar den planerade penetrationsgraden drog kommissionen i beslutet om att inleda ett förfarande den preliminära slutsatsen på basis av tillgängliga uppgifter att en penetrationsgrad på minst [...] % enligt GNA:s ”minimiscenario” föreföll optimistiskt. Dessutom förefaller penetrationsmålet på [...] % av alla hushåll efter [...] månader mycket ambitiöst och denna siffra kan bara uppnås genom en storskalig ”penetrationspris”-strategi som leder till att andra företags kunder går över till GNA-nätet. |
| --- | --- |

(67)

Vad beträffar den planerade penetrationsgraden drog kommissionen i beslutet om att inleda ett förfarande den preliminära slutsatsen på basis av tillgängliga uppgifter att en penetrationsgrad på minst [...] % enligt GNA:s ”minimiscenario” föreföll optimistiskt. Dessutom förefaller penetrationsmålet på [...] % av alla hushåll efter [...] månader mycket ambitiöst och denna siffra kan bara uppnås genom en storskalig ”penetrationspris”-strategi som leder till att andra företags kunder går över till GNA-nätet.

| (68) | De nederländska myndigheterna hävdar att ett antal mycket framgångsrika fiberprojekt i Nederländerna redan genomförts där fibernäten kunnat nå en hög penetration. Enligt dem uppgick exempelvis fiberpenetrationen i Nuenen eller Hillegom efter ett år till mer än 80 %. Vidare menar de att den befintliga bredbandspenetrationsprocenten i detta fall inte är relevant: de tjänster som erbjuds via fibernät bör betraktas som en ny marknad i förhållande till de bredbandstjänster som för närvarande erbjuds av redan befintliga operatörer. Den befintliga bredbandspenetrationsprocenten bör således inte användas som norm. Dessutom finns det enligt myndigheterna talrika nya tjänster och tillämpningar (50) på gång för vilka det är nödvändigt med snabba symmetriska förbindelser som uteslutande kan skapas via ett FTTH-nät. Med dessa argument understryker de nederländska myndigheterna att en penetrationsgrad på ungefär [...] % i [...] i de delar av Amsterdam där nätet byggs ut inte bara är realistisk, utan till och med kan betraktas som en återhållsam målsättning. |
| --- | --- |

(68)

De nederländska myndigheterna hävdar att ett antal mycket framgångsrika fiberprojekt i Nederländerna redan genomförts där fibernäten kunnat nå en hög penetration. Enligt dem uppgick exempelvis fiberpenetrationen i Nuenen eller Hillegom efter ett år till mer än 80 %. Vidare menar de att den befintliga bredbandspenetrationsprocenten i detta fall inte är relevant: de tjänster som erbjuds via fibernät bör betraktas som en ny marknad i förhållande till de bredbandstjänster som för närvarande erbjuds av redan befintliga operatörer. Den befintliga bredbandspenetrationsprocenten bör således inte användas som norm. Dessutom finns det enligt myndigheterna talrika nya tjänster och tillämpningar (50) på gång för vilka det är nödvändigt med snabba symmetriska förbindelser som uteslutande kan skapas via ett FTTH-nät. Med dessa argument understryker de nederländska myndigheterna att en penetrationsgrad på ungefär [...] % i [...] i de delar av Amsterdam där nätet byggs ut inte bara är realistisk, utan till och med kan betraktas som en återhållsam målsättning.

| (69) | Vad beträffar de grossistpriser som GNA tar ut av operatören i grossistledet påpekar kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet att experterna visserligen menar att fibernät medför lägre operativa kostnader än befintliga koppar- och kabelnät, men att GNA:s grossistpriser dock är ännu mycket lägre än de priser som framträder i marknadsrapporterna. |
| --- | --- |

(69)

Vad beträffar de grossistpriser som GNA tar ut av operatören i grossistledet påpekar kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet att experterna visserligen menar att fibernät medför lägre operativa kostnader än befintliga koppar- och kabelnät, men att GNA:s grossistpriser dock är ännu mycket lägre än de priser som framträder i marknadsrapporterna.

| (70) | De nederländska myndigheterna påpekar att fibernät medför lägre operativa kostnader och har en längre ekonomisk livslängd än de redan befintliga näten. Lägre grossistpriser är därigenom möjliga jämfört med vad som antyds av uppgifterna om de befintliga näten. Denna kostnadsfördel ger tillräckligt utrymme för relativt låga grossistpriser i förhållande till de priser som erbjuds på de befintliga kopparnäten. |
| --- | --- |

(70)

De nederländska myndigheterna påpekar att fibernät medför lägre operativa kostnader och har en längre ekonomisk livslängd än de redan befintliga näten. Lägre grossistpriser är därigenom möjliga jämfört med vad som antyds av uppgifterna om de befintliga näten. Denna kostnadsfördel ger tillräckligt utrymme för relativt låga grossistpriser i förhållande till de priser som erbjuds på de befintliga kopparnäten.

| (71) | I frågan om de uppskattade investeringskostnaderna är korrekta drog kommissionen slutsatsen i sitt beslut om att inleda ett förfarande att referenssiffror visar på att de av GNA uppskattade kapitalutgifterna per anslutning föreföll låga i jämförelse med marknadsinformation från andra källor. |
| --- | --- |

(71)

I frågan om de uppskattade investeringskostnaderna är korrekta drog kommissionen slutsatsen i sitt beslut om att inleda ett förfarande att referenssiffror visar på att de av GNA uppskattade kapitalutgifterna per anslutning föreföll låga i jämförelse med marknadsinformation från andra källor.

| (72) | Enligt de nederländska myndigheterna understöds genomförbarheten i fråga om de uppskattade investeringskostnaderna av topologin och särdragen för det geografiska område där nätet ska byggas: de berörda stadsdelarna i Amsterdam har en hög befolkningstäthet och många nya eller renoverade hyreshus, vilket minskar anläggningskostnaderna för nätet per hushåll. |
| --- | --- |

(72)

Enligt de nederländska myndigheterna understöds genomförbarheten i fråga om de uppskattade investeringskostnaderna av topologin och särdragen för det geografiska område där nätet ska byggas: de berörda stadsdelarna i Amsterdam har en hög befolkningstäthet och många nya eller renoverade hyreshus, vilket minskar anläggningskostnaderna för nätet per hushåll.

| (73) | Vad gäller beräkningen av nätets restvärde uppger de nederländska myndigheterna att uppskattningen i GNA:s affärsplan är realistisk eftersom fibernät kan ha en ekonomisk livslängd på 30 år eller till och med längre. Inom denna period kommer det inte att behövas några stora extra investerings- eller underhållskostnader i motsats till de befintliga koppar- och kabelnäten. Vidare hävdar myndigheterna att nätet när det väl har byggts kommer att ha ett viktigt ”strategiskt värde” tack vare sina ”drag av naturligt fiberaccessnätmonopol” som GNA i egenskap av att vara ”först på plan” kommer att dra nytta av. |
| --- | --- |

(73)

Vad gäller beräkningen av nätets restvärde uppger de nederländska myndigheterna att uppskattningen i GNA:s affärsplan är realistisk eftersom fibernät kan ha en ekonomisk livslängd på 30 år eller till och med längre. Inom denna period kommer det inte att behövas några stora extra investerings- eller underhållskostnader i motsats till de befintliga koppar- och kabelnäten. Vidare hävdar myndigheterna att nätet när det väl har byggts kommer att ha ett viktigt ”strategiskt värde” tack vare sina ”drag av naturligt fiberaccessnätmonopol” som GNA i egenskap av att vara ”först på plan” kommer att dra nytta av.

| (74) | De nederländska myndigheterna kommenterar vidare kommissionens preliminära slutsats att alla de antaganden som affärsplanen vilar på föreföll optimistiska och att projektets framgång äventyras, om också bara en av målsättningarna (t.ex. penetrationsgraden) inte uppnås. |
| --- | --- |

(74)

De nederländska myndigheterna kommenterar vidare kommissionens preliminära slutsats att alla de antaganden som affärsplanen vilar på föreföll optimistiska och att projektets framgång äventyras, om också bara en av målsättningarna (t.ex. penetrationsgraden) inte uppnås.

| (75) | Genomförbarheten hos antagandena undersöktes på uppdrag av de nederländska myndigheterna och bekräftades i en rapport från Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft (51). I denna rapport bedöms också genomförbarheten i fråga om den planerade penetrationsgraden. På grundval av en undersökning av liknande projekt inom och utom Europa och framför allt i Nederländerna, varvid även den framtida marknadsefterfrågan efter symmetriska nät med hög bandbredd uppskattats (exempelvis fibernät), fastställs i den tidigare nämnda rapporten att de planerade GNA-penetrationssiffrorna kan betecknas som en återhållsam uppskattning. Vidare hävdas i rapporten att efterfrågan på fibernät till följd av den stigande efterfrågan på tjänster som bara kan erbjudas via fibernät, och med tanke på den öppna infrastrukturens konkurrensbefrämjande karaktär, måhända kommer att öka ännu snabbare och uppnå en högre nivå än vad som förutsågs för några år sedan. |
| --- | --- |

(75)

Genomförbarheten hos antagandena undersöktes på uppdrag av de nederländska myndigheterna och bekräftades i en rapport från Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft (51). I denna rapport bedöms också genomförbarheten i fråga om den planerade penetrationsgraden. På grundval av en undersökning av liknande projekt inom och utom Europa och framför allt i Nederländerna, varvid även den framtida marknadsefterfrågan efter symmetriska nät med hög bandbredd uppskattats (exempelvis fibernät), fastställs i den tidigare nämnda rapporten att de planerade GNA-penetrationssiffrorna kan betecknas som en återhållsam uppskattning. Vidare hävdas i rapporten att efterfrågan på fibernät till följd av den stigande efterfrågan på tjänster som bara kan erbjudas via fibernät, och med tanke på den öppna infrastrukturens konkurrensbefrämjande karaktär, måhända kommer att öka ännu snabbare och uppnå en högre nivå än vad som förutsågs för några år sedan.

| (76) | Den främsta slutsatsen i studien, vilka delas av de nederländska myndigheterna, är att Amsterdams kommuns investering är kommersiellt hållbar och således är förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(76)

Den främsta slutsatsen i studien, vilka delas av de nederländska myndigheterna, är att Amsterdams kommuns investering är kommersiellt hållbar och således är förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

V.2   Kommentarer i anslutning till de berörda parternas synpunkter

| (77) | För det första upprepar de nederländska myndigheterna sin ståndpunkt att kommissionens tvivel i fråga om investeringarnas ”samtidighet” och ”samma villkor” som föranleddes av Amsterdams kommun förhandsinvesteringar, vederbörligen har undanröjts genom att de ”förskotterade” beloppen återbetalats av GNA. Vidare menar de att GNA:s affärsplan är genomförbar och realistisk och att Amsterdams kommuns investeringar i GNA-projektet därför helt iakttar principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(77)

För det första upprepar de nederländska myndigheterna sin ståndpunkt att kommissionens tvivel i fråga om investeringarnas ”samtidighet” och ”samma villkor” som föranleddes av Amsterdams kommun förhandsinvesteringar, vederbörligen har undanröjts genom att de ”förskotterade” beloppen återbetalats av GNA. Vidare menar de att GNA:s affärsplan är genomförbar och realistisk och att Amsterdams kommuns investeringar i GNA-projektet därför helt iakttar principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (78) | För det andra understryker de nederländska myndigheterna på nytt sin åsikt att, i överensstämmelse med fast rättspraxis (52) och kommissionens beslut (53), ett betydande deltagande från privata investerare i ett projekt på samma villkor som offentliga investerare måste betraktas som ”övertygande bevis” för att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi iakttagits och att det således inte är fråga om statligt stöd. |
| --- | --- |

(78)

För det andra understryker de nederländska myndigheterna på nytt sin åsikt att, i överensstämmelse med fast rättspraxis (52) och kommissionens beslut (53), ett betydande deltagande från privata investerare i ett projekt på samma villkor som offentliga investerare måste betraktas som ”övertygande bevis” för att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi iakttagits och att det således inte är fråga om statligt stöd.

| (79) | De nederländska myndigheterna hävdar med hänvisning till rådets förordning (EG) nr 659/1999 (54), att om ett företags konkurrensställning inte direkt skadas av den aktuella åtgärden kan det inte anses som berörd part. Därför uppmanar de nederländska myndigheterna kommissionen att inte beakta synpunkterna från ONO, France Telecom (55) och Com Hem eftersom dessa företag inte är verksamma på bredbandsmarknaden i Nederländerna, och framför allt inte i Amsterdam. |
| --- | --- |

(79)

De nederländska myndigheterna hävdar med hänvisning till rådets förordning (EG) nr 659/1999 (54), att om ett företags konkurrensställning inte direkt skadas av den aktuella åtgärden kan det inte anses som berörd part. Därför uppmanar de nederländska myndigheterna kommissionen att inte beakta synpunkterna från ONO, France Telecom (55) och Com Hem eftersom dessa företag inte är verksamma på bredbandsmarknaden i Nederländerna, och framför allt inte i Amsterdam.

| (80) | De nederländska myndigheterna anser att de parter som lämnat synpunkter i detta ärende inte beaktat att blotta faktumet att privata intressenter medverkar i investeringarna räcker för slutsatsen att investeringen överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Vidare hävdar de att någon analys av affärsplanen, enligt domstolens relevanta rättspraxis, inte behövdes, med tanke på dessa privata investerares medverkan. |
| --- | --- |

(80)

De nederländska myndigheterna anser att de parter som lämnat synpunkter i detta ärende inte beaktat att blotta faktumet att privata intressenter medverkar i investeringarna räcker för slutsatsen att investeringen överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Vidare hävdar de att någon analys av affärsplanen, enligt domstolens relevanta rättspraxis, inte behövdes, med tanke på dessa privata investerares medverkan.

| (81) | Vad beträffar UPC:s påstående att bredbandspenetrationen i de zoner som GNA ska betjäna redan uppgår till 65 % och att GNA således inte skulle kunna nå den eftersträvade penetrationsgraden, påpekar de nederländska myndigheterna att den potentiella marknaden är mycket större eftersom inte bara bredbandstjänster, utan även televisions- och telefonitjänster och även andra nya tjänster kommer att erbjudas via GNA-nätet. Vad beträffar det kundbortfall som nämns av UPC som illustration på det bristande intresset för de tjänster som kan erbjudas via GNA:s nät, hävdar de nederländska myndigheterna att dessa uppgifter inte är relevanta eftersom tjänsteleveranserna via nätet inte startade förrän i mars 2007 och några slutsatser på basis av dessa uppgifter således ännu inte kan dras (56). |
| --- | --- |

(81)

Vad beträffar UPC:s påstående att bredbandspenetrationen i de zoner som GNA ska betjäna redan uppgår till 65 % och att GNA således inte skulle kunna nå den eftersträvade penetrationsgraden, påpekar de nederländska myndigheterna att den potentiella marknaden är mycket större eftersom inte bara bredbandstjänster, utan även televisions- och telefonitjänster och även andra nya tjänster kommer att erbjudas via GNA-nätet. Vad beträffar det kundbortfall som nämns av UPC som illustration på det bristande intresset för de tjänster som kan erbjudas via GNA:s nät, hävdar de nederländska myndigheterna att dessa uppgifter inte är relevanta eftersom tjänsteleveranserna via nätet inte startade förrän i mars 2007 och några slutsatser på basis av dessa uppgifter således ännu inte kan dras (56).

| (82) | Av de orsaker som redogörs i skäl 79 betvivlar de nederländska myndigheterna att de fyra andra företagen kan betraktas som berörda parter. De anför att dessa parter endast har lämnat generella synpunkter son inte är relevanta vid bedömningen av den aktuella åtgärden. De nederländska myndigheterna anser det därför inte vara nödvändigt att bemöta dessa synpunkter. De kommenterar lika litet de berörda parternas synpunkter på förenligheten hos eventuellt statligt stöd i åtgärden. Enligt myndigheterna behöver förenligheten i föreliggande fall inte undersökas eftersom åtgärden inte har något inslag av statligt stöd. |
| --- | --- |

(82)

Av de orsaker som redogörs i skäl 79 betvivlar de nederländska myndigheterna att de fyra andra företagen kan betraktas som berörda parter. De anför att dessa parter endast har lämnat generella synpunkter son inte är relevanta vid bedömningen av den aktuella åtgärden. De nederländska myndigheterna anser det därför inte vara nödvändigt att bemöta dessa synpunkter. De kommenterar lika litet de berörda parternas synpunkter på förenligheten hos eventuellt statligt stöd i åtgärden. Enligt myndigheterna behöver förenligheten i föreliggande fall inte undersökas eftersom åtgärden inte har något inslag av statligt stöd.

VI   BEDÖMNING MOT BAKGRUND AV REGLERNA FÖR STATLIGT STÖD

| (83) | Kommissionen har undersökt om åtgärden kan betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget där det föreskrivs att: ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, [är] oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” Härav följer att en åtgärd bara kan betraktas som statligt stöd om samtliga följande villkor är uppfyllda: 1) åtgärden ska finansieras med statliga medel och kunna tillskrivas staten, 2) den ska ge företagen en ekonomisk fördel, 3) fördelen ska vara selektiv och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen, och 4) åtgärden ska negativt påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen har undersökt om åtgärden kan betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget där det föreskrivs att: ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, [är] oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” Härav följer att en åtgärd bara kan betraktas som statligt stöd om samtliga följande villkor är uppfyllda: 1) åtgärden ska finansieras med statliga medel och kunna tillskrivas staten, 2) den ska ge företagen en ekonomisk fördel, 3) fördelen ska vara selektiv och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen, och 4) åtgärden ska negativt påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (84) | Vid bedömningen av åtgärden ska hänsyn tas till marknadsomständigheterna: den elektroniska kommunikationssektorn liberaliserades för några år sedan helt i Europa. Framför allt vid investeringar i bredbandsnäten i så kallade ”svarta områden” där olika bredbandstjänster erbjuds via minst två konkurrerande infrastrukturnät (t.ex. telefon- och kabeltelevisionsnäten) (57) tar i regel privata företag initiativet. Kommissionen har på detta område som policy att vara strängare i sin bedömning av projekt med offentliga medel inom geografiska områden på grund av den konkurrenshämmande effekten på privata marknadsaktörers verksamhet (58). |
| --- | --- |

(84)

Vid bedömningen av åtgärden ska hänsyn tas till marknadsomständigheterna: den elektroniska kommunikationssektorn liberaliserades för några år sedan helt i Europa. Framför allt vid investeringar i bredbandsnäten i så kallade ”svarta områden” där olika bredbandstjänster erbjuds via minst två konkurrerande infrastrukturnät (t.ex. telefon- och kabeltelevisionsnäten) (57) tar i regel privata företag initiativet. Kommissionen har på detta område som policy att vara strängare i sin bedömning av projekt med offentliga medel inom geografiska områden på grund av den konkurrenshämmande effekten på privata marknadsaktörers verksamhet (58).

VI.1   Statliga medel

| (85) | För det första måste det bedömas om åtgärden finansieras direkt eller indirekt med statliga medel och kan tillskrivas staten (59). |
| --- | --- |

(85)

För det första måste det bedömas om åtgärden finansieras direkt eller indirekt med statliga medel och kan tillskrivas staten (59).

| (86) | I föreliggande ärende investerar Amsterdams kommun 6 miljoner euro i partnerskapet GNA. Eftersom en kommun måste betraktas som en offentlig myndighet måste denna investering anses vara en investering med statliga medel i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget (60). De nederländska myndigheterna har inte förnekat inslaget av statliga medel. |
| --- | --- |

(86)

I föreliggande ärende investerar Amsterdams kommun 6 miljoner euro i partnerskapet GNA. Eftersom en kommun måste betraktas som en offentlig myndighet måste denna investering anses vara en investering med statliga medel i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget (60). De nederländska myndigheterna har inte förnekat inslaget av statliga medel.

VI.2   Fördel

VI.2.1   Principen om privata investerare i en marknadsekonomi

| (87) | För att fastställa om det vid statliga finansiella investeringar i ett företag rör sig om en fördel i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, använder sig kommissionen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, i enlighet med domstolens relevanta rättspraxis. Enligt denna princip utgör en transaktion inte statligt stöd om stödåtgärden äger rum samtidigt med den privata investeringen och under omständligheter som skulle vara godtagbara för en privat investerare som agerar under normala marknadsvillkor (61). |
| --- | --- |

(87)

För att fastställa om det vid statliga finansiella investeringar i ett företag rör sig om en fördel i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, använder sig kommissionen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, i enlighet med domstolens relevanta rättspraxis. Enligt denna princip utgör en transaktion inte statligt stöd om stödåtgärden äger rum samtidigt med den privata investeringen och under omständligheter som skulle vara godtagbara för en privat investerare som agerar under normala marknadsvillkor (61).

| (88) | När kapital under omständigheter som överensstämmer med normala marknadsvillkor, direkt eller indirekt, ställs till ett företags förfogande av staten, kan detta enligt fast rättspraxis inte betraktas som statligt stöd. Om kapitaltillskottet från en offentlig investerare också på lång sikt bortser från alla lönsamhetsutsikter måste detta betraktas som stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget (62). |
| --- | --- |

(88)

När kapital under omständigheter som överensstämmer med normala marknadsvillkor, direkt eller indirekt, ställs till ett företags förfogande av staten, kan detta enligt fast rättspraxis inte betraktas som statligt stöd. Om kapitaltillskottet från en offentlig investerare också på lång sikt bortser från alla lönsamhetsutsikter måste detta betraktas som stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget (62).

| (89) | På denna grundval måste ett kapitaltillskott med offentliga medel anses klara testet gällande en privat investerare i en marknadsekonomi och inte utgöra statligt stöd om det bland annat sker samtidigt som betydande kapitalbidrag från en privat investerare under jämförbara omständigheter (”samtidighets”-testet) (63). |
| --- | --- |

(89)

På denna grundval måste ett kapitaltillskott med offentliga medel anses klara testet gällande en privat investerare i en marknadsekonomi och inte utgöra statligt stöd om det bland annat sker samtidigt som betydande kapitalbidrag från en privat investerare under jämförbara omständigheter (”samtidighets”-testet) (63).

| (90) | I föreliggande fall skedde Amsterdams kommuns investering tillsammans med kapitaltillskotten från två privata investerare, ING RE och Reggefiber. Kommissionen ska därför först undersöka om kommunens investering klarar testet om en privat investerare i en marknadsekonomi genom att ha skett tillsammans med en omfattande privat investering. För detta använder kommissionen följande kriterier: |
| --- | --- |

(90)

I föreliggande fall skedde Amsterdams kommuns investering tillsammans med kapitaltillskotten från två privata investerare, ING RE och Reggefiber. Kommissionen ska därför först undersöka om kommunens investering klarar testet om en privat investerare i en marknadsekonomi genom att ha skett tillsammans med en omfattande privat investering. För detta använder kommissionen följande kriterier:

| (91) | För det första måste det fastställas om dessa investerare är marknadsinvesterare och om de privata investerarnas investeringar har en reell ekonomisk effekt. Denna effekt måste utvärderas i absoluta termer (en betydande del av den totala investeringen) samt i förhållande till de berörda privata investerarnas finansiella styrka. |
| --- | --- |

(91)

För det första måste det fastställas om dessa investerare är marknadsinvesterare och om de privata investerarnas investeringar har en reell ekonomisk effekt. Denna effekt måste utvärderas i absoluta termer (en betydande del av den totala investeringen) samt i förhållande till de berörda privata investerarnas finansiella styrka.

| (92) | För det andra måste det undersökas om alla berörda parter har gjort investeringen samtidigt (”samtidighet”). |
| --- | --- |

(92)

För det andra måste det undersökas om alla berörda parter har gjort investeringen samtidigt (”samtidighet”).

| (93) | För det tredje måste det undersökas om investeringsvillkoren är identiska för alla aktieägare. |
| --- | --- |

(93)

För det tredje måste det undersökas om investeringsvillkoren är identiska för alla aktieägare.

| (94) | För det fjärde kan det i fall när staten, övriga investerare eller stödmottagaren har andra relationer vid sidan av investeringen (exempelvis i form av en bilaga innehållande en statsgaranti) finnas skäl till tvivel om huruvida likheten mellan investeringsvillkoren som sådana är att anse som tillräcklig (64). |
| --- | --- |

(94)

För det fjärde kan det i fall när staten, övriga investerare eller stödmottagaren har andra relationer vid sidan av investeringen (exempelvis i form av en bilaga innehållande en statsgaranti) finnas skäl till tvivel om huruvida likheten mellan investeringsvillkoren som sådana är att anse som tillräcklig (64).

| (95) | Således ska kommissionen även undersöka GNA:s affärsplan, framför allt med tanke på påståendet från klaganden Liberty Global/UPC och andra berörda parter, om att det inte fanns någon underbyggd affärsidé innan GNA byggde nätet. |
| --- | --- |

(95)

Således ska kommissionen även undersöka GNA:s affärsplan, framför allt med tanke på påståendet från klaganden Liberty Global/UPC och andra berörda parter, om att det inte fanns någon underbyggd affärsidé innan GNA byggde nätet.

VI.2.2   Bedömning av åtgärden mot bakgrund av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi

VI.2.2.1   Betydande deltagande av privata investerare

| (96) | Såsom kommissionen medgav i sitt beslut om att inleda ett förfarande (65) kan både ING RE och Reggefiber utan tvivel betraktas som ”privata investerare” (66). Dessutom stämmer båda företagens affärsintressen överens med det av GNA genomförda projektet: ING RE investerar i fastigheter och infrastruktur och Reggefiber är involverat i ett antal projekt som rör fibernät i Nederländerna. Kommissionen påpekar vidare att de två privata investerarna kan bidra med olika typer av expertkunnande för att projektet ska lyckas. |
| --- | --- |

(96)

Såsom kommissionen medgav i sitt beslut om att inleda ett förfarande (65) kan både ING RE och Reggefiber utan tvivel betraktas som ”privata investerare” (66). Dessutom stämmer båda företagens affärsintressen överens med det av GNA genomförda projektet: ING RE investerar i fastigheter och infrastruktur och Reggefiber är involverat i ett antal projekt som rör fibernät i Nederländerna. Kommissionen påpekar vidare att de två privata investerarna kan bidra med olika typer av expertkunnande för att projektet ska lyckas.

| (97) | I absoluta termer investerar företagen ett betydande belopp (vardera 3 miljoner euro) i partnerskapet GNA. En investering på 3 miljoner euro utgör visserligen i relativ mening en liten investering med tanke på både ING RE:s och Reggefibers finansiella styrka, men detta belopp har säkerligen betydelse med tanke på GNA:s totala kapitalisering och kapitaltillskotten från Amsterdams kommun. |
| --- | --- |

(97)

I absoluta termer investerar företagen ett betydande belopp (vardera 3 miljoner euro) i partnerskapet GNA. En investering på 3 miljoner euro utgör visserligen i relativ mening en liten investering med tanke på både ING RE:s och Reggefibers finansiella styrka, men detta belopp har säkerligen betydelse med tanke på GNA:s totala kapitalisering och kapitaltillskotten från Amsterdams kommun.

| (98) | Tillsammans äger de två privata investerarna en tredjedel av det totala aktiekapitalet. Inom ramen för det aktuella projekt utgör detta deltagande, även om det inte ger de två företagen hela bestämmanderätten över GNA, en betydande del av den totala investeringen. Därför betraktar kommissionen både ING RE och Reggefiber som de viktigaste aktieägare i GNA. Den största minoritetsaktieägaren (Amsterdams kommun) äger 33 % av GNA:s kapital. ING RE:s och Reggefibers aktievolym uppgår till hälften av den största minoritetsaktieägarens. Tillsammans har de lika stor aktieandel som kommunen. Övriga aktieägare, dvs. de fem kommunala bostadsbolagen, har var och en färre aktier än ING RE och Reggefiber. Härav följer att förhållandet inom GNA är att en enda aktieägare inte kan utöva bestämmanderätten i företaget. Dessutom kan de två privata investerarna var för sig, men i än högre grad gemensamt, ha utslagsgivande betydelse för att skapa en majoritet med bestämmanderätten inom GNA (67). |
| --- | --- |

(98)

Tillsammans äger de två privata investerarna en tredjedel av det totala aktiekapitalet. Inom ramen för det aktuella projekt utgör detta deltagande, även om det inte ger de två företagen hela bestämmanderätten över GNA, en betydande del av den totala investeringen. Därför betraktar kommissionen både ING RE och Reggefiber som de viktigaste aktieägare i GNA. Den största minoritetsaktieägaren (Amsterdams kommun) äger 33 % av GNA:s kapital. ING RE:s och Reggefibers aktievolym uppgår till hälften av den största minoritetsaktieägarens. Tillsammans har de lika stor aktieandel som kommunen. Övriga aktieägare, dvs. de fem kommunala bostadsbolagen, har var och en färre aktier än ING RE och Reggefiber. Härav följer att förhållandet inom GNA är att en enda aktieägare inte kan utöva bestämmanderätten i företaget. Dessutom kan de två privata investerarna var för sig, men i än högre grad gemensamt, ha utslagsgivande betydelse för att skapa en majoritet med bestämmanderätten inom GNA (67).

| (99) | Vidare påpekar kommissionen att en tredjedel av aktierna enligt nederländsk bolagslagstiftning räcker för att skapa en blockerande minoritet vid viktiga beslut i GNA. Således kan de två privata investerarna tillsammans bilda en blockerande minoritet. |
| --- | --- |

(99)

Vidare påpekar kommissionen att en tredjedel av aktierna enligt nederländsk bolagslagstiftning räcker för att skapa en blockerande minoritet vid viktiga beslut i GNA. Således kan de två privata investerarna tillsammans bilda en blockerande minoritet.

| (100) | Kort sagt är både ING RE och Reggefiber marknadsinvesterare och deras investeringar har i sammanhang av GNA:s aktieägarstruktur en reell ekonomisk effekt såväl i absoluta termer som i relativ bemärkelse. |
| --- | --- |

(100)

Kort sagt är både ING RE och Reggefiber marknadsinvesterare och deras investeringar har i sammanhang av GNA:s aktieägarstruktur en reell ekonomisk effekt såväl i absoluta termer som i relativ bemärkelse.

VI.2.2.2   Samtidighet

| (101) | I sitt beslut om att inleda ett förfarande (68) medgav kommissionen att kommunen formellt sett gjort sin investering samtidigt med de privata investerarna i partnerskapet GNA, men förklarade sig tills vidare betvivla den faktiska samtidigheten för alla GNA-aktieägares investeringar eftersom kommunen redan hade tagit initiativ och gjort investeringar innan ett slutgiltigt avtal slutits med alla de övriga investerarna. |
| --- | --- |

(101)

I sitt beslut om att inleda ett förfarande (68) medgav kommissionen att kommunen formellt sett gjort sin investering samtidigt med de privata investerarna i partnerskapet GNA, men förklarade sig tills vidare betvivla den faktiska samtidigheten för alla GNA-aktieägares investeringar eftersom kommunen redan hade tagit initiativ och gjort investeringar innan ett slutgiltigt avtal slutits med alla de övriga investerarna.

| (102) | Kommissionen pekade på att kommunen beställde olika studier som en förberedelse för projektet 2003 och 2004. Kommunen vidtog emellertid dessutom ett antal initiativ som förefaller gå bortom dessa förberedande åtgärder. Trots att inga privata investerare hade gjort några fasta utfästelser började kommunen offentliggöra och organisera anbudsinfordringar och förde till och med förhandlingar om kontrakten för byggandet och driften av nätet. Dessutom finansierade kommunen vissa grävningsarbeten och köpte programvara för byggandet av nätet. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen pekade på att kommunen beställde olika studier som en förberedelse för projektet 2003 och 2004. Kommunen vidtog emellertid dessutom ett antal initiativ som förefaller gå bortom dessa förberedande åtgärder. Trots att inga privata investerare hade gjort några fasta utfästelser började kommunen offentliggöra och organisera anbudsinfordringar och förde till och med förhandlingar om kontrakten för byggandet och driften av nätet. Dessutom finansierade kommunen vissa grävningsarbeten och köpte programvara för byggandet av nätet.

| (103) | De nederländska myndigheterna har införskaffat närmare upplysningar (kontrollerade av Deloitte) om förhandsinvesteringarna och återbetalningen av förhandsinvesteringarna sedan det formella granskningsförfarandet hade inletts. Enligt revisorsrapporten från Deloitte uppgick den finansiering som gemensamt tillskjutits av GNA:s aktieägare till [...] euro, av ett totalbelopp för förhandsinvesteringar på [...] euro. Övriga [...] euro finansierades inledningsvis bara av kommunen (69). |
| --- | --- |

(103)

De nederländska myndigheterna har införskaffat närmare upplysningar (kontrollerade av Deloitte) om förhandsinvesteringarna och återbetalningen av förhandsinvesteringarna sedan det formella granskningsförfarandet hade inletts. Enligt revisorsrapporten från Deloitte uppgick den finansiering som gemensamt tillskjutits av GNA:s aktieägare till [...] euro, av ett totalbelopp för förhandsinvesteringar på [...] euro. Övriga [...] euro finansierades inledningsvis bara av kommunen (69).

| (104) | Tack vare de nya uppgifter som mottogs under den formella undersökningen kunde kommissionen fastställa följande fakta. För det första fanns en betydande del av arbetena och förhandsinvesteringarna ([...] euro) uttryckligen fastställda i de avsiktsförklaringar som GNA:s framtida aktieägare hade undertecknat och som finansierades av dessa investerare i förhållande till deras deltagande redan före bildandet av företaget, eftersom alla parter i projektet ansåg det vara nödvändigt att alla bidrog med lika mycket till GNA:s förberedelsekostnader. |
| --- | --- |

(104)

Tack vare de nya uppgifter som mottogs under den formella undersökningen kunde kommissionen fastställa följande fakta. För det första fanns en betydande del av arbetena och förhandsinvesteringarna ([...] euro) uttryckligen fastställda i de avsiktsförklaringar som GNA:s framtida aktieägare hade undertecknat och som finansierades av dessa investerare i förhållande till deras deltagande redan före bildandet av företaget, eftersom alla parter i projektet ansåg det vara nödvändigt att alla bidrog med lika mycket till GNA:s förberedelsekostnader.

| (105) | För det andra var alla förhandsinvesteringarna (inklusive beloppet på [...] euro som bara förfinansierades av Amsterdams kommun) upptagna i den affärsplan som investeringen byggde på. Om detta hade således alla aktieägare enats. Alla parter i projektet betraktade alltså dessa förhandsinvesteringar som positiva åtgärder som förberedde bildandet av GNA. Enligt de nederländska myndigheterna hade alla aktieägare avtalat att den initialt av kommunen finansierade delen skulle återbetalas av GNA. Med andra ord varken skadade eller påverkade kommunens agerande de övriga marknadsinvesterarna. |
| --- | --- |

(105)

För det andra var alla förhandsinvesteringarna (inklusive beloppet på [...] euro som bara förfinansierades av Amsterdams kommun) upptagna i den affärsplan som investeringen byggde på. Om detta hade således alla aktieägare enats. Alla parter i projektet betraktade alltså dessa förhandsinvesteringar som positiva åtgärder som förberedde bildandet av GNA. Enligt de nederländska myndigheterna hade alla aktieägare avtalat att den initialt av kommunen finansierade delen skulle återbetalas av GNA. Med andra ord varken skadade eller påverkade kommunens agerande de övriga marknadsinvesterarna.

| (106) | Med tanke på det ovan anförda anser kommissionen inte att Amsterdams kommuns begränsade förhandsinvesteringar före det formella bildandet av GNA ifrågasätter iakttagandet av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi eftersom alla aktieägare hade enats om att dessa förhandsinvesteringar måste återbetalas till Amsterdams kommun. |
| --- | --- |

(106)

Med tanke på det ovan anförda anser kommissionen inte att Amsterdams kommuns begränsade förhandsinvesteringar före det formella bildandet av GNA ifrågasätter iakttagandet av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi eftersom alla aktieägare hade enats om att dessa förhandsinvesteringar måste återbetalas till Amsterdams kommun.

VI.2.2.3   Villkor

| (107) | I beslutet om att inleda förfarandet (70) hyste kommissionen inledningsvis tvivel om huruvida villkoren för investeringen var desamma för alla aktieägare. Kommissionen ställde sig framför allt frågan om de av Amsterdams kommun gjorda förhandsinvesteringarna möjligen avlägsnat eller minskat en del av den startrisk som var förenad med projektet för övriga investerande parter. |
| --- | --- |

(107)

I beslutet om att inleda förfarandet (70) hyste kommissionen inledningsvis tvivel om huruvida villkoren för investeringen var desamma för alla aktieägare. Kommissionen ställde sig framför allt frågan om de av Amsterdams kommun gjorda förhandsinvesteringarna möjligen avlägsnat eller minskat en del av den startrisk som var förenad med projektet för övriga investerande parter.

| (108) | Dessa initiala betänkligheter berodde på att det inte rådde någon klarhet om kommunens alla ”förfinansierings”-aktiviteter, exempelvis vilka belopp som kommunen reellt hade utbetalat, trots att kommissionen vid flera tillfällen hade begärt en heltäckande översikt över kostnaderna för förhandsinvesteringarna (71) och de nederländska myndigheterna tillhandahållit viss information om avtalen mellan Amsterdam, GNA och dess aktieägare. |
| --- | --- |

(108)

Dessa initiala betänkligheter berodde på att det inte rådde någon klarhet om kommunens alla ”förfinansierings”-aktiviteter, exempelvis vilka belopp som kommunen reellt hade utbetalat, trots att kommissionen vid flera tillfällen hade begärt en heltäckande översikt över kostnaderna för förhandsinvesteringarna (71) och de nederländska myndigheterna tillhandahållit viss information om avtalen mellan Amsterdam, GNA och dess aktieägare.

| (109) | Det gick på grundval av de handlingar som de nederländska myndigheterna hade tillhandahållit fram till det att ett formellt granskningsförfarande inleddes, inte att beräkna eller kontrollera det totala beloppet för dessa förhandsinvesteringar, som kommissionen uppskattade till ungefär 1,5 miljoner euro. Vidare var kommissionen inte helt klar över hur dessa kostnader fördelade sig mellan aktieägarna och hur de togs upp i GNA:s affärsplan. |
| --- | --- |

(109)

Det gick på grundval av de handlingar som de nederländska myndigheterna hade tillhandahållit fram till det att ett formellt granskningsförfarande inleddes, inte att beräkna eller kontrollera det totala beloppet för dessa förhandsinvesteringar, som kommissionen uppskattade till ungefär 1,5 miljoner euro. Vidare var kommissionen inte helt klar över hur dessa kostnader fördelade sig mellan aktieägarna och hur de togs upp i GNA:s affärsplan.

| (110) | Kommissionen befarade framför allt att kommunens förhandsinvesteringar, delvis gjorda utan uttryckligt tillstånd från vissa andra investerare, kunde ha minskat investeringsrisken för övriga investerare i GNA och eventuellt ha påverkat deras investeringsvillighet i positiv riktning. De upplysningar som tillhandahållits av de nederländska myndigheterna efter inledandet av ett formellt granskningsförfarande har undanröjt dessa inledande betänkligheter. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen befarade framför allt att kommunens förhandsinvesteringar, delvis gjorda utan uttryckligt tillstånd från vissa andra investerare, kunde ha minskat investeringsrisken för övriga investerare i GNA och eventuellt ha påverkat deras investeringsvillighet i positiv riktning. De upplysningar som tillhandahållits av de nederländska myndigheterna efter inledandet av ett formellt granskningsförfarande har undanröjt dessa inledande betänkligheter.

| (111) | För det första, enligt vad som framgår genom de av de nederländska myndigheterna tillhandahållna upplysningarna om återbetalningen av kostnaderna för förhandsinvesteringarna liksom av revisorsrapporten, uppgick de totala förhandsinvesteringarna till [...] euro och kan delats upp i två delar: ett belopp på [...] euro som pari passu skulle finansieras av alla GNA:s framtida aktieägare i enlighet med vad som fastställts i avsiktsförklaringarna, och ett belopp på [...] euro som i första rummet uteslutande skulle finansieras av Amsterdams kommun. Alla dessa kostnader lades vederbörligen på GNA, inklusive ränta (72), och några extra projektkostnader verkar inte ha lämnats oupptagna. |
| --- | --- |

(111)

För det första, enligt vad som framgår genom de av de nederländska myndigheterna tillhandahållna upplysningarna om återbetalningen av kostnaderna för förhandsinvesteringarna liksom av revisorsrapporten, uppgick de totala förhandsinvesteringarna till [...] euro och kan delats upp i två delar: ett belopp på [...] euro som pari passu skulle finansieras av alla GNA:s framtida aktieägare i enlighet med vad som fastställts i avsiktsförklaringarna, och ett belopp på [...] euro som i första rummet uteslutande skulle finansieras av Amsterdams kommun. Alla dessa kostnader lades vederbörligen på GNA, inklusive ränta (72), och några extra projektkostnader verkar inte ha lämnats oupptagna.

| (112) | För det andra fanns även alla kostnader i samband med förhandsinvesteringarna från början medtagna i GNA:s affärsplan, och inga nya kostnader förefaller således ha dykt upp efter undertecknandet av GNA-avtalet varigenom villkoren för de övriga aktieägarna skulle ha ändrats. Detta överensstämmer med tillkännagivandet att alla aktieägare hade enats om att de av Amsterdams kommun finansierade förhandsinvesteringarna måste gottgöras. |
| --- | --- |

(112)

För det andra fanns även alla kostnader i samband med förhandsinvesteringarna från början medtagna i GNA:s affärsplan, och inga nya kostnader förefaller således ha dykt upp efter undertecknandet av GNA-avtalet varigenom villkoren för de övriga aktieägarna skulle ha ändrats. Detta överensstämmer med tillkännagivandet att alla aktieägare hade enats om att de av Amsterdams kommun finansierade förhandsinvesteringarna måste gottgöras.

| (113) | För det tredje kunde dessa initiativ och investeringar, även om Amsterdams kommun tog initiativet och stod för en del av projektkostnaderna, inte minska risken i samband med projektet för de övriga aktieägarna. Sina ursprungliga betänkligheter i beslutet om att inleda ett förfarande till trots drar kommissionen slutsatsen att de inledningsvis av kommunen finansierade investeringarna i begränsade förberedande anläggningsarbeten och i inköp av programvara, med tanke på deras karaktär och ringa finansiella betydelse, inte kunde ändra projektets riskprofil. Detsamma gäller för de förhandsinvesteringar vilkas kostnader skulle bäras av alla framtida aktieägare, i enlighet med vad som avtalades vid undertecknandet av de avsiktsförklaringarna. En analys av affärsplanen visar tydligt att affärsriskerna med investeringen i GNA är kopplade till om projektet lyckas under kommande år, framför allt i marknadsutvecklingshänseende, och inte med de första åtgärderna i samband med förberedelserna för projektet. |
| --- | --- |

(113)

För det tredje kunde dessa initiativ och investeringar, även om Amsterdams kommun tog initiativet och stod för en del av projektkostnaderna, inte minska risken i samband med projektet för de övriga aktieägarna. Sina ursprungliga betänkligheter i beslutet om att inleda ett förfarande till trots drar kommissionen slutsatsen att de inledningsvis av kommunen finansierade investeringarna i begränsade förberedande anläggningsarbeten och i inköp av programvara, med tanke på deras karaktär och ringa finansiella betydelse, inte kunde ändra projektets riskprofil. Detsamma gäller för de förhandsinvesteringar vilkas kostnader skulle bäras av alla framtida aktieägare, i enlighet med vad som avtalades vid undertecknandet av de avsiktsförklaringarna. En analys av affärsplanen visar tydligt att affärsriskerna med investeringen i GNA är kopplade till om projektet lyckas under kommande år, framför allt i marknadsutvecklingshänseende, och inte med de första åtgärderna i samband med förberedelserna för projektet.

| (114) | För det fjärde instämmer kommissionen inte i UPC:s argument om att de av kommunen gjorda genomförbarhetsstudierna hade minskat något av risken för GNA:s övriga aktieägare, eftersom de eventuellt först därefter beslutat sig för att investera i GNA. Kommissionen påpekar att en försiktig marknadsinvesterare normalt själv i en genomförbarhetsstudie skulle bedöma strategin och avkastningsutsikterna i ett investeringsprojekt (73) utan att detta skulle ses som ett sätt att minska de med projektet förbundna riskerna för övriga investerare. Om projektet skulle misslyckas måste under alla omständigheter alla investerare gemensamt bära förlusterna som uppstår på grund av dåliga affärsresultat eller, i värsta fall, genom GNA:s konkurs. |
| --- | --- |

(114)

För det fjärde instämmer kommissionen inte i UPC:s argument om att de av kommunen gjorda genomförbarhetsstudierna hade minskat något av risken för GNA:s övriga aktieägare, eftersom de eventuellt först därefter beslutat sig för att investera i GNA. Kommissionen påpekar att en försiktig marknadsinvesterare normalt själv i en genomförbarhetsstudie skulle bedöma strategin och avkastningsutsikterna i ett investeringsprojekt (73) utan att detta skulle ses som ett sätt att minska de med projektet förbundna riskerna för övriga investerare. Om projektet skulle misslyckas måste under alla omständigheter alla investerare gemensamt bära förlusterna som uppstår på grund av dåliga affärsresultat eller, i värsta fall, genom GNA:s konkurs.

| (115) | På grundval av det ovan anförda drar kommissionen slutsatsen att alla GNA:s aktieägare har gjort sina investeringar på samma villkor. |
| --- | --- |

(115)

På grundval av det ovan anförda drar kommissionen slutsatsen att alla GNA:s aktieägare har gjort sina investeringar på samma villkor.

VI.2.2.4   Andra relationer

| (116) | UPC har hävdat att ING RE eventuellt beslutat att investera i GNA-projektet, inte av ekonomiska skäl, utan snarare som en del av sin marknadsföringsstrategi för att underhålla goda relationer med Amsterdams kommun, som enligt UPC är en viktig affärspartner för ING RE. |
| --- | --- |

(116)

UPC har hävdat att ING RE eventuellt beslutat att investera i GNA-projektet, inte av ekonomiska skäl, utan snarare som en del av sin marknadsföringsstrategi för att underhålla goda relationer med Amsterdams kommun, som enligt UPC är en viktig affärspartner för ING RE.

| (117) | En granskning måste ske om andra relationer existerade, bortsett från samarbets- och investeringsavtalet, som är relevanta för bedömningen av om investeringen överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. I beslutet om att inleda ett förfarande (74) hänvisas till det faktum att de nederländska myndigheterna hade lämnat ett tillkännagivande där de meddelar att det inte finns några andra reaktioner mellan parterna, dvs. vid sidan av det anmälda avtalet, som är relevanta för bedömningen av om investeringen överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(117)

En granskning måste ske om andra relationer existerade, bortsett från samarbets- och investeringsavtalet, som är relevanta för bedömningen av om investeringen överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. I beslutet om att inleda ett förfarande (74) hänvisas till det faktum att de nederländska myndigheterna hade lämnat ett tillkännagivande där de meddelar att det inte finns några andra reaktioner mellan parterna, dvs. vid sidan av det anmälda avtalet, som är relevanta för bedömningen av om investeringen överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (118) | Kommissionens egen undersökning och den av berörda parter inlämnade informationen innehåller inte någonting som antyder att tillkännagivandet från de nederländska myndigheterna inte skulle vara korrekt. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionens egen undersökning och den av berörda parter inlämnade informationen innehåller inte någonting som antyder att tillkännagivandet från de nederländska myndigheterna inte skulle vara korrekt.

| (119) | Således drar kommissionen slutsatsen att den investering som gjorts av Amsterdams kommun skett samtidigt och på jämförbara villkor med de betydande kapitalbidragen från de privata investerarna. |
| --- | --- |

(119)

Således drar kommissionen slutsatsen att den investering som gjorts av Amsterdams kommun skett samtidigt och på jämförbara villkor med de betydande kapitalbidragen från de privata investerarna.

| (120) | Amsterdams kommuns investering överensstämmer således med principen om marknadsinvesteraren och utgör inte statligt stöd. |
| --- | --- |

(120)

Amsterdams kommuns investering överensstämmer således med principen om marknadsinvesteraren och utgör inte statligt stöd.

VI.2.2.5   Bedömning av affärsplanen

| (121) | Kommissionen har dessutom gjort en bedömning av GNA:s affärsplan, framför allt mot bakgrund av de tvivel som uttryckets i beslutet om att inleda ett förfarande samt påståendena från de berörda företagen Liberty Global/UPC, ONO, FT, Com Hem och en anonym part (75). |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen har dessutom gjort en bedömning av GNA:s affärsplan, framför allt mot bakgrund av de tvivel som uttryckets i beslutet om att inleda ett förfarande samt påståendena från de berörda företagen Liberty Global/UPC, ONO, FT, Com Hem och en anonym part (75).

| (122) | I beslutet om att inleda ett förfarande (76) intog kommissionen efter en första analys av GNA:s affärsplan och UPC:s kritiska synpunkter i detta avseende, ståndpunkten att inte bara de planerade resultatindikatorerna, utan alla antaganden som affärsplanen byggde på, föreföll optimistiska. Dessutom ansåg kommissionen att det skulle medföra stora konsekvenser för projektets framgång om målsättningarna (t.ex. penetrationsgraden) inte uppnås, och än mer om en av de bakomliggande hypoteserna skulle avvika från de planerade nivåerna. |
| --- | --- |

(122)

I beslutet om att inleda ett förfarande (76) intog kommissionen efter en första analys av GNA:s affärsplan och UPC:s kritiska synpunkter i detta avseende, ståndpunkten att inte bara de planerade resultatindikatorerna, utan alla antaganden som affärsplanen byggde på, föreföll optimistiska. Dessutom ansåg kommissionen att det skulle medföra stora konsekvenser för projektets framgång om målsättningarna (t.ex. penetrationsgraden) inte uppnås, och än mer om en av de bakomliggande hypoteserna skulle avvika från de planerade nivåerna.

| (123) | Kommissionen mottog synpunkter på analysen av affärsplanen i beslutet om att inleda ett förfarande både från de nederländska myndigheterna och UPC, varför en grundlig undersökning kunde göras. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen mottog synpunkter på analysen av affärsplanen i beslutet om att inleda ett förfarande både från de nederländska myndigheterna och UPC, varför en grundlig undersökning kunde göras.

| (124) | Kommissionen framhåller att GNA:s affärsplan avser ett nybildat företag utan något förflutet, som är verksamt i ett nytt, innovativt företagssegment, nämligen utbjudande av FTTH-teknik på grundval av en ”treskiktsmodell”, där den passiva och den aktiva infrastrukturen drivs och administreras separat, med öppen och icke diskriminerande tillgång för alla operatörer i detaljistledet, i enlighet med vad som beskrivs i skälen 21–30. I dylika fall bygger bedömningen av en affärsplan av ett nybildat företag av nödvändigtvis och oundvikligen på marknadsprognoser och hypoteser beträffande den förmodade utvecklingen av efterfrågan på och utbudet av FTTH-tjänster. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen framhåller att GNA:s affärsplan avser ett nybildat företag utan något förflutet, som är verksamt i ett nytt, innovativt företagssegment, nämligen utbjudande av FTTH-teknik på grundval av en ”treskiktsmodell”, där den passiva och den aktiva infrastrukturen drivs och administreras separat, med öppen och icke diskriminerande tillgång för alla operatörer i detaljistledet, i enlighet med vad som beskrivs i skälen 21–30. I dylika fall bygger bedömningen av en affärsplan av ett nybildat företag av nödvändigtvis och oundvikligen på marknadsprognoser och hypoteser beträffande den förmodade utvecklingen av efterfrågan på och utbudet av FTTH-tjänster.

| (125) | Kommissionen påpekar att den metod som använts för affärsplanen av PricewaterhouseCoopers (77), ett oberoende revisionsföretag, är kontrollerad och godkänd. Efter en första analys av den första versionen av GNA:s affärsplan har PricewaterhouseCoopers föreslagit några förändringar för att ta bort vissa inkonsekvenser. Dessa förslag beaktas i GNA:s modifierade affärsplan. Efter dessa modifikationer förklarade PricewaterhouseCoopers att modellen inte innehöll några integritetsproblem i tekniskt eller ekonomiskt hänseende och därefter inlämnades affärsplanen till kommissionen. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen påpekar att den metod som använts för affärsplanen av PricewaterhouseCoopers (77), ett oberoende revisionsföretag, är kontrollerad och godkänd. Efter en första analys av den första versionen av GNA:s affärsplan har PricewaterhouseCoopers föreslagit några förändringar för att ta bort vissa inkonsekvenser. Dessa förslag beaktas i GNA:s modifierade affärsplan. Efter dessa modifikationer förklarade PricewaterhouseCoopers att modellen inte innehöll några integritetsproblem i tekniskt eller ekonomiskt hänseende och därefter inlämnades affärsplanen till kommissionen.

| (126) | Efter kommissionens beslut om att inleda ett förfarande lade de nederländska myndigheterna fram en rapport, utarbetad av Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft (78), som undersöker och bekräftar genomförbarheten hos GNA:s affärsplan, med särskild fokus på de antaganden som kommissionen hade betraktat som ”optimistiska” i sitt beslut om att inleda ett förfarande. Slutsatsen i rapporten är att affärsplanen var realistisk och att de bakomliggande antagandena på korrekt sätt byggde på den rådande marknadsutvecklingen och måste betraktas som ”återhållsamma” uppskattningar. |
| --- | --- |

(126)

Efter kommissionens beslut om att inleda ett förfarande lade de nederländska myndigheterna fram en rapport, utarbetad av Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft (78), som undersöker och bekräftar genomförbarheten hos GNA:s affärsplan, med särskild fokus på de antaganden som kommissionen hade betraktat som ”optimistiska” i sitt beslut om att inleda ett förfarande. Slutsatsen i rapporten är att affärsplanen var realistisk och att de bakomliggande antagandena på korrekt sätt byggde på den rådande marknadsutvecklingen och måste betraktas som ”återhållsamma” uppskattningar.

| (127) | GNA har använt sig av tre viktiga resultatindikatorer för att mäta projektets framgång, nämligen framtida kassaflöde, avkastning på eget kapital samt internräntan. |
| --- | --- |

(127)

GNA har använt sig av tre viktiga resultatindikatorer för att mäta projektets framgång, nämligen framtida kassaflöde, avkastning på eget kapital samt internräntan.

| (128) | Kommissionen anser att internräntan är den mest lämpade parametern för en analys av affärsplanen. Internräntan används för att fatta beslut om långsiktiga investeringar och för att jämföra olika investeringsprojekt med varandra. Internräntan för GNA:s affärsplan ligger på [...] %. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen anser att internräntan är den mest lämpade parametern för en analys av affärsplanen. Internräntan används för att fatta beslut om långsiktiga investeringar och för att jämföra olika investeringsprojekt med varandra. Internräntan för GNA:s affärsplan ligger på [...] %.

| (129) | Eftersom det gäller ett nytt projekt och marknaderna för bredbandstelekommunikation är mycket dynamiska är det vanskligt att göra någon jämförande analys. De offentliga siffrorna avseende internräntan från jämförbara projekt är begränsade, inte minst eftersom de betraktas som affärshemligheter och således sällan offentliggörs. De mest relevanta offentliga jämförande uppgifterna är de som rör den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden för andra företag inom samma bransch. Uppgifter beträffande den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden kan vara ett användbart kriterium eftersom ett projekt anses vara värt att genomföras om internräntan är högre än den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden. På grundval av de uppgifter som kommissionen har till sitt förfogande, varierar branschsiffrorna mellan 8,1 % och 10,6 % (79). Internräntan verkar således ligga inom en godtagbar marginal. |
| --- | --- |

(129)

Eftersom det gäller ett nytt projekt och marknaderna för bredbandstelekommunikation är mycket dynamiska är det vanskligt att göra någon jämförande analys. De offentliga siffrorna avseende internräntan från jämförbara projekt är begränsade, inte minst eftersom de betraktas som affärshemligheter och således sällan offentliggörs. De mest relevanta offentliga jämförande uppgifterna är de som rör den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden för andra företag inom samma bransch. Uppgifter beträffande den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden kan vara ett användbart kriterium eftersom ett projekt anses vara värt att genomföras om internräntan är högre än den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden. På grundval av de uppgifter som kommissionen har till sitt förfogande, varierar branschsiffrorna mellan 8,1 % och 10,6 % (79). Internräntan verkar således ligga inom en godtagbar marginal.

| (130) | I sina synpunkter hävdade UPC att den planerade internräntan för GNA, som i grund och botten är ett nystartat företag, till följd av projektets nyhet och stora risk måste vara högre än siffrorna för den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden för ett etablerat företag som har en betydande kundbas och genererar kassaflöde, som exempelvis KPN eller UPC. |
| --- | --- |

(130)

I sina synpunkter hävdade UPC att den planerade internräntan för GNA, som i grund och botten är ett nystartat företag, till följd av projektets nyhet och stora risk måste vara högre än siffrorna för den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden för ett etablerat företag som har en betydande kundbas och genererar kassaflöde, som exempelvis KPN eller UPC.

| (131) | De nederländska myndigheterna ifrågasätter kommissionens bedömning gällande de kriterier som använts för utvärderingen av internräntan i beslutet om att inleda ett förfarande. De anser att siffrorna för den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden syftar på vertikalt integrerade företag, medan GNA bara investerar i ett passivt nät, en investering som mer liknar en infrastrukturinvestering, för vilka investerarna i regel accepterar en lägre avkastning. |
| --- | --- |

(131)

De nederländska myndigheterna ifrågasätter kommissionens bedömning gällande de kriterier som använts för utvärderingen av internräntan i beslutet om att inleda ett förfarande. De anser att siffrorna för den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden syftar på vertikalt integrerade företag, medan GNA bara investerar i ett passivt nät, en investering som mer liknar en infrastrukturinvestering, för vilka investerarna i regel accepterar en lägre avkastning.

| (132) | Kommissionen finner att den planerade internräntan i affärsplanen verkar stämma överens med marknadsförväntningarna för företag inom telekommunikationssektorn. Dessutom medger kommissionen att det berörda investeringsprojektet skiljer sig från ett projekt i ett vertikalt integrerat företag och har drag av en infrastrukturinvestering, för vilken det krävs lägre internränta. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen finner att den planerade internräntan i affärsplanen verkar stämma överens med marknadsförväntningarna för företag inom telekommunikationssektorn. Dessutom medger kommissionen att det berörda investeringsprojektet skiljer sig från ett projekt i ett vertikalt integrerat företag och har drag av en infrastrukturinvestering, för vilken det krävs lägre internränta.

| (133) | Kommissionen har också undersökt de alternativa finansiella indikatorer som används i affärsplanen, exempelvis det positiva framtida kassaflödet och avkastningen på eget kapital. På grund av bristen på offentliggjord information (80) kunde kommissionen inte åstadkomma någon grundlig jämförande studie av dessa indikatorer och har därför bedömt dem på grundval av hur adekvata de är samt på den interna konsistensen med affärsplanen. På grundval av denna analys drar kommissionen slutsatsen att de siffror som ingår i affärsplanen är godtagbara för en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen har också undersökt de alternativa finansiella indikatorer som används i affärsplanen, exempelvis det positiva framtida kassaflödet och avkastningen på eget kapital. På grund av bristen på offentliggjord information (80) kunde kommissionen inte åstadkomma någon grundlig jämförande studie av dessa indikatorer och har därför bedömt dem på grundval av hur adekvata de är samt på den interna konsistensen med affärsplanen. På grundval av denna analys drar kommissionen slutsatsen att de siffror som ingår i affärsplanen är godtagbara för en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (134) | En av de viktigaste aspekterna av affärsplanen är den planerade penetrationsgraden. Eftersom GNA:s inkomster i hög grad kommer att bero på den uppnådda penetrationsgraden, dvs. procentandelen anslutna hushåll, är den planerade penetrationsgradens genomförbarhet av avgörande betydelse för hur väl GNA:s verksamhet kommer att lyckas. |
| --- | --- |

(134)

En av de viktigaste aspekterna av affärsplanen är den planerade penetrationsgraden. Eftersom GNA:s inkomster i hög grad kommer att bero på den uppnådda penetrationsgraden, dvs. procentandelen anslutna hushåll, är den planerade penetrationsgradens genomförbarhet av avgörande betydelse för hur väl GNA:s verksamhet kommer att lyckas.

| (135) | GNA vill inom [...] månader uppnå en penetrationsgrad på [...] % av alla hushåll (enligt förväntningarna kommer penetrationen att vara mättad ungefär på denna nivå). Dessutom måste [...] (81). |
| --- | --- |

(135)

GNA vill inom [...] månader uppnå en penetrationsgrad på [...] % av alla hushåll (enligt förväntningarna kommer penetrationen att vara mättad ungefär på denna nivå). Dessutom måste [...] (81).

| (136) | UPC förklarade sig i sin inlaga starkt betvivla om projektet kan skaffa sig någon betydande marknadsandel, exempelvis en planerad penetrationsgrad på 40 % som uppges i en investeringsrapport (82). På grundval av RBB-rapporten och uppgifter rörande de totala kundbortfallssiffrorna i områden där GNA redan erbjuder ”triple play”-tjänster, hävdar UPC att den nuvarande totala bredbandspenetrationen i de zoner som GNA avser att betjäna, redan har nått upp till 65 %. Enligt UPC understöds synpunkten att de operatörer i detaljistledet som via BBned använder sig av GNA-nätet inte kommer att kunna attrahera tillräckligt med kunder särskilt av den tämligen starka konkurrensen i området och de begränsade nya erbjudanden som finns tillgängliga på GNA:s fibernät. |
| --- | --- |

(136)

UPC förklarade sig i sin inlaga starkt betvivla om projektet kan skaffa sig någon betydande marknadsandel, exempelvis en planerad penetrationsgrad på 40 % som uppges i en investeringsrapport (82). På grundval av RBB-rapporten och uppgifter rörande de totala kundbortfallssiffrorna i områden där GNA redan erbjuder ”triple play”-tjänster, hävdar UPC att den nuvarande totala bredbandspenetrationen i de zoner som GNA avser att betjäna, redan har nått upp till 65 %. Enligt UPC understöds synpunkten att de operatörer i detaljistledet som via BBned använder sig av GNA-nätet inte kommer att kunna attrahera tillräckligt med kunder särskilt av den tämligen starka konkurrensen i området och de begränsade nya erbjudanden som finns tillgängliga på GNA:s fibernät.

| (137) | UPC understryker vidare att företaget inte alls inser vari konkurrensfördelen för det nya fibernätet består jämfört med de nuvarande bredbandsoperatörernas befintliga tjänsteutbud bortsett från byggandet av symmetrisk bandbredd till detaljistkunder, en tjänst som det dock inte finns någon efterfrågan på. Dessutom förklarar UPC att det nya nätets mest avancerade bredbandsprodukt i termer av tillgänglig bandbredd (83) hittills inte varit någon framgång och att kunderna, varje gång mer avancerade produkter erbjuds på marknaden, är benägna att välja billigare och mindre sofistikerade produkter. |
| --- | --- |

(137)

UPC understryker vidare att företaget inte alls inser vari konkurrensfördelen för det nya fibernätet består jämfört med de nuvarande bredbandsoperatörernas befintliga tjänsteutbud bortsett från byggandet av symmetrisk bandbredd till detaljistkunder, en tjänst som det dock inte finns någon efterfrågan på. Dessutom förklarar UPC att det nya nätets mest avancerade bredbandsprodukt i termer av tillgänglig bandbredd (83) hittills inte varit någon framgång och att kunderna, varje gång mer avancerade produkter erbjuds på marknaden, är benägna att välja billigare och mindre sofistikerade produkter.

| (138) | De nederländska myndigheterna hävdar däremot, att nya tjänster kan erbjudas via den symmetriska fiberbredbandsanslutning, t.ex. fildelning och andra ”peer-to-peer”-tillämpningar, HDTV och digital TV, som hör till en annan marknad än de nuvarande tjänsterna som erbjuds via asymmetriska anslutningar. Vidare understryker de nederländska myndigheterna, på grundval av en studie av Stratix Consulting och Technische Universiteit Delft, att olika framgångsrika förebilder, inte bara i Nederländerna, utan också i Förenta staterna och Japan, tyder på att den planerade penetrationsgraden är realistisk. |
| --- | --- |

(138)

De nederländska myndigheterna hävdar däremot, att nya tjänster kan erbjudas via den symmetriska fiberbredbandsanslutning, t.ex. fildelning och andra ”peer-to-peer”-tillämpningar, HDTV och digital TV, som hör till en annan marknad än de nuvarande tjänsterna som erbjuds via asymmetriska anslutningar. Vidare understryker de nederländska myndigheterna, på grundval av en studie av Stratix Consulting och Technische Universiteit Delft, att olika framgångsrika förebilder, inte bara i Nederländerna, utan också i Förenta staterna och Japan, tyder på att den planerade penetrationsgraden är realistisk.

| (139) | Kommissionen har studerat argumenten från de olika parterna. Kommissionen påpekar att GNA för att bestämma kurvan för penetrationsgraden, [...]. I denna modell som används för att uppskatta den framtida penetrationsgraden finns alla hypoteser som krävs, exempelvis abonnenttillströmning, hastigheten på abonnenttillströmning och kundbortfall, liksom antagandena som UPC anser vara viktiga för bedömningen av affärsplanens genomförbarhet. Affärsplanen innefattar således de relevanta faktorer som behövs för att uppskatta penetrationsgraden. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen har studerat argumenten från de olika parterna. Kommissionen påpekar att GNA för att bestämma kurvan för penetrationsgraden, [...]. I denna modell som används för att uppskatta den framtida penetrationsgraden finns alla hypoteser som krävs, exempelvis abonnenttillströmning, hastigheten på abonnenttillströmning och kundbortfall, liksom antagandena som UPC anser vara viktiga för bedömningen av affärsplanens genomförbarhet. Affärsplanen innefattar således de relevanta faktorer som behövs för att uppskatta penetrationsgraden.

| (140) | När det gäller huruvida efterfrågan eller penetrationsgraden i affärsplanen går att genomföra påpekar kommissionen att detta till stor del kommer att bero på utvecklingen av marknaden, hur snabbt nya applikationer och ny teknik, som behöver snabba symmetriska fiberbredbandsanslutningar, kommer att börja användas av tjänsteleverantörerna samt kundernas reaktioner på dessa nya möjligheter. Dessa faktorer kan för ögonblicket ännu inte bedömas så väl, vilket ju framgår av de divergerande ståndpunkter som intas av UPC, som är mer skeptiskt vad beträffar marknadsutsikterna, och Reggefiber, ING RE och de Technische Universiteit Delft, som har ställt sig bakom uppskattningarna i affärsplanen å ena sidan som investerare och å andra sidan som oberoende konsulter. |
| --- | --- |

(140)

När det gäller huruvida efterfrågan eller penetrationsgraden i affärsplanen går att genomföra påpekar kommissionen att detta till stor del kommer att bero på utvecklingen av marknaden, hur snabbt nya applikationer och ny teknik, som behöver snabba symmetriska fiberbredbandsanslutningar, kommer att börja användas av tjänsteleverantörerna samt kundernas reaktioner på dessa nya möjligheter. Dessa faktorer kan för ögonblicket ännu inte bedömas så väl, vilket ju framgår av de divergerande ståndpunkter som intas av UPC, som är mer skeptiskt vad beträffar marknadsutsikterna, och Reggefiber, ING RE och de Technische Universiteit Delft, som har ställt sig bakom uppskattningarna i affärsplanen å ena sidan som investerare och å andra sidan som oberoende konsulter.

| (141) | Kommissionen noterar i fråga om de kundbortfallssiffror som UPC inlämnat för att visa att projektet inte kan uppnå någon betydande penetrationsgrad, att de inlämnade siffrorna avser perioden från 1 januari 2006 till 1 juni 2007, trots att de operatörer i detaljistledet som använder sig av GNA:s nät började leverera sina tjänster till kunder i begränsade delar av Amsterdam först i mars 2007. Med tanke på den mycket korta tid som förflutit sedan tjänsterna började erbjudas via GNA-nätet är kommissionen inte övertygad om att dessa kundbortfallssiffror redan nu kan ge någon användbar information. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen noterar i fråga om de kundbortfallssiffror som UPC inlämnat för att visa att projektet inte kan uppnå någon betydande penetrationsgrad, att de inlämnade siffrorna avser perioden från 1 januari 2006 till 1 juni 2007, trots att de operatörer i detaljistledet som använder sig av GNA:s nät började leverera sina tjänster till kunder i begränsade delar av Amsterdam först i mars 2007. Med tanke på den mycket korta tid som förflutit sedan tjänsterna började erbjudas via GNA-nätet är kommissionen inte övertygad om att dessa kundbortfallssiffror redan nu kan ge någon användbar information.

| (142) | Vad beträffar UPC:s argument att exemplen på framgångsrik utbyggnad av fibernät på mindre nederländska orter, som t.ex. Hillegom och Nuenen (84), inte bör tas i beaktande eftersom dessa orter i fråga om storlek, konkurrenssituation och understöd inte kan jämföras med Amsterdamprojektet, anser kommissionen att dessa projekt, även om det helt klart finns skillnader, dock ger nyttig information för den jämförande analysen i egenskap av exempel på nederländska fiberprojekt. |
| --- | --- |

(142)

Vad beträffar UPC:s argument att exemplen på framgångsrik utbyggnad av fibernät på mindre nederländska orter, som t.ex. Hillegom och Nuenen (84), inte bör tas i beaktande eftersom dessa orter i fråga om storlek, konkurrenssituation och understöd inte kan jämföras med Amsterdamprojektet, anser kommissionen att dessa projekt, även om det helt klart finns skillnader, dock ger nyttig information för den jämförande analysen i egenskap av exempel på nederländska fiberprojekt.

| (143) | En branschanalys (85) utvisar att i genomsnitt cirka 20–25 % av befolkningen är beredd att gå över till ett nytt nät. [...]. |
| --- | --- |

(143)

En branschanalys (85) utvisar att i genomsnitt cirka 20–25 % av befolkningen är beredd att gå över till ett nytt nät. [...].

| (144) | Med tanke på den nuvarande utvecklingen verkar dessutom efterfrågan på tjänster som levereras via fibernät med hög bandbredd öka snabbare än vad marknadsexperterna förväntade för några år sedan. De befintliga planerna att bygga fibernät, framför allt i Nederländerna och andra europeiska länder (86) visar på att investeringar i fiberaccessnäten är attraktiva. Därför är det inte orealistiskt att uppnå en penetrationsgrad på [...] % av alla hushåll på [...] månader. |
| --- | --- |

(144)

Med tanke på den nuvarande utvecklingen verkar dessutom efterfrågan på tjänster som levereras via fibernät med hög bandbredd öka snabbare än vad marknadsexperterna förväntade för några år sedan. De befintliga planerna att bygga fibernät, framför allt i Nederländerna och andra europeiska länder (86) visar på att investeringar i fiberaccessnäten är attraktiva. Därför är det inte orealistiskt att uppnå en penetrationsgrad på [...] % av alla hushåll på [...] månader.

| (145) | Kommissionen drar således slutsatsen att en privat investerare i en marknadsekonomi skulle kunna investera i projektet på basis av de enligt affärsplanen förväntade penetrationsnivåerna, precis som Reggefiber och ING RE har gjort. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen drar således slutsatsen att en privat investerare i en marknadsekonomi skulle kunna investera i projektet på basis av de enligt affärsplanen förväntade penetrationsnivåerna, precis som Reggefiber och ING RE har gjort.

| (146) | Grossistpriserna per anslutning som BBned måste betala till GNA för driften av det passiva nätet [...]. |
| --- | --- |

(146)

Grossistpriserna per anslutning som BBned måste betala till GNA för driften av det passiva nätet [...].

| (147) | Enligt UPC beräkningar måste GNA minst ta ut 20 till 22 euro per månad för en anslutning i grossistledet med ”triple play”-tjänster på sitt nät. På denna prisnivå skulle priserna för de slutliga detaljisttjänsterna av nöden vara högre än de nuvarande erbjudandena från befintliga operatörer, vilket enligt UPC väcker tvivel angående huruvida den planerade penetrationsgraden är möjlig att uppnå. |
| --- | --- |

(147)

Enligt UPC beräkningar måste GNA minst ta ut 20 till 22 euro per månad för en anslutning i grossistledet med ”triple play”-tjänster på sitt nät. På denna prisnivå skulle priserna för de slutliga detaljisttjänsterna av nöden vara högre än de nuvarande erbjudandena från befintliga operatörer, vilket enligt UPC väcker tvivel angående huruvida den planerade penetrationsgraden är möjlig att uppnå.

| (148) | För att underbygga sina argumenten lade UPC fram beräkningar av (87) grossistpriserna på basis av priserna på detaljisttjänster som erbjuds av tjänsteleverantörerna (88) på GNA-nätet. UPC menar att det med nuvarande detaljistpriser är osannolikt att de tre skikten (det passiva, aktiva och detaljistskiktet) alla samtidigt kommer att vara vinstgivande. |
| --- | --- |

(148)

För att underbygga sina argumenten lade UPC fram beräkningar av (87) grossistpriserna på basis av priserna på detaljisttjänster som erbjuds av tjänsteleverantörerna (88) på GNA-nätet. UPC menar att det med nuvarande detaljistpriser är osannolikt att de tre skikten (det passiva, aktiva och detaljistskiktet) alla samtidigt kommer att vara vinstgivande.

| (149) | Mot detta invänder de nederländska myndigheterna att andra kostnadsberäkningar är nödvändiga för den nya fibertekniken än vid traditionella koppar- eller kabelledningar. Ett fibernät medför exempelvis mycket lägre operativa kostnader (underhåll och administration) och har dessutom en längre ekonomisk livslängd, dvs. en längre avskrivningsperiod (till 30 år). |
| --- | --- |

(149)

Mot detta invänder de nederländska myndigheterna att andra kostnadsberäkningar är nödvändiga för den nya fibertekniken än vid traditionella koppar- eller kabelledningar. Ett fibernät medför exempelvis mycket lägre operativa kostnader (underhåll och administration) och har dessutom en längre ekonomisk livslängd, dvs. en längre avskrivningsperiod (till 30 år).

| (150) | UPC hävdade vidare att de tre skikten (89) inte alla samtidigt kan vara vinstgivande. Kommissionen påpekar att den bedömt de grossistpriser som tagits ut för tillgång till det passiva skiktet, eftersom det är detta skikt som finns med i den undersökta affärsplanen och delvis bekostats med offentliga medel. Kommissionen kom till slutsatsen att dessa grossistpriser inte är orealistiska (90). Chanserna att överleva för de två andra skikten, som drivs av privata operatörer, påverkas i viss mån av de grossistpriser som tas ut för användningen av det passiva skiktet. Med tanke på att driften av det andra skiktet tilldelats BBned efter offentlig anbudsinfordran, att öppen och icke diskriminerande tillgång erbjuds alla operatörer i detaljistskiktet samt vidare med hänsyn till GNA:s grossistpriser är det enligt kommissionen osannolikt att de två övriga skikten inte skulle drivas med vinst. |
| --- | --- |

(150)

UPC hävdade vidare att de tre skikten (89) inte alla samtidigt kan vara vinstgivande. Kommissionen påpekar att den bedömt de grossistpriser som tagits ut för tillgång till det passiva skiktet, eftersom det är detta skikt som finns med i den undersökta affärsplanen och delvis bekostats med offentliga medel. Kommissionen kom till slutsatsen att dessa grossistpriser inte är orealistiska (90). Chanserna att överleva för de två andra skikten, som drivs av privata operatörer, påverkas i viss mån av de grossistpriser som tas ut för användningen av det passiva skiktet. Med tanke på att driften av det andra skiktet tilldelats BBned efter offentlig anbudsinfordran, att öppen och icke diskriminerande tillgång erbjuds alla operatörer i detaljistskiktet samt vidare med hänsyn till GNA:s grossistpriser är det enligt kommissionen osannolikt att de två övriga skikten inte skulle drivas med vinst.

| (151) | Vad gäller de priser som GNA tar ut för att ge grossisttillgång finns indikationer på att fibernät möjligen medför lägre operativa kostnader än befintliga telekommunikations- och kabelnät. Kommissionen drar på basis av dessa överväganden och med hänsyn till referenssiffrorna och resultaten i rapporten från Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft, slutsatsen att grossistpriserna i affärsplanen inte är orealistiska i förhållande till priserna på liknande tjänster som erbjuds av andra operatörer. |
| --- | --- |

(151)

Vad gäller de priser som GNA tar ut för att ge grossisttillgång finns indikationer på att fibernät möjligen medför lägre operativa kostnader än befintliga telekommunikations- och kabelnät. Kommissionen drar på basis av dessa överväganden och med hänsyn till referenssiffrorna och resultaten i rapporten från Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft, slutsatsen att grossistpriserna i affärsplanen inte är orealistiska i förhållande till priserna på liknande tjänster som erbjuds av andra operatörer.

| (152) | Kommissionen har dessutom utvärderat de planerade investeringskostnaderna. GNA räknar med [...]. Detta medför en total kostnad för det passiva skiktet på [...] euro per hushåll. De referenssiffror som kommissionen har samlat in för den sammantagna infrastrukturen (det aktiva och passiva skiktet tillsammans) varierar mellan 1 000 euro och 2 000 euro (91), medan relationen mellan investeringsbehoven för en passiv och en aktiv anslutning grovt räknat är två till en. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen har dessutom utvärderat de planerade investeringskostnaderna. GNA räknar med [...]. Detta medför en total kostnad för det passiva skiktet på [...] euro per hushåll. De referenssiffror som kommissionen har samlat in för den sammantagna infrastrukturen (det aktiva och passiva skiktet tillsammans) varierar mellan 1 000 euro och 2 000 euro (91), medan relationen mellan investeringsbehoven för en passiv och en aktiv anslutning grovt räknat är två till en.

| (153) | UPC ställer sig bakom kommissionens preliminära åsikt i beslutet om att inleda ett förfarande att affärsplanens överlevnadschanser i hög grad beror på investeringskostnaderna, och företaget framhåller att de beräknade kostnaderna utgörs av mycket låga uppskattningar. Mot detta invänder de nederländska myndigheterna att investeringskostnaderna är en följd av topologin i de berörda områdena, den höga befolkningstätheten och de många hyreshusen, varigenom anläggningskostnaderna per hushåll blir lägre. Dessutom understryker myndigheterna att GNA redan [...] 2006 slöt ett kontrakt med teknikföretagen Van den Berg/BAM och Draka Comteq (92) på särskilda villkor, vilket skulle garantera att byggkostnaderna håller sig inom de marginaler som fastställts i affärsplanen. |
| --- | --- |

(153)

UPC ställer sig bakom kommissionens preliminära åsikt i beslutet om att inleda ett förfarande att affärsplanens överlevnadschanser i hög grad beror på investeringskostnaderna, och företaget framhåller att de beräknade kostnaderna utgörs av mycket låga uppskattningar. Mot detta invänder de nederländska myndigheterna att investeringskostnaderna är en följd av topologin i de berörda områdena, den höga befolkningstätheten och de många hyreshusen, varigenom anläggningskostnaderna per hushåll blir lägre. Dessutom understryker myndigheterna att GNA redan [...] 2006 slöt ett kontrakt med teknikföretagen Van den Berg/BAM och Draka Comteq (92) på särskilda villkor, vilket skulle garantera att byggkostnaderna håller sig inom de marginaler som fastställts i affärsplanen.

| (154) | Om hänsyn också tas till topografin i de berörda områdena (tätt befolkat område med plan terräng), det faktum att de kontrakterade anläggningsföretagen har gått med på att utföra arbetet till ett pris som överensstämmer med affärsplanen, och de tillgängliga referenssiffrorna, finner kommissionen att de uppskattade investeringssiffrorna verkar vara realistiska. Kommissionen noterar vidare att GNA har gjort sin beräkning med en viss marginal för det fall investeringskostnaderna skulle överskridas, något som stämmer överens med en försiktig marknadsinvesterares agerande och som än mer påvisar att uppskattningarna av investeringskostnaderna är tillförlitliga. |
| --- | --- |

(154)

Om hänsyn också tas till topografin i de berörda områdena (tätt befolkat område med plan terräng), det faktum att de kontrakterade anläggningsföretagen har gått med på att utföra arbetet till ett pris som överensstämmer med affärsplanen, och de tillgängliga referenssiffrorna, finner kommissionen att de uppskattade investeringssiffrorna verkar vara realistiska. Kommissionen noterar vidare att GNA har gjort sin beräkning med en viss marginal för det fall investeringskostnaderna skulle överskridas, något som stämmer överens med en försiktig marknadsinvesterares agerande och som än mer påvisar att uppskattningarna av investeringskostnaderna är tillförlitliga.

| (155) | Det passiva nätets uppskattade restvärde är enligt GNA:s affärsplan av avgörande betydelse för uppnåendet av de finansiella målsättningarna och för att förse investerarna med en realsäkerhet. GNA bygger sin beräkning av nätets restvärde på flera uppgifter. Det uppskattade värdet på nätet i [...] uppgår till [...] euro. I GNA:s affärsplan sammanhänger värdet uteslutande med den uppnådda penetrationsgraden. Kommissionen har också gjort en bedömning av restvärdet på GNA:s nät på grundval av en alternativ multipel metod, och erhöll då ett värde på [...] euro vid en penetrationsgrad på [...] %, vilket är jämförbart med GNA:s uppskattning. |
| --- | --- |

(155)

Det passiva nätets uppskattade restvärde är enligt GNA:s affärsplan av avgörande betydelse för uppnåendet av de finansiella målsättningarna och för att förse investerarna med en realsäkerhet. GNA bygger sin beräkning av nätets restvärde på flera uppgifter. Det uppskattade värdet på nätet i [...] uppgår till [...] euro. I GNA:s affärsplan sammanhänger värdet uteslutande med den uppnådda penetrationsgraden. Kommissionen har också gjort en bedömning av restvärdet på GNA:s nät på grundval av en alternativ multipel metod, och erhöll då ett värde på [...] euro vid en penetrationsgrad på [...] %, vilket är jämförbart med GNA:s uppskattning.

| (156) | Enligt UPC är de referenssiffror som kommissionen använt i beslutet om att inleda ett förfarande (93) för att bestämma nätets restvärde alltför optimistiska, eftersom de avser ett etablerat företag med återkommande inkomster och kunder. UPC hävdar vidare att en uppskattning på maximalt 20 år förefaller skälig i fråga om nätets förväntade ekonomiska livslängd, i stället för [...] som är utgångspunkten i GNA:s affärsplan. UPC rekommenderar vidare att nätets restvärde ska kontrolleras med hjälp av en utvärdering som bygger på kassaflödet. |
| --- | --- |

(156)

Enligt UPC är de referenssiffror som kommissionen använt i beslutet om att inleda ett förfarande (93) för att bestämma nätets restvärde alltför optimistiska, eftersom de avser ett etablerat företag med återkommande inkomster och kunder. UPC hävdar vidare att en uppskattning på maximalt 20 år förefaller skälig i fråga om nätets förväntade ekonomiska livslängd, i stället för [...] som är utgångspunkten i GNA:s affärsplan. UPC rekommenderar vidare att nätets restvärde ska kontrolleras med hjälp av en utvärdering som bygger på kassaflödet.

| (157) | De nederländska myndigheterna hävdar att beräkningen av nätets restvärde enligt affärsplanen är realistisk och bygger på en korrekt metod. Dessutom förklarar de att fibernätens ekonomiska livslängd kan uppgå till [...] eller till och med längre. Vidare hävdar de att nätet när det väl är byggt kommer att ha restvärde på grund av fördelen av att ha varit ”först på plan” och eftersom byggandet av ett andra liknande nät möjligen inte är ekonomiskt lönsamt till följd av att fiberaccessnäten har drag av ett naturligt monopol. Dessa sistnämnda faktorer påvisar enligt myndigheterna än mer att nätet när det väl är byggt kommer att få ett betydande värde, även om målsättningarna i affärsplanen inte helt skulle uppnås. |
| --- | --- |

(157)

De nederländska myndigheterna hävdar att beräkningen av nätets restvärde enligt affärsplanen är realistisk och bygger på en korrekt metod. Dessutom förklarar de att fibernätens ekonomiska livslängd kan uppgå till [...] eller till och med längre. Vidare hävdar de att nätet när det väl är byggt kommer att ha restvärde på grund av fördelen av att ha varit ”först på plan” och eftersom byggandet av ett andra liknande nät möjligen inte är ekonomiskt lönsamt till följd av att fiberaccessnäten har drag av ett naturligt monopol. Dessa sistnämnda faktorer påvisar enligt myndigheterna än mer att nätet när det väl är byggt kommer att få ett betydande värde, även om målsättningarna i affärsplanen inte helt skulle uppnås.

| (158) | Eftersom bara begränsade relevanta marknadsuppgifter fanns tillgängliga för denna parameter gjorde kommissionen en analys av nätets restvärde med hjälp av olika alternativa metoder, exempelvis en bedömning på grundval av det förväntade kassaflödet (94). Dessutom understöder ett antal branschrapporter (95) de nederländska myndigheternas ståndpunkt att den ekonomiska livslängden för fibernät kan uppgå till [...]. På grundval av de tillgängliga uppgifterna skiljer sig restvärdet inte signifikant från det intervall som referensuppgifterna ger. Vidare uppmärksammar kommissionen att nätet som materiella anläggningstillgångar sannolikt kommer att ha ett betydande värde för GNA:s aktieägare, [...] (96). |
| --- | --- |

(158)

Eftersom bara begränsade relevanta marknadsuppgifter fanns tillgängliga för denna parameter gjorde kommissionen en analys av nätets restvärde med hjälp av olika alternativa metoder, exempelvis en bedömning på grundval av det förväntade kassaflödet (94). Dessutom understöder ett antal branschrapporter (95) de nederländska myndigheternas ståndpunkt att den ekonomiska livslängden för fibernät kan uppgå till [...]. På grundval av de tillgängliga uppgifterna skiljer sig restvärdet inte signifikant från det intervall som referensuppgifterna ger. Vidare uppmärksammar kommissionen att nätet som materiella anläggningstillgångar sannolikt kommer att ha ett betydande värde för GNA:s aktieägare, [...] (96).

| (159) | I sitt beslut om att inleda ett förfarande anförde kommissionen också ett antal preliminära metodologiska invändningar mot GNA:s affärsplan. Affärsplanen beaktar exempelvis inte bolagsskatten. De nederländska myndigheterna hävdar att GNA:s aktieägare som rättslig form har valt ”gesloten commanditaire vennootschap” som inte är skyldig att betala vinstskatt. GNA:s resultat kommer således att konsolideras direkt genom sina aktieägare och projektet bedöms på basis av ”resultat före skatt”. |
| --- | --- |

(159)

I sitt beslut om att inleda ett förfarande anförde kommissionen också ett antal preliminära metodologiska invändningar mot GNA:s affärsplan. Affärsplanen beaktar exempelvis inte bolagsskatten. De nederländska myndigheterna hävdar att GNA:s aktieägare som rättslig form har valt ”gesloten commanditaire vennootschap” som inte är skyldig att betala vinstskatt. GNA:s resultat kommer således att konsolideras direkt genom sina aktieägare och projektet bedöms på basis av ”resultat före skatt”.

| (160) | Efter att ingående ha granskat åtgärden under den formella undersökningen har kommissionen fastställt att det som ger upphov till metodologiska invändningar är av liten betydelse, att det sammanhänger med GNA:s metodval och att det inte ifrågasätter överlevnadschanserna för den generella affärsplanen. Vidare påpekar kommissionen att såväl de privata investerarna som PriceWaterhouseCoopers som har kontrollerat affärsplanen, har instämt med de metodval som planen bygger på (97). |
| --- | --- |

(160)

Efter att ingående ha granskat åtgärden under den formella undersökningen har kommissionen fastställt att det som ger upphov till metodologiska invändningar är av liten betydelse, att det sammanhänger med GNA:s metodval och att det inte ifrågasätter överlevnadschanserna för den generella affärsplanen. Vidare påpekar kommissionen att såväl de privata investerarna som PriceWaterhouseCoopers som har kontrollerat affärsplanen, har instämt med de metodval som planen bygger på (97).

| (161) | Kommissionen påpekar att de nederländska myndigheterna även har presenterat ett antal känslighetsanalyser och affärsscenarier (98) för att ytterligare understryka stadigheten i GNA:s affärsplan. Av denna information framgår på nytt att GNA:s affärsplan beaktar alla risker och chanser som projektet medför. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen påpekar att de nederländska myndigheterna även har presenterat ett antal känslighetsanalyser och affärsscenarier (98) för att ytterligare understryka stadigheten i GNA:s affärsplan. Av denna information framgår på nytt att GNA:s affärsplan beaktar alla risker och chanser som projektet medför.

| (162) | UPC kritiserade vidare i sin inlaga vissa antaganden i GNA:s affärsplan som inte nämns explicit i den bedömning av affärsplanen som ges i skälen 121 och följande. Företaget drar slutsatsen att planen inte är kommersiellt hållbar. Kommissionen skulle vilja upprepa att varken UPC eller RBB, den konsultfirma som har utarbetat olika rapporter för UPC inom ramen för undersökningen av detta ärende, hade tillgång till GNA:s faktiska affärsplan. Deras analyser var således baserade på offentlig information, framför allt på en analytikerrapport om genomförbarheten av ett projekt gällande ett fiberaccessnät i Amsterdam (99). |
| --- | --- |

(162)

UPC kritiserade vidare i sin inlaga vissa antaganden i GNA:s affärsplan som inte nämns explicit i den bedömning av affärsplanen som ges i skälen 121 och följande. Företaget drar slutsatsen att planen inte är kommersiellt hållbar. Kommissionen skulle vilja upprepa att varken UPC eller RBB, den konsultfirma som har utarbetat olika rapporter för UPC inom ramen för undersökningen av detta ärende, hade tillgång till GNA:s faktiska affärsplan. Deras analyser var således baserade på offentlig information, framför allt på en analytikerrapport om genomförbarheten av ett projekt gällande ett fiberaccessnät i Amsterdam (99).

| (163) | Kommissionen påpekar att de viktiga avgörande faktorer i affärsplanen som UPC uppmärksammar antingen redan har tagits upp av kommissionen i sin bedömning av GNA:s affärsplan, t.ex. penetrationsgrad, abonnenttillströmning, kundbortfall, grossistinkomster, investeringskostnader, nätets förväntade livslängd och beräkningen av ”restvärdet” eller så är de av ringa betydelse för denna bedömning, t.ex. den i planen valda metoden (100). |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen påpekar att de viktiga avgörande faktorer i affärsplanen som UPC uppmärksammar antingen redan har tagits upp av kommissionen i sin bedömning av GNA:s affärsplan, t.ex. penetrationsgrad, abonnenttillströmning, kundbortfall, grossistinkomster, investeringskostnader, nätets förväntade livslängd och beräkningen av ”restvärdet” eller så är de av ringa betydelse för denna bedömning, t.ex. den i planen valda metoden (100).

| (164) | UPC underströk vidare att kommissionen inte bara borde beakta de separata antagandena, utan också relationen mellan dem. UPC hävdar exempelvis att kombinationen hög penetration och höga priser anses vara omöjlig. Kommissionen har utvärderat metoden och de siffror som affärsplanen bygger på, och har kommit till slutsatsen att den kan anses godtagbar för en privat investerare som agerar under normala villkor i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(164)

UPC underströk vidare att kommissionen inte bara borde beakta de separata antagandena, utan också relationen mellan dem. UPC hävdar exempelvis att kombinationen hög penetration och höga priser anses vara omöjlig. Kommissionen har utvärderat metoden och de siffror som affärsplanen bygger på, och har kommit till slutsatsen att den kan anses godtagbar för en privat investerare som agerar under normala villkor i en marknadsekonomi.

| (165) | UPC hävdar vidare att kommissionen vid sina beräkningar gällande affärsplanen inte har beaktat det faktum att GNA kommer att erbjuda rabatter till användarna av nätet de första åren, eftersom dessa uppgifter först offentliggjorts i kommissionens beslut om att inleda ett förfarande. UPC menar att detta GNA:s bidrag till marknadsföringskostnaderna för hela projektet ytterligare minskar den finansiella avkastningen från projektet för investerarna och än mer bevisar att GNA:s affärsplan inte håller. Kommissionen påpekar att det är i överensstämmelse med normal marknadspraxis att nya tjänster i början erbjuds med rabatt för att bygga upp en viss kundbas. Vidare beaktades den finansiella effekten av denna rabatt helt i den av kommissionen analyserade affärsplanen. |
| --- | --- |

(165)

UPC hävdar vidare att kommissionen vid sina beräkningar gällande affärsplanen inte har beaktat det faktum att GNA kommer att erbjuda rabatter till användarna av nätet de första åren, eftersom dessa uppgifter först offentliggjorts i kommissionens beslut om att inleda ett förfarande. UPC menar att detta GNA:s bidrag till marknadsföringskostnaderna för hela projektet ytterligare minskar den finansiella avkastningen från projektet för investerarna och än mer bevisar att GNA:s affärsplan inte håller. Kommissionen påpekar att det är i överensstämmelse med normal marknadspraxis att nya tjänster i början erbjuds med rabatt för att bygga upp en viss kundbas. Vidare beaktades den finansiella effekten av denna rabatt helt i den av kommissionen analyserade affärsplanen.

| (166) | Vad beträffar Arcadis-modellen (101), som av UPC anges som en möjlig modell för GNA:s affärsplan, påpekar kommissionen att denna modell inte ingick i det material som de nederländska myndigheterna lämnade in, och att myndigheterna har förklarat att något samband inte finns mellan det granskade projektet och Arcadis-modellen. |
| --- | --- |

(166)

Vad beträffar Arcadis-modellen (101), som av UPC anges som en möjlig modell för GNA:s affärsplan, påpekar kommissionen att denna modell inte ingick i det material som de nederländska myndigheterna lämnade in, och att myndigheterna har förklarat att något samband inte finns mellan det granskade projektet och Arcadis-modellen.

| (167) | Kommissionen förfogar vidare inte över några indikationer på att det lån på [...] euro som gavs av [...], inte kom till stånd på marknadsvillkor. Den av [...] (102) beräknade räntan och tillgångens potentiella säkerhetsvärde utgör tillräckliga belägg för att lånet gjordes upp på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen förfogar vidare inte över några indikationer på att det lån på [...] euro som gavs av [...], inte kom till stånd på marknadsvillkor. Den av [...] (102) beräknade räntan och tillgångens potentiella säkerhetsvärde utgör tillräckliga belägg för att lånet gjordes upp på marknadsmässiga villkor.

| (168) | Efter den formella undersökningen och efter bedömning av de ytterligare upplysningar som kommissionen mottagit blir slutsatsen att GNA:s affärsplan överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(168)

Efter den formella undersökningen och efter bedömning av de ytterligare upplysningar som kommissionen mottagit blir slutsatsen att GNA:s affärsplan överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (169) | Den viktigaste prognos som affärsplanen utgår ifrån är att utvecklingen av telekommunikations- och mediemarknaden i Nederländerna kommer att skapa en betydande efterfrågan på snabba bredbandstjänster, som till stor del kommer att tillgodoses genom FTTH-näten. På denna prognos, som understöds av rapporten från Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft, bygger antagandena i fråga om priserna och GNA-nätets penetrationsgrad. Tillsammans med andra antaganden, exempelvis investeringskostnaderna, leder dessa faktorer till slutsatsen att projektet kommer att kunna gottgöra investerarna i tillräcklig grad. |
| --- | --- |

(169)

Den viktigaste prognos som affärsplanen utgår ifrån är att utvecklingen av telekommunikations- och mediemarknaden i Nederländerna kommer att skapa en betydande efterfrågan på snabba bredbandstjänster, som till stor del kommer att tillgodoses genom FTTH-näten. På denna prognos, som understöds av rapporten från Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft, bygger antagandena i fråga om priserna och GNA-nätets penetrationsgrad. Tillsammans med andra antaganden, exempelvis investeringskostnaderna, leder dessa faktorer till slutsatsen att projektet kommer att kunna gottgöra investerarna i tillräcklig grad.

| (170) | Kommissionen har bedömt planen och dess antaganden genom att jämföra den med liknande projekt, samt genom att verifiera den interna konsistensen och genomförbarheten för antagandena. Slutsatsen av denna utvärdering är att affärsplanen är metodologiskt korrekt och tar hänsyn till alla relevanta faktorer som kan ha inflytande på om projektet lyckas. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen har bedömt planen och dess antaganden genom att jämföra den med liknande projekt, samt genom att verifiera den interna konsistensen och genomförbarheten för antagandena. Slutsatsen av denna utvärdering är att affärsplanen är metodologiskt korrekt och tar hänsyn till alla relevanta faktorer som kan ha inflytande på om projektet lyckas.

| (171) | Kommissionen finner vidare att GNA:s affärsplan inte innehåller några tydligt inkorrekta antaganden. De hypoteser som planen utgår ifrån är realistiska om de ses mot bakgrund av den viktigaste prognosen beträffande utvecklingen av telekommunikations- och mediemarknaden. Den förefaller också realistisk vid jämförelser med liknande projekt. De invändningar som kan resas mot vissa antaganden i affärsplanen av principiella skäl eller på grundval av en annan prognos gällande den framtida utvecklingen av de relevanta marknaderna, är inte så stora att de undergräver planens generella trovärdighet. Dylika meningsskiljaktigheter hör till den vida bedömningsmarginal som företagare använder sig av i sina investeringsbeslut. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen finner vidare att GNA:s affärsplan inte innehåller några tydligt inkorrekta antaganden. De hypoteser som planen utgår ifrån är realistiska om de ses mot bakgrund av den viktigaste prognosen beträffande utvecklingen av telekommunikations- och mediemarknaden. Den förefaller också realistisk vid jämförelser med liknande projekt. De invändningar som kan resas mot vissa antaganden i affärsplanen av principiella skäl eller på grundval av en annan prognos gällande den framtida utvecklingen av de relevanta marknaderna, är inte så stora att de undergräver planens generella trovärdighet. Dylika meningsskiljaktigheter hör till den vida bedömningsmarginal som företagare använder sig av i sina investeringsbeslut.

| (172) | Noteras bör att två privata investerare som också är specialiserade på investeringar i kommunikationsinfrastruktur, ING RE och Reggefiber, tagit en betydande andel i projektet på grundval av affärsplanen. [...] (103). Bortsett från den finansiella avkastningen är det mycket möjligt att projektets strategiska värde (som ett ganska småskaligt ”provprojekt” för att testa FTTH-teknikens potential i tätt befolkade områden och den bakomliggande nya affärsmodellen (104) har bidragit till såväl de offentliga som de privata investerarnas beslut att godta en relativt stor risk (105). |
| --- | --- |

(172)

Noteras bör att två privata investerare som också är specialiserade på investeringar i kommunikationsinfrastruktur, ING RE och Reggefiber, tagit en betydande andel i projektet på grundval av affärsplanen. [...] (103). Bortsett från den finansiella avkastningen är det mycket möjligt att projektets strategiska värde (som ett ganska småskaligt ”provprojekt” för att testa FTTH-teknikens potential i tätt befolkade områden och den bakomliggande nya affärsmodellen (104) har bidragit till såväl de offentliga som de privata investerarnas beslut att godta en relativt stor risk (105).

| (173) | På grundval av dessa skäl drar kommissionen slutsatsen att en privat investerare som agerar under normala förutsättningar i en marknadsekonomi skulle kunna investera i GNA på basis av affärsplanen. Detta bekräftas genom närvaron av två privata marknadsparter som investerar i GNA. |
| --- | --- |

(173)

På grundval av dessa skäl drar kommissionen slutsatsen att en privat investerare som agerar under normala förutsättningar i en marknadsekonomi skulle kunna investera i GNA på basis av affärsplanen. Detta bekräftas genom närvaron av två privata marknadsparter som investerar i GNA.

| (174) | I fråga om synpunkterna från UPC, ONO, FT, Com Hem och den anonyma berörda parten med uppmaning till kommissionen om att strikt tillämpa principen om en privat investerare i en marknadsekonomi i föreliggande ärende med tanke på projektets föregivna ”prejudicerande karaktär” med tanke på andra bredbandsinvesteringar i Europa, vill kommissionen understryka att prövningen mot principen om en privat investerare i en marknadsekonomi alltid måste göras från fall till på grundval av befintlig rättspraxis och kommissionens egen beslutspraxis på området. |
| --- | --- |

(174)

I fråga om synpunkterna från UPC, ONO, FT, Com Hem och den anonyma berörda parten med uppmaning till kommissionen om att strikt tillämpa principen om en privat investerare i en marknadsekonomi i föreliggande ärende med tanke på projektets föregivna ”prejudicerande karaktär” med tanke på andra bredbandsinvesteringar i Europa, vill kommissionen understryka att prövningen mot principen om en privat investerare i en marknadsekonomi alltid måste göras från fall till på grundval av befintlig rättspraxis och kommissionens egen beslutspraxis på området.

| (175) | Sammanfattningsvis drar kommissionen således slutsatsen att Amsterdams kommuns investeringar inte utgör statligt stöd eftersom de skett samtidigt med ett betydande kapitalbidrag från en privat investerare på jämförbara villkor. Dessutom har det även framgått av undersökningen av affärsplanen att investeringarna skett i överensstämmelse med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(175)

Sammanfattningsvis drar kommissionen således slutsatsen att Amsterdams kommuns investeringar inte utgör statligt stöd eftersom de skett samtidigt med ett betydande kapitalbidrag från en privat investerare på jämförbara villkor. Dessutom har det även framgått av undersökningen av affärsplanen att investeringarna skett i överensstämmelse med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

VII   SLUTSATS

| (176) | Efter inledandet av ett formellt granskningsförfarande har de nederländska myndigheterna på ett tillfredsställande sätt undanröjt de betänkligheter som kommissionen uttryckte i sitt beslut om att inleda ett förfarande. Framför allt har det slagits fast att alla Amsterdams kommuns förhandsinvesteringar återbetalats av GNA. Kommissionen har fastställt att Amsterdams kommun investerat i GNA på samma villkor som de privata parter som ingår i projektet, vars deltagande i projektet sker på basis av GNA:s affärsplan. |
| --- | --- |

(176)

Efter inledandet av ett formellt granskningsförfarande har de nederländska myndigheterna på ett tillfredsställande sätt undanröjt de betänkligheter som kommissionen uttryckte i sitt beslut om att inleda ett förfarande. Framför allt har det slagits fast att alla Amsterdams kommuns förhandsinvesteringar återbetalats av GNA. Kommissionen har fastställt att Amsterdams kommun investerat i GNA på samma villkor som de privata parter som ingår i projektet, vars deltagande i projektet sker på basis av GNA:s affärsplan.

| (177) | Kommissionen drar således slutsatsen att Amsterdams kommuns investeringar i GNA inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom de skett i överensstämmelse med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen drar således slutsatsen att Amsterdams kommuns investeringar i GNA inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom de skett i överensstämmelse med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den till kommissionen den 17 maj 2005 anmälda investering som Amsterdams kommun gjort i Glasvezelnet Amsterdam C.V. för byggandet av ett fiberaccessnät i Amsterdam utgör inte ett stöd som omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget.

Åtgärden får således genomföras.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 134, 16.6.2007, s. 9: Statligt stöd C 53/06 (ex N 262/05) – Citynet Amsterdam: Amsterdams kommuns investering i ett fiber fram till bostaden-nät – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter.

1

(2)  VECAI sände ytterligare upplysningar genom e-postmeddelanden som registrerades den 27 december 2005 samt den 11 januari 2006 och den 31 januari 2006.

2

(3)  UPC Nederland BV är ett dotterföretag till Liberty Global Inc. UPC Nederland BV är verksam i Nederländerna under namnet UPC. Liberty Global Inc. (nedan kallat Liberty Global) är en internationell kabeloperatör som erbjuder tjänster i form av video, telefon och Internettillgång. Företaget driver bredbandsnät i olika länder.

3

Liberty Global

(4)  Denna information tillhandahölls av UPC genom en skrivelse av den 12 maj 2006, registrerad den 15 maj 2006.

4

(5)  Den 19 och 31 maj och den 1, 7 och 13 juni 2006.

5

(6)  Den 18, 25 och 29 augusti 2006.

6

(7)  Enligt offentlig information, exempelvis artiklar i tidningarna Het Parool (7.10.2006) och Trouw (13.10.2006).

7

(8)  Detta e-postmeddelande registrerades den 22 september 2006.

8

(9)  Appellationsdomstolens protokoll av den 21 november 2006, nr 200601252.

9

(10)  Appellationsdomstolens domslut av den 18 januari 2007 i mål 1252/06 KG.

10

(11)  Data rooms brukar man exempelvis använda i den noggranna granskningen (due diligence) under undersökningen i samband med koncentrations- och förvärvstransaktioner och ger de potentiella anbudsgivarna tillgång till konfidentiell affärsinformation.

11

Data rooms

due diligence

(12)  Se fotnot 1.

12

(13)  Genom en skrivelse av den 17 juli 2007, som registrerades samma datum.

13

(14)  Genom en skrivelse av 16 juli 2007, som registrerades samma datum.

14

(15)  Genom en skrivelse av den 17 juli 2007, som registrerades samma datum.

15

(16)  Genom en skrivelse av den 17 juli 2007, som registrerades samma datum.

16

(17)  Genom en skrivelse av den 17 juli 2007, registrerad samma datum. Den icke konfidentiella versionen mottogs den 27 juli 2007.

17

(18)  Byggandet av fiberaccessnät betraktas som nästa stora steg inom den elektroniska kommunikationssektorn. I jämförelse med befintliga kopparnät (som t.ex. ADSL eller kabel) erbjuder de nya fibernäten mycket högre hastigheter och symmetriska tjänster. Förväntningen är att de kommer att leda till talrika nya innovativa tjänster och applikationer på basis av IP-teknik (IPTV, beställvideo, distansvård osv.).

18

(19)  Byggkontraktet har tilldelats Van den Berg Infrastructuren (BAM)/Draka Comteq Telecom. Van den Berg är ett dotterföretag till BAM, ett stort byggföretag, och Draka Comteq är kabeltillverkare. BBned har valts ut för att sköta driften av nätet (anbudsförfarande 2005/S 79-076325).

19

(20)  ING RE är ett dotterföretag till ING, som i sin tur är ett konglomerat på området finansiella tjänster (bank- och försäkringsverksamhet).

20

(21)  Reggefiber deltar i olika fibernätprojekt i Nederländerna och är lierad med byggkoncernen Volker Wessels.

21

(22)  Finansieringen av kommunala bostadsbolag i Nederländerna är för närvarande föremål för kommissionens förfarande gällande befintligt stöd (ärende E-2/2005 Beestaande woonwet en financieringsmethoden voor woningbouwcorporaties). I en skrivelse av den 20 december 2005 till kommissionen begärde VECAI att kommissionen skulle undersöka de kommunala bostadsbolagens rättliga ställning mot bakgrund av reglerna för statligt stöd. Genom en skrivelse av den 3 februari 2006 besvarade kommissionen denna skrivelse och klargjorde att generaldirektoratet för konkurrens behandlade detta ärende inom ramen för ovan nämnda ännu pågående förfarande.

22

Beestaande woonwet en financieringsmethoden voor woningbouwcorporaties

(23)  Ungefär en tredjedel av bostäderna (13 000) i detta område ägs av de kommunala bostadsbolagen.

23

(24)  [...]: Informationen inom hakparanteser har utelämnats eftersom den är konfidentiell.

24

(25)  [...]

25

(26)  BBned är en privat bredbandsoperatör, ett dotterföretag till Telecom Italia. BBned valdes ut efter ett anbudsförfarande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning med referensnummer 2004/S 138-118456, den 17 juli 2004.

26

Europeiska unionens officiella tidning

(27)  [...]

27

(28)  Inom telekommunikationssektorn avses med termen ”triple play” leverans av snabba Internetuppkopplingar, televisions- och telefonitjänster via en enda bredbandsanslutning.

28

(29)  Förstainstansrättens beslut i mål T-73/98, Société chimique Prayon-Rupel SA mot kommissionen, REG 2001, s. II-867, punkt 93 innehåller följande passage: ”att den första granskningen enligt artikel 93.3 i fördraget tar avsevärt mycket längre tid än normalt, tillsammans med andra omständigheter, kan leda till slutsatsen att kommissionen har stött på allvarliga svårigheter vid bedömningen och att den därför borde ha inlett ett förfarande enligt artikel 93.2 i fördraget”.

29

(30)  Kommunen hade 2003 och 2004 beställt olika studier för att förbereda projektet, och den arrangerade anbudsinfordringarna för byggandet och driften av nätet. Dessutom finansierade kommunen vissa grävningsarbeten och köpte programvara för byggandet av nätet. Kommunens ”förhandsinvesteringar” uppgick till [...] euro.

30

(31)  Se skäl 30 ff. i beslutet om att inleda ett förfarande.

31

(32)  Eftersom GNA:s affärsplan på begäran av de nederländska myndigheterna omfattas av sekretess fick firman RBB Economics inte tillgång till GNA:s faktiska affärsplan, varför den baserade sin studie på offentlig information och på den offentliga versionen av kommissionens beslut om att inleda ett förfarande.

32

(33)  Se skäl 30 och följande i beslutet om att inleda förfarandet.

33

(34)  Det totala kundbortfallet innefattar alla kunder som lämnat UPC till förmån för en annan operatör (exempelvis KPN, GNA, som flyttat till ett annat område osv.). Därför betraktar UPC denna siffra som maximal kundbortfallsprocent som det nya GNA-fibernätet vid denna tidpunkt hade kunnat uppnå vid denna tidpunkt.

34

(35)  GNA inledde utbyggnaden av nätet i oktober 2006 och de operatörer i detaljistledet som via BBned utnyttjade GNA-nätet började erbjuda sina tjänster i mars 2007.

35

(36)  I vissa delar av Nuenen och Hillegom uppgår marknadspenetrationen för tjänsteleverans via fibernätet exempelvis efter ett år till över 80 %. Projekten i Nuenen och Hillegom har en annan bakgrund än projektet i Amsterdam; i Hillegom finns ingen offentlig investerare involverad i projektet.

36

(37)  Fibernätet i Nuenen når 7 400 hushåll, mindre än 25 % av den nuvarande storleken på Amsterdamprojektet.

37

(38)  Se kommissionens beslut av den 19 juli 2006 om stödåtgärd C 35/05, Anläggning av bredbandsnät i Appingedam (EUT L 86, 27.3.2007, s. 1), där kommissionen menar att stöd till byggandet av ett accessnät av optisk fiber är oförenligt med den gemensamma marknaden eftersom kommunen Appingedam byggt sitt nät med statligt stöd trots att privata bredbandsnätoperatörer redan erbjuder liknande tjänster i samma område. I Appingedam-ärendet var inga privata intressenter inblandade i finansieringen av projektet och principen om en privat investerare i en marknadsekonomi åberopades inte av de nederländska myndigheterna.

38

Anläggning av bredbandsnät i Appingedam

(39)  Arcadis är ett teknikföretag som tillhandahåller projektledning, rådgivning och ingenjörstjänster för utbyggnad av fibernät.

39

(40)  Modellen finns på följande webbplats: http://ngn.arcadis.nl/

40

(41)  Se fotnot 37.

41

(42)  Skillnaden mellan ”vita”, ”grå” och ”svarta” områden beror på det befintliga utbudet av bredbandstjänster. På det hela taget är ”vita områden” glest befolkade landsbygdsområden där några bredbandstjänster över huvud taget inte är tillgängliga. ”Grå områden” är zoner där allmänna bredbandstjänster redan erbjuds i vissa delar av de aktuella området, och ”svarta områden” är zoner där olika bredbandstjänster erbjuds via minst två konkurrerande infrastrukturnät (t.ex. telefon- och kabeltelevisionsnät).

42

(43)  Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet. Gemensamma insatser för tillväxt och sysselsättning: gemenskapens Lissabonprogram, KOM(2005) 330 slutlig av den 20 juli 2005.

43

(44)  I rapporten från Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft för de nederländska myndigheterna, offentliggjord den 8 mars 2007 och överlämnad till kommissionen den 16 mars 2007, uppges att det i december 2006 pågick ungefär 50 projekt gällande utbyggnad av fibernät i Nederländerna, och att lika många nya projekt hade aviserats och skulle inledas 2007.

44

(45)  Information som lämnades den 9 november 2007 och den 12 november 2007.

45

(46)  [...]

46

(47)  Den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (”weighted average cost of capital” [”WACC”]) återger ett företags relativa kostnader för eget och främmande kapital. WACC är en allmänt accepterad finansiell indikator för att beräkna den avkastning för ett specifikt företag eller projekt som krävs av dem som tillhandhåller kapital (både främmande och eget kapital), med hänsyn till projektets riskkarakteristik. Företag eller projekt som kan ge en avkastning (exempelvis mätt på basis av internräntan (”internal rate of return”) som överstiger kostnaderna för kapital, ger investerare ytterligare värde. Företag eller projekt däremot som, även om de kan vara vinstgivande, ger mindre avkastning än kostnaderna för kapital, ”förstör” investeringsvärde.

47

(48)  I kommissionens komparativa analys jämförs hypotesen i GNA:s affärsplan med tillgänglig information från liknande företag, främst europeiska telekomföretag.

48

(49)  Internräntan (internal rate of return – IRR) används för att fatta beslut om långsiktiga investeringar och för att jämföra olika investeringsprojekt med varandra.

49

internal rate of return

(50)  Exempelvis peer-to-peer-tillämpningar, nedladdning av filer, HDTV-tjänster osv.

50

(51)  Se fotnot 44.

51

(52)  De nederländska myndigheterna åberopar framför allt förstainstansrättens beslut i mål T-296/97, Alitalia mot kommissionen, REG 2000, s. II-3871, punkterna 80 och 81, EG-domstolens dom i mål C-303/88, Italien mot kommissionen, REG, s. I-1433, punkt 20, och förstainstansrättens beslut i målet T-358/94, Air France mot kommissionen, REG, s. II-2109, punkt 70.

52

(53)  De nederländska myndigheterna åberopar kommissionens beslut 95/404/EG av den 19 juli 1995 med anledning av ett förfarande för tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 2407/92 (Swissair/Sabena), (EGT L 239, 7.10.1995, s. 28), och beslutet i ärende N 172/2000 (Irland), Seed and Venture Capital Scheme, (EGT C 37, 3.2.2001, s. 48).

53

(54)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

54

(55)  France Telecom har nyligen sålt sina dotterföretag, Orange Netherlands och Nederland Breedband till Deutsche Telekom. Transaktionen godkändes av kommissionen den 20 augusti 2007.

55

(56)  De senaste uppgifterna som inlämnats av UPC med avseende på kundbortfallet gäller situationen per den 1 juni 2007.

56

(57)  Se även fotnot 41.

57

(58)  Se exempelvis kommissionens beslut 2007/175/EG av den 19 juli 2006 om anläggning av ett bredbandsnät i Appingedam (EUT L 86, 27.3.2007, s. 1). Se även fotnot 37.

58

(59)  Mål C-345/02, Pearle BV m.fl., REG 2004, s. I-7139, punkt 35, med hänvisning till mål C-303/88, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1433, punkt 11, och mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen, Stardust Marine, REG 2002, s. I-4379, punkt 24.

59

(60)  Juridiskt sett investerar kommunen inte själv i GNA, utan via en ”special purpose vehicle” som inrättats för detta projekt [...] och som Amsterdams kommun äger via Ontwikkelingsbedrijf Amsterdam (OGA, ett företag ägt av Amsterdams kommun). Investeringen finansieras därför med offentliga medel och kan tillskrivas staten (dotterföretaget ägs av kommunen och investeringsbeslutet fattades av kommunen och vidarebefordrad via dotterföretaget på initiativ av kommunen). Därför uppfylls villkoren som anges i mål C-482/99, punkt 37, Stardust Marine (se fotnot 56).

60

(61)  Se exempelvis dom i de förenade målen C-328/99 och C-399/00: Italien och SIM 2 Multimedia SpA mot kommissionen, REG 2003, s. I-4035, punkterna 37 och 38, ”Seleco-domen”, dom i de förenade målen C-296 och 318/82, Nederlands en Leeuwarder Papierwarenfabriek BV mot kommissionen, REG 1985, s. 809, punkt 17, tilllämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 61 i EES-avtalet på statliga stödåtgärder inom luftfartssektorn, se ovan, punkterna 25 och 26, kommissionens beslut 2006/621/EG om det statliga stöd som Frankrike genomfört till förmån för France Télécom (EUT L 257, 20.9.2006, s. 11) och kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningssektorn (EGT C 307, 13.11.1993, s. 3).

61

(62)  Se exempelvis beslutet i mål C-303/88 Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1433, punkt 20, ”ENI-Lanerossi-domen” samt i mål T-358/94, Air France mot kommissionen, REG 1996, s. II-2109, punkt 70.

62

(63)  Mål T-296/97, Alitalia, REG 2000, s. II-3871, punkt 81. Mål C-385/94, Air France, REG 1996, s. II-2109, punkterna 148 och 149. Se även kommissionens ståndpunkt, The application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty to public undertakings, Bulletin EC-9/1984, punkt 3.2 i och iii.

63

The application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty to public undertakings

(64)  Med andra ord kan villkoren i ett visst avtal vara likadana, men det kan i andra avtal finnas kompletterande villkor med andra rättigheter och skyldigheter.

64

(65)  Fotnot 48 i beslutet om att inleda förfarandet.

65

(66)  ING:s aktier är till 100 % emitterade på börsen och ingen aktieägare besitter mer än 5 % av aktierna i företaget. Reggefiber är ett dotterföretag till Reggeborgh, ett investeringsinstrument tillhörigt familjen Wessels. Se även fotnoterna 20 och 21.

66

(67)  Betydelsen av privat deltagande måste också ses i sammanhang av att det framför allt är privata operatörer som står för bredbandsinvesteringar i ”svarta” zoner. Se också skäl 84.

67

(68)  Skälen 49 ff.

68

(69)  Se även skälen 54–55.

69

(70)  Skälen 52 ff.

70

(71)  Exempelvis i sin skrivelse till de nederländska myndigheterna av den 29 september 2006.

71

(72)  Se även skäl 59. De nederländska myndigheterna har meddelat kommissionen att räntan uppgick till [...] euro och betalades av GNA den [...].

72

(73)  Se exempelvis kommissionens beslut 2006/176/EG om den industriella omstruktureringsplanen för Alitalia (EUT L 69, 8.3.2006, s. 1), punkt 194. ”Deutsche Bank har, för att kunna lägga fram sitt erbjudande, gjort en utvärdering av strategin och studerat prognoserna för en framtida utdelning inom företaget. Man planerar också att före slutandet av det definitiva avtalet göra en ’beredskapsundersökning’. Detta måste alla investerare göra innan de bestämmer sig för att delta i en transaktion”.

73

(74)  Skäl 62.

74

(75)  I bedömningen nedan hänvisas i huvudsak till UPC eftersom de av detta företag inlämnade handlingarna är de mest utförliga. Bedömningen har dock också avseende på de mer allmänna kommentarerna från övriga berörda parter.

75

(76)  Skälen 63 ff.

76

(77)  Kontrollen ägde rum den 2 maj 2006 å de nederländska myndigheternas vägnar. Rapport inlämnades till kommissionen den 11 maj 2006.

77

(78)  Inlämnad den 16 mars 2007, se även skäl 75.

78

(79)  UPC (nederländskt kabelföretag) 10,6 %, Fastweb (italiensk bredbandsoperatör) 9 %, Telenet (flamländskt kabelföretag) 8,5 %, KPN (etablerat nederländskt telekommunikationsföretag) 8,1 %.

79

(80)  Noteras bör att UPC i sin inlaga inte heller använde dessa indikatorer för sina kommentarer angående GNA:s affärsplan.

80

(81)  [...]

81

(82)  UPC/RBB har baserat sin analys på offentlig information, och framför allt på en analytikerrapport från ING ”European Telecoms” från den 24 februari 2006 om genomförbarheten hos ett Fibre-to-the-Home-projekt i Amsterdam.

82

(83)  Nämligen Chello Extreme, som för närvarande erbjuder en nedladdningshastighet på 20 Mbps och en uppladdningshastighet på 2 Mbps.

83

(84)  Där fiberpenetrationen uppnått mer än 80 %.

84

(85)  Exempelvis en studie av JP Morgan (2006): ”The fibre battle - Changing Dynamics in European Wirelines”, 4 oktober 2006. JP Morgan har också beräknat att återbetalningstiden för fiber till hemmet-infrastruktur – med öppen tillgång på en genomsnittlig marknad i stadsområden – blir intressant i och med en marknadsandel på 25 %.

85

(86)  Som exempelvis framgår av Reggefibers investeringar i Nederländerna eller andra operatörers investeringar i Frankrike och andra europeiska länder. Se även ”The Netherlands: FTTH deployment overview, 4Q2006”, av Stratix, januari 2007.

86

(87)  Källa: Supplement to the RBB report on Amsterdam’s investment in the FttH Citynet project, 7 november 2006.

87

(88)  Företag som Pilmo, Unet eller InterNLnet erbjuder redan tjänster med begränsad geografisk räckvidd på GNA-nätet.

88

(89)  För en beskrivning av treskiktsmodellen, se skälen 23 ff.

89

(90)  För en utvärdering av grossistpriserna, se skälen 146 ff.

90

(91)  För den fullständiga infrastrukturen (aktiv och passiv) beräknar UPC/RBB kostnaderna till 1 500 euro per ansluten bostad (1 000 respektive 500 euro), KPN till 1 300 euro, Hillegom (ett nederländskt FTTH-projekt) till 1 200 euro, Corning (en fiberfabrikant) till 1 200 euro, Arthur D. Little (en konsultfirma) till 1 000 euro (600 respektive 400 euro), Fastweb (en italiensk bredbandsoperatör) till 1 200 euro, ARCEP (fransk regleringsmyndighet) till 2 000 euro (uppgifter från 2005 och 2006), JP Morgan (konsultfirma) till 1 000–2 000 euro.

91

(92)  Se även fotnot 19.

92

(93)  Fotnot 37 i beslutet om att inleda förfarandet.

93

(94)  Den bedömning som byggde på kassaflödet gav (i överensstämmelse med UPC:s synpunkter) ett värde på [...] euro.

94

(95)  Se exempelvis dokument från The Fiber-to-the-Home Council, som är tillgängliga på http://www.ftthcouncil.org/ eller Gartners undersökning från den 14 februari 2006: ”Governments Can Bring Moore’s Law to Broadband Access”.

95

The Fiber-to-the-Home Council

(96)  De nederländska myndigheterna har också lämnat in olika känslighetsanalyser och affärsscenarier som en del av GNA:s affärsplan. De nederländska myndigheterna hävdar att värdet på infrastrukturen till och med i det värsta scenariot kommer att vara tillräckligt [...].

96

(97)  Revisionskontroll den 2 maj 2006 å GNA:s vägnar, rapporten inlämnades till kommissionen den 11 maj 2006. Se också skäl 125.

97

(98)  I fråga om affärsplaner sätter känslighetsanalyserna beslutsfattarna i stånd att bedöma hur pass känsliga affärsplanens finansiella resultat är för förändringar i de bakomliggande antagandena. Likaså sätter olika affärsscenarier ljuset på projektets olika resultat mot bakgrund av divergerande marknadsantaganden.

98

(99)  Denna rapport av ING kom till slutsatsen att ett FTTH-nät i Amsterdam är finansiellt genomförbart och hållbart (ING:s analytikerrapport ”European Telecoms”, 24 februari 2006). Den affärsplan som används i analytikerrapporten skiljer sig dock avsevärt från GNA:s affärsplan (exempelvis vad gäller tillämpad metod, planerad tidtabell, finansiella målsättningar osv.).

99

(100)  GNA använder en annan metod än den som används i den ING-rapport som nämns i fotnot 98. Enligt den av GNA använda metoden behövdes ingen kapitalkostnadsindikator. Kommissionen har dock i sin analys likaså använt siffror beträffande kapitalkostnaderna, för att jämföra dessa med internräntan i GNA:s affärsplan. Se även skälen 134 f.

100

(101)  Se skäl 41.

101

(102)  Myndigheterna överlämnade låneavtalen till kommissionen den [...]. Enligt dessa är den årliga räntan som tas ut lika med [...] %.

102

(103)  [...]

103

(104)  Det vill säga ”treskiktsmodellen”, varvid de passiva och aktiva skikten drivs och administreras separat, med öppen och icke diskriminerade tillgång för alla operatörer i detaljistledet, se även figur 1.

104

(105)  Små, riskabla investeringar kan också förklaras genom ”realoptions”-teorin, enligt vilken riskabla investeringar kan göras i två faser. I den första fasen görs bara en liten investering (det vill säga företaget köper en option). En tid senare när mer information föreligger, kan företaget göra en större investering (det vill säga använda sig av optionen) eller ge upp sina planer, varvid förlusterna begränsas till den ursprungliga lilla investeringen (det vill säga kostnaden för optionen). Genom att ta på sig en högre risk och en större osäkerhet i den första fasen (med ett litet deltagande) kan företag minska risken i samband med senare (större) investeringar.

105

---

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/50

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 september 2008

om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad sojaböna A2704–12 (ACS-GMØØ5–3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003

[delgivet med nr K(2008) 4735]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2008/730/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, och

av följande skäl:

| (1) | Den 1 juli 2005 lämnade Bayer CropScience AG in en ansökan till den behöriga nederländska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av A2704–12-sojaböna på marknaden (nedan kallad ansökan). |
| --- | --- |

(1)

Den 1 juli 2005 lämnade Bayer CropScience AG in en ansökan till den behöriga nederländska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av A2704–12-sojaböna på marknaden (nedan kallad ansökan).

| (2) | Ansökan gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter som innehåller eller består av A2704–12-sojaböna för samma användningsområden som alla andra sojabönor, med undantag för odling. I enlighet med bestämmelserna i artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan därför de uppgifter och den information som föreskrivs i bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (2) samt information och slutsatser angående den riskbedömning som genomförts enligt de principer som fastställs i bilaga II till direktiv 2001/18/EG. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter som innehåller eller består av A2704–12-sojaböna för samma användningsområden som alla andra sojabönor, med undantag för odling. I enlighet med bestämmelserna i artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan därför de uppgifter och den information som föreskrivs i bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (2) samt information och slutsatser angående den riskbedömning som genomförts enligt de principer som fastställs i bilaga II till direktiv 2001/18/EG.

| (3) | Den 10 augusti 2007 lämnade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003 och konstaterade att det är osannolikt att utsläppandet på marknaden av de produkter som innehåller, består av eller har framställts av A2704–12-sojaböna enligt beskrivningen i ansökan (nedan kallade produkterna) vid avsedd användning skulle leda till negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön (3). I sitt yttrande tog Efsa ställning till medlemsstaternas alla specifika frågor och farhågor under samrådet med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Den 10 augusti 2007 lämnade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003 och konstaterade att det är osannolikt att utsläppandet på marknaden av de produkter som innehåller, består av eller har framställts av A2704–12-sojaböna enligt beskrivningen i ansökan (nedan kallade produkterna) vid avsedd användning skulle leda till negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön (3). I sitt yttrande tog Efsa ställning till medlemsstaternas alla specifika frågor och farhågor under samrådet med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i förordningen.

| (4) | På grundval av alla uppgifter i ansökan om molekylär karakterisering, sammansättning och odlingsutfall konstaterade Efsa att A2704–12-sojaböna och dess icke genetiskt modifierade motsvarighet i huvudsak är likvärdiga och att det därför inte behövs några ytterligare säkerhetsstudier med hela livsmedel/foder (t.ex. en 90 dagar lång studie av toxicitet hos råttor). |
| --- | --- |

(4)

På grundval av alla uppgifter i ansökan om molekylär karakterisering, sammansättning och odlingsutfall konstaterade Efsa att A2704–12-sojaböna och dess icke genetiskt modifierade motsvarighet i huvudsak är likvärdiga och att det därför inte behövs några ytterligare säkerhetsstudier med hela livsmedel/foder (t.ex. en 90 dagar lång studie av toxicitet hos råttor).

| (5) | I sitt yttrande konstaterade Efsa också att den miljöövervakningsplan i form av en allmän tillsynsplan som den sökande har lämnat in ligger i linje med det avsedda användningsområdet för produkterna. |
| --- | --- |

(5)

I sitt yttrande konstaterade Efsa också att den miljöövervakningsplan i form av en allmän tillsynsplan som den sökande har lämnat in ligger i linje med det avsedda användningsområdet för produkterna.

| (6) | Mot bakgrund av detta bör godkännandet beviljas för produkterna. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av detta bör godkännandet beviljas för produkterna.

| (7) | En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (4). |
| --- | --- |

(7)

En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (4).

| (8) | Enligt Efsas yttrande behövs det inte några andra särskilda märkningskrav än de i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av A2704–12-sojaböna. För att säkerställa att produkterna används på ett sätt som är förenligt med det godkännande som detta beslut gäller bör det dock även tydligt anges på märkningen av foder och andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av den genetiskt modifierade organism som ansökan om godkännandet gäller, att produkterna i fråga inte får användas till odling. |
| --- | --- |

(8)

Enligt Efsas yttrande behövs det inte några andra särskilda märkningskrav än de i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av A2704–12-sojaböna. För att säkerställa att produkterna används på ett sätt som är förenligt med det godkännande som detta beslut gäller bör det dock även tydligt anges på märkningen av foder och andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av den genetiskt modifierade organism som ansökan om godkännandet gäller, att produkterna i fråga inte får användas till odling.

| (9) | Det framgår av Efsas yttrande att det inte heller finns någon anledning att införa särskilda villkor eller begränsningar för utsläppandet på marknaden, särskilda villkor för eller begränsningar av användning eller hantering, till exempel krav på övervakning efter försäljningen, eller några särskilda villkor för skydd av specifika ekosystem, miljöer eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 e i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Det framgår av Efsas yttrande att det inte heller finns någon anledning att införa särskilda villkor eller begränsningar för utsläppandet på marknaden, särskilda villkor för eller begränsningar av användning eller hantering, till exempel krav på övervakning efter försäljningen, eller några särskilda villkor för skydd av specifika ekosystem, miljöer eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 e i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (10) | Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (11) | Artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (5) innehåller märkningskrav för produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

(11)

Artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (5) innehåller märkningskrav för produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer.

| (12) | Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing House) anmälas till parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer (6). |
| --- | --- |

(12)

Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing House) anmälas till parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer (6).

| (13) | Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. Kommissionen lade därför fram ett förslag för rådet den 28 april 2008 i enlighet med artikel 5 i rådets beslut 1999/468/EG (7), varefter rådet hade tre månader på sig att agera. |
| --- | --- |

(13)

Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. Kommissionen lade därför fram ett förslag för rådet den 28 april 2008 i enlighet med artikel 5 i rådets beslut 1999/468/EG (7), varefter rådet hade tre månader på sig att agera.

| (14) | Rådet har dock inte vidtagit några åtgärder inom den utsatta tidsfristen, varför ett beslut nu bör antas av kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

Rådet har dock inte vidtagit några åtgärder inom den utsatta tidsfristen, varför ett beslut nu bör antas av kommissionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genetiskt modifierad organism och unik identitetsbeteckning

Genetiskt modifierad sojaböna (Glycine max) A2704–12, enligt den närmare beskrivningen i punkt b i bilagan till detta beslut, ska förses med den unika identitetsbeteckningen ACS-GMØØ5–3 i enlighet med förordning (EG) nr 65/2004.

Artikel 2

Godkännande

Följande produkter ska godkännas i enlighet med artiklarna 4.2 och 16.2 i förordning (EG) nr 1829/2003, enligt villkoren i detta beslut:

| a) | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av ACS-GMØØ5–3-sojaböna. |
| --- | --- |

a)

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av ACS-GMØØ5–3-sojaböna.

| b) | Foder som innehåller, består av eller har framställts av ACS-GMØØ5–3-sojaböna. |
| --- | --- |

b)

Foder som innehåller, består av eller har framställts av ACS-GMØØ5–3-sojaböna.

| c) | Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av ACS-GMØØ5–3-sojaböna för samma användningsområden som alla andra sojabönor, med undantag för odling. |
| --- | --- |

c)

Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av ACS-GMØØ5–3-sojaböna för samma användningsområden som alla andra sojabönor, med undantag för odling.

Artikel 3

Märkning

1.   Med avseende på märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”sojaböna”.

2.   Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska finnas på etiketten och i de handlingar som medföljer de produkter innehållande eller bestående av ACS-GMØØ5–3-sojaböna som avses i artikel 2 b och c.

Artikel 4

Övervakning av miljöpåverkan

1.   Innehavaren av godkännandet ska se till att den plan för övervakning av miljöpåverkan som avses i punkt h i bilagan införs och genomförs.

2.   Innehavaren av godkännandet ska lämna årliga rapporter till kommissionen om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i övervakningsplanen.

Artikel 5

Gemenskapsregister

Uppgifterna i bilagan till detta beslut ska föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i artikel 28 i förordning (EG) nr 1829/2003.

Artikel 6

Innehavare av godkännandet

Innehavare av godkännandet är Bayer CropScience AG.

Artikel 7

Giltighet

Detta beslut ska gälla under tio år från och med den dag då det delges adressaten.

Artikel 8

Adressat

Detta beslut riktar sig till Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, DE-40789 Monheim am Rhein, Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 8 september 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785771.htm

3

(4)  EUT L 10, 16.1.2004, s. 5.

4

(5)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 24.

5

(6)  EUT L 287, 5.11.2003, s. 1.

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

---

BILAGA

a)   Sökande och innehavare av godkännandet:

| Namn | : | Bayer CropScience AG |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | Alfred-Nobel-Strasse 50, DE-40789 Monheim am Rhein, Tyskland |

Namn

:

Bayer CropScience AG

Adress

:

Alfred-Nobel-Strasse 50, DE-40789 Monheim am Rhein, Tyskland

b)   Beteckning och specifikation av produkterna:

1.   Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av ACS-GMØØ5–3-sojaböna.

2.   Foder som innehåller, består av eller har framställts av ACS-GMØØ5–3-sojaböna.

3.   Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av ACS-GMØØ5–3-sojaböna för samma användningsområden som alla andra sojabönor, med undantag för odling.

Den genetiskt modifierade sojabönan ACS-GMØØ5–3, som den beskrivs i ansökan, uttrycker PAT-protein som ger tolerans mot herbiciden glufosinatammonium.

c)   Märkning:

1.   Med avseende på de särskilda märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”sojaböna”.

2.   Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska finnas på etiketten och i de handlingar som medföljer de produkter innehållande eller bestående av ACS-GMØØ5–3-sojaböna som avses i artikel 2 b och c i detta beslut.

d)   Detektionsmetod:

| — | Händelsespecifik realtids-PCR-metod för kvantifiering av ACS-GMØØ5–3-sojaböna. |
| --- | --- |

—

Händelsespecifik realtids-PCR-metod för kvantifiering av ACS-GMØØ5–3-sojaböna.

| — | Validerad på frön av gemenskapens referenslaboratorium, som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, och offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Validerad på frön av gemenskapens referenslaboratorium, som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, och offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Referensmaterial: AOCS 0707-A, AOCS 0707-B och AOCS 0707-C på http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm (American Oil Chemists Society). |
| --- | --- |

—

Referensmaterial: AOCS 0707-A, AOCS 0707-B och AOCS 0707-C på http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm (American Oil Chemists Society).

e)   Unik identitetsbeteckning:

ACS-GMØØ5–3

f)   Uppgifter som ska lämnas enligt bilaga II till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald:

Biosafety Clearing House, Record ID: se [ifylls i samband med anmälan].

g)   Villkor eller begränsningar för utsläppande på marknaden, användning och hantering av produkterna:

Ej tillämpligt.

h)   Övervakningsplan

Plan för övervakning av miljöpåverkan enligt bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.

[Länk: planen utlagd på Internet]

i)   Krav på övervakning efter försäljningen avseende användning av produkten som livsmedel:

Ej tillämpligt.

Anm.: Länkar till relevanta dokument kan behöva ändras med tiden. Allmänheten kommer att informeras om dessa ändringar genom uppdatering av gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder.

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/54

---

BESLUT CHAD/4/2008 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 2 september 2008

om ändring av beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken och beslut Chad/2/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken

(2008/731/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 25 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2007/677/Gusp av den 15 oktober 2007 om Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (1) (Operation Eufor Tchad/RCA), särskilt artikel 10.2,

med beaktande av beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 av den 13 februari 2008 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (2), beslut Chad/2/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (3), och

av följande skäl:

| (1) | På rekommendation om bidraget från Republiken Kroatien av EU:s operationschef och Europeiska unionens militära kommitté bör bidraget från Republiken Kroatien godtas. |
| --- | --- |

(1)

På rekommendation om bidraget från Republiken Kroatien av EU:s operationschef och Europeiska unionens militära kommitté bör bidraget från Republiken Kroatien godtas.

| (2) | I enlighet med artikel 6 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i utarbetandet och genomförandet av sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i utarbetandet och genomförandet av sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1 i beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Bidrag från tredjeländer

I enlighet med konferenserna om styrkebidrag och vidare konsultationer ska bidragen från Republiken Albanien, Ryska federationen och Republiken Kroatien godtas för EU:s militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken.”.

Artikel 2

Bilagan till beslut Chad/2/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik ska ersättas med följande:

”BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER TREDJELÄNDER SOM AVSES I ARTIKEL 2.1

| — | Republiken Albanien |
| --- | --- |

—

Republiken Albanien

| — | Ryska federationen |
| --- | --- |

—

Ryska federationen

| — | Republiken Kroatien.” |
| --- | --- |

—

Republiken Kroatien.”

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 2 september 2008.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

C. ROGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 279, 23.10.2007, s. 21.

1

(2)  EUT L 56, 29.2.2008, s. 64.

2

(3)  EUT L 107, 17.4.2008, s. 60.

3

---

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/56

---

RÅDETS BESLUT 2008/732/GUSP

av den 15 september 2008

om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp om förnyande av åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (Icty) uppgift

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp (1), särskilt artikel 2 jämförd med artikel 23.2 i fördraget om Europeiska unionen, och

av följande skäl:

| (1) | Genom gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp antog rådet åtgärder för att förhindra inresa till eller transitering genom medlemsstaternas territorier för personer som är involverade i verksamheter som hjälper personer på fri fot att undgå lagföring för brott för vilka de åtalats av Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) eller som på annat sätt agerar på ett sätt som kan hindra Icty att på ett effektivt sätt fullgöra sin uppgift. |
| --- | --- |

(1)

Genom gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp antog rådet åtgärder för att förhindra inresa till eller transitering genom medlemsstaternas territorier för personer som är involverade i verksamheter som hjälper personer på fri fot att undgå lagföring för brott för vilka de åtalats av Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) eller som på annat sätt agerar på ett sätt som kan hindra Icty att på ett effektivt sätt fullgöra sin uppgift.

| (2) | Till följd av att Radovan KARADZIC överförts till Ictys förvar den 30 juli 2008 bör vissa personer som har en koppling till Radovan KARADZIC strykas från förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av att Radovan KARADZIC överförts till Ictys förvar den 30 juli 2008 bör vissa personer som har en koppling till Radovan KARADZIC strykas från förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp.

| (3) | Förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den förteckning över personer som återges i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/293/Gusp ska ersättas med förteckningen i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2008.

På rådets vägnar

B. KOUCHNER

Ordförande

---

(1)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 65.

1

---

BILAGA

1.   BILBIJA, Milorad

Son till Svetko BILBIJA

Födelsedatum och födelseort: 13 augusti 1956 i Sanski Most, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 3715730

ID-kort nr: 03GCD9986

Personnummer: 1308956163305

Alias:

Adress: Brace Pantica 7, Banja Luka, Bosnien och Hercegovina

2.   BJELICA, Milovan

Födelsedatum och födelseort: 19 oktober 1958 i Rogatica, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 0000148, utfärdat den 26 juli 1998 i Srpsko Sarajevo (annullerat)

ID-kort nr: 03ETA0150

Personnummer: 1910958130007

Alias: Cicko

Adress: Företaget CENTREK i Pale, Bosnien och Hercegovina

3.   ECIM (EĆIM), Ljuban

Födelsedatum och födelseort: 6 januari 1964, Sviljanac, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 0144290, utfärdat den 21 november 1998 i Banja Luka (annullerat)

ID-kort nr: 03GCE3530

Personnummer: 0601964100083

Alias:

Adress: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnien och Hercegovina

4.   HADZIC (HADŽIĆ), Goranka

Dotter till Branko och Milena HADZIC (HADŽIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 18 juni 1962 i kommunen Vinkovci, Kroatien

Pass nr:

ID-kort nr: 1806962308218 (JMBG), ID-kort nr: 569934/03

Alias:

Adress: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbien

Koppling till personer anklagade för krigsförbrytelser: Syster till Goran HADZIC (HADŽIĆ)

5.   HADZIC (HADŽIĆ), Ivana

Dotter till Goran och Zivka HADZIC (HADŽIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 25 februari 1983 i Vukovar, Kroatien

Pass nr:

ID-kort nr:

Alias:

Adress: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbien

Koppling till personer anklagade för krigsförbrytelser: Dotter till Goran HADZIC (HADŽIĆ)

6.   HADZIC (HADŽIĆ), Srecko (Srećko)

Son till Goran och Zivka HADZIC (HADŽIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 8 oktober 1987 i Vukovar, Kroatien

Pass nr:

ID-kort nr:

Alias:

Adress: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbien

Koppling till personer anklagade för krigsförbrytelser: Son till Goran HADZIC (HADŽIĆ)

7.   HADZIC (HADŽIĆ), Zivka (Živka)

Dotter till Branislav NUDIC (NUDIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 9 juni 1957 i Vinkovci, Kroatien

Pass nr:

ID-kort nr:

Alias:

Adress: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbien

Koppling till personer anklagade för krigsförbrytelser: Hustru till Goran HADZIC (HADŽIĆ)

8.   JOVICIC (JOVIČIĆ), Predrag

Son till Desmir JOVICIC (JOVIČIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 1 mars 1963 i Pale, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 4363551

ID-kort nr: 03DYA0852

Personnummer: 0103963173133

Alias:

Adress: Milana Simovica 23, Pale, Bosnien och Hercegovina

9.   KESEROVIC (KESEROVIĆ), Dragomir

Son till Slavko

Födelsedatum och födelseort: 8 juni 1957 i Piskavica/Banja Luka, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 4191306

ID-kort nr: 04GCH5156

Personnummer: 0806957100028

Alias:

Adress:

10.   KIJAC, Dragan

Födelsedatum och födelseort: 6 oktober 1955 i Sarajevo, Bosnien och Hercegovina

Pass nr:

ID-kort nr:

Personnummer:

Alias:

Adress:

11.   KOJIC (KOJIĆ), Radomir

Son till Milanko och Zlatana

Födelsedatum och födelseort: 23 november 1950 i Bijela Voda, Sokolac, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 4742002, utfärdat 2002 i Sarajevo, upphör att gälla 2007

ID-kort nr: 03DYA1935, utfärdat den 7 juli 2003 i Sarajevo

Personnummer: 2311950173133

Alias: Mineur eller Ratko

Adress: Trifka Grabeza 115, Pale eller Hotel Kristal, Jahorina, Bosnien och Hercegovina

12.   KOVAC (KOVAČ), Tomislav

Son till Vaso

Födelsedatum och födelseort: 4 december 1959 i Sarajevo, Bosnien och Hercegovina

Pass nr:

ID-kort nr:

Personnummer: 0412959171315

Alias: Tomo

Adress: Bijela, Montenegro, och Pale, Bosnien och Hercegovina

13.   KUJUNDZIC (KUJUNDŽIĆ), Predrag

Son till Vasilija

Födelsedatum och födelseort: 30 januari 1961 i Suho Pole, Doboj, Bosnien och Hercegovina

Pass nr:

ID-kort nr: 03GFB1318

Personnummer: 3001961120044

Alias: Predo

Adress: Doboj, Bosnien och Hercegovina

14.   LUKOVIC (LUKOVIĆ), Milorad Ulemek

Födelsedatum och födelseort: 15 maj 1968 i Belgrad, Serbien

Pass nr:

ID-kort nr:

Personnummer:

Alias: Legija (falsk identitet som IVANIC, Zeljko (IVANIĆ, Željko))

Adress: Sitter i fängelse (Belgrads distriktsfängelse, Bacvanska 14, Belgrad)

15.   MALIS (MALIŠ), Milomir

Son till Dejan MALIS (MALIŠ)

Födelsedatum och födelseort: 3 augusti 1966 i Bjelice

Pass nr:

ID-kort nr:

Personnummer: 0308966131572

Alias:

Adress: Vojvode Putnika, Foca, Bosnien och Hercegovina

16.   MANDIC (MANDIĆ), Momcilo (Momčilo)

Födelsedatum och födelseort: 1 maj 1954 i Kalinovik, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 0121391, utfärdat den 12 maj 1999 i Srpsko Sarajevo, Bosnien och Hercegovina (annullerat)

ID-kort nr:

Personnummer: 0105954171511

Alias: Momo

Adress: Sitter i fängelse

17.   MARIC (MARIĆ), Milorad

Son till Vinko MARIC (MARIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 9 september 1957 i Visoko, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 4587936

ID-kort nr: 04GKB5268

Personnummer: 0909957171778

Alias:

Adress: Vuka Karadzica 148, Zvornik, Bosnien och Hercegovina

18.   MICEVIC (MIĆEVIĆ), Jelenko

Son till Luka och Desanka (flicknamn: SIMIC (SIMIĆ))

Födelsedatum och födelseort: 8 augusti 1947, Borci nära Konjic, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 4166874

ID-kort nr: 03BIA3452

Personnummer: 0808947710266

Alias: Filaret

Adress: Klostret i Milesevo, Serbien

19.   MLADIC (MLADIĆ), Biljana (flicknamn: STOJCEVSKA (STOJČEVSKA))

Dotter till Strahilo STOJCEVSKI (STOJČEVSKI) och Svetlinka STOJCEVSKA (STOJČEVSKA)

Födelsedatum och födelseort: 30 maj 1972 i Skopje, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Pass nr:

ID-kort nr: 3005972455086 (JMBG)

Alias:

Adress: Registrerad på Blagoja Parovica 117a, Belgrad, men bosatt på Vidikovacki venac 83, Belgrad, Serbien

Koppling till personer anklagade för krigsförbrytelser: Svärdotter till Ratko MLADIC (MLADIĆ)

20.   MLADIC (MLADIĆ), Bosiljka (flicknamn: JEGDIC (JEGDIĆ))

Dotter till Petar JEGDIC (JEGDIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 20 juli 1947 i Okrugljaca, kommunen Virovitica, Kroatien

ID-kort nr: 2007947455100 (JMBG)

Personligt ID-kort: T77619, utfärdat den 31 maj 1992 av SUP Belgrad

Adress: Blagoja Parovica 117a, Belgrad, Serbien

Koppling till personer anklagade för krigsförbrytelser: Hustru till Ratko MLADIC

21.   MLADIC (MLADIĆ), Darko

Son till Ratko och Bosiljka MLADIC (MLADIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 19 augusti 1969 i Skopje, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Pass nr: Pass i statsförbundet Serbien och Montenegro nr 003220335, utfärdat den 26 februari 2002

ID-kort nr: 1908969450106 (JMBG); personligt ID-kort B112059, utfärdat den 8 april 1994 av SUP Belgrad.

Alias:

Adress: Vidikovacki venac 83, Belgrad, Serbien

Koppling till personer anklagade för krigsförbrytelser: Son till Ratko MLADIC (MLADIĆ)

22.   NINKOVIC (NINKOVIĆ), Milan

Son till Simo

Födelsedatum och födelseort: 15 juni 1943 i Doboj, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 3944452

ID-kort nr: 04GFE3783

Personnummer: 1506943120018

Alias:

Adress:

23.   OSTOJIC (OSTOJIĆ), Velibor

Son till Jozo

Födelsedatum och födelseort: 8 augusti 1945 i Celebici, Foca, Bosnien och Hercegovina

Pass nr:

ID-kort nr:

Personnummer:

Alias:

Adress:

24.   OSTOJIC (OSTOJIĆ), Zoran

Son till Mico OSTOJIC (OSTOJIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 29 mars 1961 i Sarajevo, Bosnien och Hercegovina

Pass nr:

ID-kort nr: 04BSF6085

Personnummer: 2903961172656

Alias:

Adress: Malta 25, Sarajevo, Bosnien och Hercegovina

25.   PAVLOVIC (PAVLOVIĆ), Petko

Son till Milovan PAVLOVIC (PAVLOVIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 6 juni 1957 i Ratkovici, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 4588517

ID-kort nr: 03GKA9274

Personnummer: 0606957183137

Alias:

Adress: Vuka Karadzica 148, Zvornik, Bosnien och Hercegovina

26.   POPOVIC (POPOVIĆ), Cedomir (Čedomir)

Son till Radomir POPOVIC (POPOVIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 24 mars 1950 i Petrovici

Pass nr:

ID-kort nr: 04FAA3580

Personnummer: 2403950151018

Alias:

Adress: Crnogorska 36, Bileca, Bosnien och Hercegovina

27.   PUHALO, Branislav

Son till Djuro

Födelsedatum och födelseort: 30 augusti 1963 i Foca, Bosnien och Hercegovina

Pass nr:

ID-kort nr:

Personnummer: 3008963171929

Alias:

Adress:

28.   RADOVIC (RADOVIĆ), Nade

Son till Milorad RADOVIC (RADOVIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 26 januari 1951 i Foca, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: gammalt pass 0123256 (annullerat)

ID-kort nr: 03GJA2918

Personnummer: 2601951131548

Alias:

Adress: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje, Bosnien och Hercegovina

29.   RATIC (RATIĆ), Branko

Födelsedatum och födelseort: 26 november 1957 i Mihaljevci Slavonska Pozega, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 0442022, utfärdat den 17 september 1999 i Banja Luka

ID-kort nr: 03GCA8959

Personnummer: 2611957173132

Alias:

Adress: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnien och Hercegovina

30.   ROGULJIC (ROGULJIĆ), Slavko

Födelsedatum och födelseort: 15 maj 1952 i Srpska Crnja Hetin, Serbien

Ogiltiga pass nr 3747158, utfärdat den 12 april 2002 i Banja Luka, upphörde att gälla den 12 april 2007, och nr 0020222, utfärdat den 25 augusti 1988 i Banja Luka, upphörde att gälla den 25 augusti 2003

ID-kort nr: 04EFA1053

Personnummer: 1505952103022

Alias:

Adress: Vojvode Misica 21, Laktasi, Bosnien och Hercegovina

31.   SAROVIC (ŠAROVIĆ), Mirko

Födelsedatum och födelseort: 16 september 1956 i Rusanovici-Rogatica, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 4363471, utfärdat i Istonco Sarajevo, upphör att gälla den 8 oktober 2008

ID-kort nr: 04PEA4585

Personnummer: 1609956172657

Alias:

Adress: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosnien och Hercegovina

32.   SKOCAJIC (SKOČAJIĆ), Mrksa (Mrkša)

Son till Dejan SKOCAJIC (SKOČAJIĆ)

Födelsedatum och födelseort: 5 augusti 1953 i Blagaj, Bosnien och Hercegovina

Pass nr: 3681597

ID-kort nr: 04GDB9950

Personnummer: 0508953150038

Alias:

Adress: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosnien och Hercegovina

33.   VRACAR (VRAČAR), Milenko

Födelsedatum och födelseort: 15 maj 1956 i Nisavici, Prijedor, Bosnien och Hercegovina

Ogiltiga pass nr 3865548, utfärdat 29 augusti 2002 i Banja Luka, upphörde att gälla den 29 augusti 2007, nr 0280280, utfärdat den 4 december 1999 i Banja Luka, upphörde att gälla den 4 december 2004, och nr 0062130, utfärdat den 16 september 1998 i Banja Luka

ID-kort nr: 03GCE6934

Personnummer: 1505956160012

Alias:

Adress: Save Ljuboje 14, Banja Luka, Bosnien och Hercegovina

34.   ZOGOVIC (ZOGOVIĆ), Milan

Son till Jovan

Födelsedatum och födelseort: 7 oktober 1939 i Dobrusa

Pass nr:

ID-kort nr:

Personnummer:

Alias:

Adress:

---

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/63

---

RÅDETS BESLUT 2008/733/GUSP

av den 15 september 2008

om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (Icty) uppgift

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp (1), särskilt artikel 2 jämförd med artikel 23.2 andra strecksatsen i fördraget om Europeiska unionen, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet har i enlighet med gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp antagit åtgärder för frysning av alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör de fysiska personer som förtecknas i bilagan till den gemensamma ståndpunkten och som har åtalats av Icty. |
| --- | --- |

(1)

Rådet har i enlighet med gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp antagit åtgärder för frysning av alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör de fysiska personer som förtecknas i bilagan till den gemensamma ståndpunkten och som har åtalats av Icty.

| (2) | Till följd av att Radovan KARADZIC den 30 juli 2008 överfördes till Ictys förvar bör hans namn strykas från förteckningen. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av att Radovan KARADZIC den 30 juli 2008 överfördes till Ictys förvar bör hans namn strykas från förteckningen.

| (3) | Det är därför nödvändigt att ändra förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att ändra förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/694/Gusp ska ersättas med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 15 september 2008.

På rådets vägnar

B. KOUCHNER

Ordförande

---

(1)  EUT L 315, 14.10.2004, s. 52.

1

---

BILAGA

”BILAGA

Förteckning över de personer som avses i artikel 1

| | Person | Grund |
| --- | --- | --- |
| 1. | Namn: HADZIC Goran (kön: man)
  Födelsedatum: 7 september 1958
  Födelseort: Vinkovci, Kroatien
  Serbisk medborgare | Åtalad av Icty och fortfarande på fri fot
  Åtal: 4 juni 2004
  Mål nr: IT-04-75 |
| 2. | Namn: MLADIC Ratko (kön: man)
  Födelsedatum: 12 mars 1948
  Födelseort: Bozanovici, kommunen Kalinovik, Bosnien och Hercegovina
  Medborgare i Bosnien och Hercegovina | Åtalad av Icty och fortfarande på fri fot
  Ursprungligt åtal: 25 juli 1995 andra åtal: 16 november 1995 ändrat åtal: 8 november 2002
  Mål nr: IT-95-5/18” |

Person

Grund

1.

Namn: HADZIC Goran (kön: man)

Födelsedatum: 7 september 1958

Födelseort: Vinkovci, Kroatien

Serbisk medborgare

Åtalad av Icty och fortfarande på fri fot

Åtal: 4 juni 2004

Mål nr: IT-04-75

2.

Namn: MLADIC Ratko (kön: man)

Födelsedatum: 12 mars 1948

Födelseort: Bozanovici, kommunen Kalinovik, Bosnien och Hercegovina

Medborgare i Bosnien och Hercegovina

Åtalad av Icty och fortfarande på fri fot

Ursprungligt åtal: 25 juli 1995 andra åtal: 16 november 1995 ändrat åtal: 8 november 2002

Mål nr: IT-95-5/18”

---

16.9.2008

| 16.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 247/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---