# Uradni list L 220/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 220 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5115. avgust 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 220

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5115. avgust 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 812/2008 z dne 11. avgusta 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 954/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 813/2008 z dne 11. avgusta 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 74/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 814/2008 z dne 14. avgusta 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 815/2008 z dne 14. avgusta 2008 o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 2454/93 glede opredelitve pojma izdelek s poreklom, ki se uporablja za splošno shemo preferencialov, z namenom, da se upošteva posebni položaj Zelenortskih otokov glede izvoza nekaterih ribiških proizvodov v Skupnost | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 816/2008 z dne 14. avgusta 2008 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1109/2007, za tržno leto 2007/2008 | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 817/2008 z dne 14. avgusta 2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. avgusta 2008 | 16 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 812/2008 z dne 11. avgusta 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 954/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 813/2008 z dne 11. avgusta 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 74/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije

6

Uredba Komisije (ES) št. 814/2008 z dne 14. avgusta 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 815/2008 z dne 14. avgusta 2008 o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 2454/93 glede opredelitve pojma izdelek s poreklom, ki se uporablja za splošno shemo preferencialov, z namenom, da se upošteva posebni položaj Zelenortskih otokov glede izvoza nekaterih ribiških proizvodov v Skupnost

11

Uredba Komisije (ES) št. 816/2008 z dne 14. avgusta 2008 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1109/2007, za tržno leto 2007/2008

14

Uredba Komisije (ES) št. 817/2008 z dne 14. avgusta 2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. avgusta 2008

16

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2008/670/PNZ |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. julija 2008 o spremembi Sklepa 2000/265/ES o vzpostavitvi finančne uredbe za urejanje proračunskih vidikov upravljanja pogodb s strani namestnika generalnega sekretarja Sveta, sklenjenih v imenu nekaterih držav članic v zvezi s postavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje Sisnet | 19 |
| | | Komisija |
| | | 2008/671/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 5. avgusta 2008 o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5875–5905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4145)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2008/672/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. avgusta 2008 o spremembi Dodatka k Prilogi VI k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije v zvezi z nekaterimi obrati za predelavo mleka v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4269)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/673/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. avgusta 2008 o spremembi Odločbe 2005/928/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4311)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2008/674/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. avgusta 2008 o spremembi Odločbe 2007/683/ES o odobritvi načrta za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Madžarske
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4321) | 30 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2008/670/PNZ

*

Sklep Sveta z dne 24. julija 2008 o spremembi Sklepa 2000/265/ES o vzpostavitvi finančne uredbe za urejanje proračunskih vidikov upravljanja pogodb s strani namestnika generalnega sekretarja Sveta, sklenjenih v imenu nekaterih držav članic v zvezi s postavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje Sisnet

19

Komisija

2008/671/ES

*

Odločba Komisije z dne 5. avgusta 2008 o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5875–5905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4145)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4145)

1

24

2008/672/ES

*

Odločba Komisije z dne 11. avgusta 2008 o spremembi Dodatka k Prilogi VI k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije v zvezi z nekaterimi obrati za predelavo mleka v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4269)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4269)

1

27

2008/673/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. avgusta 2008 o spremembi Odločbe 2005/928/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4311)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4311)

1

29

2008/674/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. avgusta 2008 o spremembi Odločbe 2007/683/ES o odobritvi načrta za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Madžarske
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4321)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4321)

30

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | * | Okvirni sklep Sveta 2008/675/PNZ z dne 24. julija 2008 o upoštevanju obsodb med državami članicami Evropske unije v novem kazenskem postopku | 32 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

*

Okvirni sklep Sveta 2008/675/PNZ z dne 24. julija 2008 o upoštevanju obsodb med državami članicami Evropske unije v novem kazenskem postopku

32

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino, spremembi uredb (ES) št. 1493/1999, (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 ter razveljavitvi uredb (EGS) št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 (UL L 148, 6.6.2008) | 35 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino, spremembi uredb (ES) št. 1493/1999, (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 ter razveljavitvi uredb (EGS) št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 (UL L 148, 6.6.2008)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 812/2008

z dne 11. avgusta 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 954/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 in člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 954/2006 z dne 27. junija 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih brezšivnih cevi s poreklom, med drugim, iz Rusije (2),

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Obstoječi ukrepi

| (1) | Po preiskavi („prvotna preiskava“) je Svet z Uredbo (ES) št. 954/2006 uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi („BC“) s poreklom, med drugim, iz Rusije. |
| --- | --- |

(1)

Po preiskavi („prvotna preiskava“) je Svet z Uredbo (ES) št. 954/2006 uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi („BC“) s poreklom, med drugim, iz Rusije.

2.   Posebno spremljanje

| (2) | Po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. 954/2006 in potem ko je bil obveščen svetovalni odbor, je Komisija posebno pozorno spremljala razvoj uvoza BC iz vseh držav, za katere se uporabljajo ukrepi. Spremljanje je pokazalo, da se je uvoz v Skupnost od ruske skupine proizvajalke izvoznice OAO TMK (OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant, OAO Seversky Tube Works in njihove povezane družbe) (v nadaljnjem besedilu „TMK“, „družba“ ali „skupina“) v prvih šestih mesecih od uvedbe ukrepov znatno zmanjšal. Ugotovljeno je bilo tudi, da je treba dajatve glede TMK ponovno preučiti. Dejansko je iz informacij o stroških in cenah, ki jih je navedel TMK v vprašalniku o spremljanju, razvidno, da je stopnja dampinga skupine nižja kot sedanja stopnja 35,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. 954/2006 in potem ko je bil obveščen svetovalni odbor, je Komisija posebno pozorno spremljala razvoj uvoza BC iz vseh držav, za katere se uporabljajo ukrepi. Spremljanje je pokazalo, da se je uvoz v Skupnost od ruske skupine proizvajalke izvoznice OAO TMK (OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant, OAO Seversky Tube Works in njihove povezane družbe) (v nadaljnjem besedilu „TMK“, „družba“ ali „skupina“) v prvih šestih mesecih od uvedbe ukrepov znatno zmanjšal. Ugotovljeno je bilo tudi, da je treba dajatve glede TMK ponovno preučiti. Dejansko je iz informacij o stroških in cenah, ki jih je navedel TMK v vprašalniku o spremljanju, razvidno, da je stopnja dampinga skupine nižja kot sedanja stopnja 35,8 %.

3.   Začetek vmesnega pregleda

| (3) | Na pobudo Komisije se je na podlagi dokazil, ki jih je Komisija prejela od navedenega izvoznika, začel delni vmesni pregled zgoraj navedene uredbe za TMK. Družba je trdila, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili sprejeti ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. Treba je opozoriti, da družba TMK ni polno sodelovala v prvotni preiskavi in da je zaradi tega stopnja dampinga bila izračunana na podlagi razpoložljivih dejstev, tj. normalne vrednosti druge skupine proizvajalke v Rusiji, ki je sodelovala pri preiskavi, in podatkih Eurostata. Družba TMK je navedla, da so razlog za njeno nesodelovanje v prvotni preiskavi pomembne notranje spremembe, ki so se začele odvijati v družbi v obdobju prvotne preiskave. Zaradi teh izjemnih okoliščin, ki so imele vpliv na upravljanje skupine ter na njeno računovodsko in revizorsko prakso, TMK med prvotno preiskavo ni mogel predložiti ustreznih dokazil o svojih cenah in stroških. Družba je navedla, da so spremembe v njeni organizaciji, ki so se odvile od začetka prvotne preiskave, poenostavile njeno strukturo, izboljšale upravljanje ter omogočile prehod na računovodske standarde MSRP. To naj bi družbi omogočilo, da sodeluje pri preiskavah. Družba je prav tako predložila prima facie dokaze, da bi pokazala, da bi primerjava normalne vrednosti, ki bi temeljila na njenih domačih cenah ali stroških, in izvoznih cen v Skupnost, pomenila zmanjšanje dampinga znatno pod stopnjo sedanjega ukrepa. Zato je družba trdila, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temelji na prej vzpostavljeni stopnji dampinga, za izravnavo dampinga ni več potrebno. |
| --- | --- |

(3)

Na pobudo Komisije se je na podlagi dokazil, ki jih je Komisija prejela od navedenega izvoznika, začel delni vmesni pregled zgoraj navedene uredbe za TMK. Družba je trdila, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili sprejeti ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. Treba je opozoriti, da družba TMK ni polno sodelovala v prvotni preiskavi in da je zaradi tega stopnja dampinga bila izračunana na podlagi razpoložljivih dejstev, tj. normalne vrednosti druge skupine proizvajalke v Rusiji, ki je sodelovala pri preiskavi, in podatkih Eurostata. Družba TMK je navedla, da so razlog za njeno nesodelovanje v prvotni preiskavi pomembne notranje spremembe, ki so se začele odvijati v družbi v obdobju prvotne preiskave. Zaradi teh izjemnih okoliščin, ki so imele vpliv na upravljanje skupine ter na njeno računovodsko in revizorsko prakso, TMK med prvotno preiskavo ni mogel predložiti ustreznih dokazil o svojih cenah in stroških. Družba je navedla, da so spremembe v njeni organizaciji, ki so se odvile od začetka prvotne preiskave, poenostavile njeno strukturo, izboljšale upravljanje ter omogočile prehod na računovodske standarde MSRP. To naj bi družbi omogočilo, da sodeluje pri preiskavah. Družba je prav tako predložila prima facie dokaze, da bi pokazala, da bi primerjava normalne vrednosti, ki bi temeljila na njenih domačih cenah ali stroških, in izvoznih cen v Skupnost, pomenila zmanjšanje dampinga znatno pod stopnjo sedanjega ukrepa. Zato je družba trdila, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temelji na prej vzpostavljeni stopnji dampinga, za izravnavo dampinga ni več potrebno.

| (4) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, in na lastno pobudo začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na stopnjo dampinga glede proizvajalcev izvoznikov/članov skupine TMK. Komisija je 22. junija 2007 v Uradnem listu Evropske unije
   (3) objavila obvestilo o začetku in začela preiskavo. |
| --- | --- |

(4)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, in na lastno pobudo začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na stopnjo dampinga glede proizvajalcev izvoznikov/članov skupine TMK. Komisija je 22. junija 2007 v Uradnem listu Evropske unije
   (3) objavila obvestilo o začetku in začela preiskavo.

| (5) | Komisija je o začetku vmesnega pregleda uradno obvestila TMK in njegove povezane družbe ter predstavnike države izvoznice. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in Komisijo zaprosijo za zaslišanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je o začetku vmesnega pregleda uradno obvestila TMK in njegove povezane družbe ter predstavnike države izvoznice. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in Komisijo zaprosijo za zaslišanje.

| (6) | Komisija je TMK in njegovim povezanim družbam poslala tudi vprašalnike in odgovore prejela v rokih, določenih v ta namen. Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  — | OAO Volzhsky Pipe Plant, Rusija |
| --- | --- | --- |

(6)

Komisija je TMK in njegovim povezanim družbam poslala tudi vprašalnike in odgovore prejela v rokih, določenih v ta namen. Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

—

OAO Volzhsky Pipe Plant, Rusija

| — | OAO Taganrog Metallurgical Works, Rusija |
| --- | --- |

—

OAO Taganrog Metallurgical Works, Rusija

| — | OAO Sinarsky Pipe Plant, Rusija |
| --- | --- |

—

OAO Sinarsky Pipe Plant, Rusija

| — | OAO Seversky Tube Works, Rusija |
| --- | --- |

—

OAO Seversky Tube Works, Rusija

| — | ZAO TMK Trade House, Rusija |
| --- | --- |

—

ZAO TMK Trade House, Rusija

| — | TMK Europe GmbH, Nemčija |
| --- | --- |

—

TMK Europe GmbH, Nemčija

| — | TMK Global AG, Švica |
| --- | --- |

—

TMK Global AG, Švica

| — | TMK Italia s.r.l., Italija |
| --- | --- |

—

TMK Italia s.r.l., Italija

4.   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (7) | Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(7)

Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

B.   PREISKAVA V ZVEZI S PREGLEDOM

1.   Zadevni izdelek

| (8) | Izdelek, ki se pregleduje, je isti kot v prvotni preiskavi, tj. nekatere brezšivne cevi iz železa ali jekla s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo (4), s poreklom iz Rusije, trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93 (5). |
| --- | --- |

(8)

Izdelek, ki se pregleduje, je isti kot v prvotni preiskavi, tj. nekatere brezšivne cevi iz železa ali jekla s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo (4), s poreklom iz Rusije, trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93 (5).

2.   Podobni izdelek

| (9) | Izdelek, proizveden in prodan na ruskem domačem trgu, kakor tudi tisti, izvožen v Skupnost, imata enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti ter uporabo in se zato štejeta za podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Izdelek, proizveden in prodan na ruskem domačem trgu, kakor tudi tisti, izvožen v Skupnost, imata enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti ter uporabo in se zato štejeta za podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   IZSLEDKI PREISKAVE

1.   Normalna vrednost

| (10) | Prodaja na domačem trgu poteka prek povezane družbe, ZAO TMK Trade House, ki nato proda zadevni izdelek neodvisnim strankam v Rusiji. |
| --- | --- |

(10)

Prodaja na domačem trgu poteka prek povezane družbe, ZAO TMK Trade House, ki nato proda zadevni izdelek neodvisnim strankam v Rusiji.

| (11) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je bilo v zvezi s štirimi sodelujočimi izvozniki proizvajalci skupine najprej preučeno, ali je bila domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da je celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen. Službe Komisije so nato opredelile tiste vrste podobnega izdelka, prodane na notranjem trgu, ki so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, izvoženimi v Skupnost. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je bilo v zvezi s štirimi sodelujočimi izvozniki proizvajalci skupine najprej preučeno, ali je bila domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da je celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen. Službe Komisije so nato opredelile tiste vrste podobnega izdelka, prodane na notranjem trgu, ki so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, izvoženimi v Skupnost.

| (12) | Za vsako vrsto, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem notranjem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje te vrste v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste zadevnega izdelka, izvožene v Skupnost. |
| --- | --- |

(12)

Za vsako vrsto, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem notranjem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje te vrste v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste zadevnega izdelka, izvožene v Skupnost.

| (13) | Nato je bilo preučeno, ali se lahko posamezna vrsta zadevnega izdelka, prodana na notranjem trgu v reprezentativnih količinah, šteje kot prodana med običajnim potekom trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer tako, da je bil izračunan delež dobičkonosne prodaje zadevne vrste izdelka neodvisnim strankam na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(13)

Nato je bilo preučeno, ali se lahko posamezna vrsta zadevnega izdelka, prodana na notranjem trgu v reprezentativnih količinah, šteje kot prodana med običajnim potekom trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer tako, da je bil izračunan delež dobičkonosne prodaje zadevne vrste izdelka neodvisnim strankam na notranjem trgu.

| (14) | V primerih, ko je obseg prodaje ustrezne vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste in je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka stroškom proizvodnje ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste ali ko je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja kot stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi lahko domača cena predstavljala primerno osnovo za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(14)

V primerih, ko je obseg prodaje ustrezne vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste in je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka stroškom proizvodnje ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste ali ko je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja kot stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi lahko domača cena predstavljala primerno osnovo za določitev normalne vrednosti.

| (15) | Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki jo je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Zato je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost. V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da sta bila proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka, ki so bili po potrebi prilagojeni, prišteta ustrezen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) ter ustrezna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(15)

Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki jo je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Zato je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost. V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da sta bila proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka, ki so bili po potrebi prilagojeni, prišteta ustrezen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) ter ustrezna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka.

| (16) | V zvezi s proizvodnimi stroški in zlasti stroški za energijo, se je glede plina v preiskavi ugotavljalo, ali so cene plina, ki so jih plačevali proizvajalci izvozniki, realno odražale stroške, povezane s proizvodnjo in distribucijo plina. |
| --- | --- |

(16)

V zvezi s proizvodnimi stroški in zlasti stroški za energijo, se je glede plina v preiskavi ugotavljalo, ali so cene plina, ki so jih plačevali proizvajalci izvozniki, realno odražale stroške, povezane s proizvodnjo in distribucijo plina.

| (17) | Ugotovljeno je bilo, da je domača cena plina, ki so jo plačevali proizvajalci izvozniki, znašala približno četrtino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so domače cene plina v Rusiji nadzorovane in precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na prostih trgih zemeljskega plina. Ker evidenca proizvajalcev izvoznikov ni realno odražala stroškov za plin, je te bilo treba ustrezno prilagoditi v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Ker ni bilo na razpolago nobenih dovolj reprezentativnih neizkrivljenih cen plina z ruskega notranjega trga, se je zdelo primerno, da prilagoditev v skladu s členom 2(5) temelji na informacijah z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško-češki meji (Waidhaus), prilagojeni glede na lokalne distribucijske stroške. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin in na katerem cene razumno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Ugotovljeno je bilo, da je domača cena plina, ki so jo plačevali proizvajalci izvozniki, znašala približno četrtino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so domače cene plina v Rusiji nadzorovane in precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na prostih trgih zemeljskega plina. Ker evidenca proizvajalcev izvoznikov ni realno odražala stroškov za plin, je te bilo treba ustrezno prilagoditi v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Ker ni bilo na razpolago nobenih dovolj reprezentativnih neizkrivljenih cen plina z ruskega notranjega trga, se je zdelo primerno, da prilagoditev v skladu s členom 2(5) temelji na informacijah z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško-češki meji (Waidhaus), prilagojeni glede na lokalne distribucijske stroške. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin in na katerem cene razumno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe.

| (18) | Za tiste vrste izdelka, za katere je bila normalna vrednost konstruirana, kot je opisano zgoraj, je konstruirana vrednost bila izračunana na podlagi proizvodnih stroškov izvoženih vrst po prilagoditvi glede na stroške plina. |
| --- | --- |

(18)

Za tiste vrste izdelka, za katere je bila normalna vrednost konstruirana, kot je opisano zgoraj, je konstruirana vrednost bila izračunana na podlagi proizvodnih stroškov izvoženih vrst po prilagoditvi glede na stroške plina.

2.   Izvozna cena

| (19) | Ves izvoz TMK poteka prek povezanih družb s sedežem v Skupnosti ali Švici. Izvozna cena je bila zato določena na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe, tj. z uporabo cen pri nadaljnji prodaji, ki so bile dejansko plačane ali plačljive povezani družbi pri prodaji prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti v OPP, prilagojenih glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter glede na dobiček. |
| --- | --- |

(19)

Ves izvoz TMK poteka prek povezanih družb s sedežem v Skupnosti ali Švici. Izvozna cena je bila zato določena na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe, tj. z uporabo cen pri nadaljnji prodaji, ki so bile dejansko plačane ali plačljive povezani družbi pri prodaji prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti v OPP, prilagojenih glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter glede na dobiček.

| (20) | Glede cen, ki so jih plačevale stranke v Skupnosti povezani družbi v Švici, TMK Global AG, je TMK trdil, da bi bilo neupravičeno od izvozne cene odšteti dobiček, PSA-stroške in provizije ali stroške posredovanja agencij, ker TMK Global deluje kot v celoti integriran izvozni oddelek izven Skupnosti. Po mnenju TMK bi takšni odbitki bili upravičeni le za družbe s sedežem v Skupnosti, ki so del izvozne mreže skupine, kot je določeno v členu 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Glede cen, ki so jih plačevale stranke v Skupnosti povezani družbi v Švici, TMK Global AG, je TMK trdil, da bi bilo neupravičeno od izvozne cene odšteti dobiček, PSA-stroške in provizije ali stroške posredovanja agencij, ker TMK Global deluje kot v celoti integriran izvozni oddelek izven Skupnosti. Po mnenju TMK bi takšni odbitki bili upravičeni le za družbe s sedežem v Skupnosti, ki so del izvozne mreže skupine, kot je določeno v členu 2(9) osnovne uredbe.

| (21) | Ta trditev je bila sprejeta, saj je bilo ugotovljeno, da ima TMK Global po organizacijskih spremembah v skupini vlogo izvoznega oddelka, pristojnega za izvoz izven Skupnosti in tudi za izvoz v Skupnost, četudi sta se obe vrsti izvoza pred in v OPP bistveno zmanjšali. TMK Global dejansko deluje kot vozlišče za prodajo in tako poenostavlja postopke dobave in dokumentiranja za trgovalne enote s sedežem neposredno na ključnih trgih, tj. TMK North America in TMK Middle-East. Poleg tega opravlja še druge funkcije izvoznega oddelka v zvezi z izvozom na svoje ključne trge in v Skupnost, kot sta upravljalno računovodstvo in izvajanje standardov za spremljanje blaga. V preteklosti so te naloge opravljali lokalni izvozni oddelki za vsako tovarno posebej, zdaj pa je zaradi centralizacije in doslednosti zanje pristojen TMK Global. |
| --- | --- |

(21)

Ta trditev je bila sprejeta, saj je bilo ugotovljeno, da ima TMK Global po organizacijskih spremembah v skupini vlogo izvoznega oddelka, pristojnega za izvoz izven Skupnosti in tudi za izvoz v Skupnost, četudi sta se obe vrsti izvoza pred in v OPP bistveno zmanjšali. TMK Global dejansko deluje kot vozlišče za prodajo in tako poenostavlja postopke dobave in dokumentiranja za trgovalne enote s sedežem neposredno na ključnih trgih, tj. TMK North America in TMK Middle-East. Poleg tega opravlja še druge funkcije izvoznega oddelka v zvezi z izvozom na svoje ključne trge in v Skupnost, kot sta upravljalno računovodstvo in izvajanje standardov za spremljanje blaga. V preteklosti so te naloge opravljali lokalni izvozni oddelki za vsako tovarno posebej, zdaj pa je zaradi centralizacije in doslednosti zanje pristojen TMK Global.

3.   Primerjava

| (22) | Primerjava tehtane normalne vrednosti s tehtano izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Da bi se zagotovila poštena primerjava, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je pokazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bila po potrebi odobrena in utemeljena nadomestila za razlike v fizikalnih značilnostih, stroških prevoza, zavarovanju, manipulativnih stroških, stroških kredita in uvoznih dajatvah. |
| --- | --- |

(22)

Primerjava tehtane normalne vrednosti s tehtano izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Da bi se zagotovila poštena primerjava, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je pokazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bila po potrebi odobrena in utemeljena nadomestila za razlike v fizikalnih značilnostih, stroških prevoza, zavarovanju, manipulativnih stroških, stroških kredita in uvoznih dajatvah.

4.   Stopnja dampinga

| (23) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Primerjava je pokazala, da damping obstaja. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Primerjava je pokazala, da damping obstaja.

| (24) | Stopnja dampinga za TMK, izražena kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti, dajatev neplačana, je bila 27,2 %. |
| --- | --- |

(24)

Stopnja dampinga za TMK, izražena kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti, dajatev neplačana, je bila 27,2 %.

D.   TRAJNOST SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

| (25) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je preučevalo tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko obravnavajo kot trajne. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je preučevalo tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko obravnavajo kot trajne.

| (26) | Pri tem je treba opozoriti, da TMK ni ustrezno sodeloval v prvotni preiskavi. Zato je bila stopnja dampinga, ki je podlaga sedanji dajatvi 35,8 %, določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V zvezi z razpoložljivimi dejstvi je Komisija uporabila normalno vrednost, določeno za drugo rusko skupino proizvajalko, ki je v preiskavi sodelovala, in podatke Eurostata. |
| --- | --- |

(26)

Pri tem je treba opozoriti, da TMK ni ustrezno sodeloval v prvotni preiskavi. Zato je bila stopnja dampinga, ki je podlaga sedanji dajatvi 35,8 %, določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V zvezi z razpoložljivimi dejstvi je Komisija uporabila normalno vrednost, določeno za drugo rusko skupino proizvajalko, ki je v preiskavi sodelovala, in podatke Eurostata.

| (27) | Vzrok za nezadostno sodelovanje, ki je privedlo do uporabe razpoložljivih dejstev, so bile v glavnem pomembne notranje spremembe, ki so se začele odvijati v skupini že v obdobju prvotne preiskave. Zaradi teh izjemnih okoliščin, ki so imele vpliv na upravljanje skupine ter na njeno računovodsko in revizorsko prakso, TMK v prvotni preiskavi ni mogel predložiti ustreznih dokazov za svoje cene in stroške. |
| --- | --- |

(27)

Vzrok za nezadostno sodelovanje, ki je privedlo do uporabe razpoložljivih dejstev, so bile v glavnem pomembne notranje spremembe, ki so se začele odvijati v skupini že v obdobju prvotne preiskave. Zaradi teh izjemnih okoliščin, ki so imele vpliv na upravljanje skupine ter na njeno računovodsko in revizorsko prakso, TMK v prvotni preiskavi ni mogel predložiti ustreznih dokazov za svoje cene in stroške.

| (28) | V sedanji preiskavi je TMK polno sodeloval. Za razliko od podatkov iz prvotne preiskave, med katero so v skupini še potekale spremembe, je bilo podatke iz odgovorov na vprašalnik sedanje preiskave možno zadovoljivo preveriti. Ker je torej skupina predložila zanesljive podatke v zvezi z normalno vrednostjo in izvozno ceno, se stopnja dampinga lahko izračuna na podlagi njenih lastnih podatkov. |
| --- | --- |

(28)

V sedanji preiskavi je TMK polno sodeloval. Za razliko od podatkov iz prvotne preiskave, med katero so v skupini še potekale spremembe, je bilo podatke iz odgovorov na vprašalnik sedanje preiskave možno zadovoljivo preveriti. Ker je torej skupina predložila zanesljive podatke v zvezi z normalno vrednostjo in izvozno ceno, se stopnja dampinga lahko izračuna na podlagi njenih lastnih podatkov.

| (29) | Iz dokazov, pridobljenih med preiskavo, je razvidno, da je spremembe v strukturi in računovodski praksi TMK, ki so skupini omogočile sodelovanje v sedanji preiskavi, treba obravnavati kot trajne, saj se nanašajo na dolgoročno strukturo skupine. |
| --- | --- |

(29)

Iz dokazov, pridobljenih med preiskavo, je razvidno, da je spremembe v strukturi in računovodski praksi TMK, ki so skupini omogočile sodelovanje v sedanji preiskavi, treba obravnavati kot trajne, saj se nanašajo na dolgoročno strukturo skupine.

| (30) | V skladu s tem se okoliščine, ki so privedle do začetka tega pregleda, v predvidljivi prihodnosti verjetno ne bodo toliko spremenile, da bi vplivale na ugotovitve iz sedanjega pregleda. Zato se spremembe štejejo za trajne. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s tem se okoliščine, ki so privedle do začetka tega pregleda, v predvidljivi prihodnosti verjetno ne bodo toliko spremenile, da bi vplivale na ugotovitve iz sedanjega pregleda. Zato se spremembe štejejo za trajne.

E.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (31) | Glede na rezultate preiskave se zdi primerno spremeniti protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe TMK, na 27,2 %. Spremenjeno protidampinško dajatev je treba določiti na ravni ugotovljene stopnje dampinga, saj je nižja od stopnje škode, ugotovljene s prvotno preiskavo. |
| --- | --- |

(31)

Glede na rezultate preiskave se zdi primerno spremeniti protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe TMK, na 27,2 %. Spremenjeno protidampinško dajatev je treba določiti na ravni ugotovljene stopnje dampinga, saj je nižja od stopnje škode, ugotovljene s prvotno preiskavo.

| (32) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti spremembo Uredbe (ES) št. 954/2006, in dana jim je bila možnost, da izrazijo pripombe. |
| --- | --- |

(32)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti spremembo Uredbe (ES) št. 954/2006, in dana jim je bila možnost, da izrazijo pripombe.

F.   ZAVEZA

| (33) | Po razkritju bistvenih dejstev in ugotovitev, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti spremembo dokončne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka TMK, je skupina ponudila cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Zaveza, ki jo je ponudila družba, ni spremenila prvotnega sklepa Komisije iz uvodnih izjav 248–250 Uredbe (ES) št. 954/2006, da zadevni izdelek ni primeren za zavezo. Komisija meni, da sedanja ponudba TMK za zavezo ne obravnava v zadostni meri tehničnih omejitev v zvezi z zadevnim izdelkom iz uvodne izjave 248 zgoraj omenjene uredbe, da bi ponujena cenovna zaveza bila izvedljiva – |
| --- | --- |

(33)

Po razkritju bistvenih dejstev in ugotovitev, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti spremembo dokončne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka TMK, je skupina ponudila cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Zaveza, ki jo je ponudila družba, ni spremenila prvotnega sklepa Komisije iz uvodnih izjav 248–250 Uredbe (ES) št. 954/2006, da zadevni izdelek ni primeren za zavezo. Komisija meni, da sedanja ponudba TMK za zavezo ne obravnava v zadostni meri tehničnih omejitev v zvezi z zadevnim izdelkom iz uvodne izjave 248 zgoraj omenjene uredbe, da bi ponujena cenovna zaveza bila izvedljiva –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V preglednici iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 954/2006 se doda naslednje:

| Država | Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Rusija | OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant in OAO Seversky Tube Works | 27,2 % | A859“ |

Država

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

„Rusija

OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant in OAO Seversky Tube Works

27,2 %

A859“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2008

Za Svet

Predsednik

B. KOUCHNER

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 175, 29.6.2006, str. 4.

2

(3)  UL C 138, 22.6.2007, str. 37.

3

(4)  CEV se določi v skladu s Tehničnim poročilom, 1967, IIW dok. IX-535-67, ki ga je objavil Mednarodni inštitut za varilstvo (IIW).

4

(5)  V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1214/2007 z dne 20. septembra 2007 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o carinski in statistični nomenklaturi in o skupni carinski tarifi (UL L 286, 31.10.2007, str. 1). Seznam izdelkov je določen z združitvijo opisa izdelka iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 954/2006 in opisa izdelka ustreznih oznak KN.

5

---

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/6

---

UREDBA SVETA (ES) št. 813/2008

z dne 11. avgusta 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 74/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1),

ob upoštevanju člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 74/2004 z dne 13. januarja 2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije (2),

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   PREDHODNI POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 74/2004 („prvotna uredba“) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije v Skupnost, ki se uvršča pod oznake KN ex 6302 21 00 (oznaki TARIC 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (oznaka TARIC 6302229019), ex 6302 31 00 (oznaka TARIC 6302310090) in ex 6302 32 90 (oznaka TARIC 6302329019). Glede na veliko število sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnega izdelka v Indiji je bil vzorec proizvajalcev izvoznikov izbran v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 2026/97 („osnovna uredba“), individualna stopnja dajatve v višini od 4,4 % do 10,4 % pa je bila uvedena za družbe, vključene v vzorec, medtem ko je bila drugim sodelujočim družbam, ki niso bile vključene v vzorec, določena stopnja dajatve v višini 7,6 %. Za vse druge družbe je bila uvedena preostala dajatev v višini 10,4 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 74/2004 („prvotna uredba“) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije v Skupnost, ki se uvršča pod oznake KN ex 6302 21 00 (oznaki TARIC 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (oznaka TARIC 6302229019), ex 6302 31 00 (oznaka TARIC 6302310090) in ex 6302 32 90 (oznaka TARIC 6302329019). Glede na veliko število sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnega izdelka v Indiji je bil vzorec proizvajalcev izvoznikov izbran v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 2026/97 („osnovna uredba“), individualna stopnja dajatve v višini od 4,4 % do 10,4 % pa je bila uvedena za družbe, vključene v vzorec, medtem ko je bila drugim sodelujočim družbam, ki niso bile vključene v vzorec, določena stopnja dajatve v višini 7,6 %. Za vse druge družbe je bila uvedena preostala dajatev v višini 10,4 %.

| (2) | Člen 2 prvotne uredbe določa, da kadar kateri koli nov proizvajalec izvoznik v Indiji Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da v obdobju preiskave (od 1. oktobra 2001 do 30. septembra 2002) ni izvažal izdelkov iz člena 1(1) navedene uredbe (prvi pogoj) v Skupnost, da ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Indiji, za katerega veljajo protisubvencijski ukrepi iz navedene uredbe (drugi pogoj), in da je v Skupnost dejansko izvažal zadevne izdelke po obdobju preiskave, na katerem temeljijo ukrepi, ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost za izvoz znatne količine zadevnih izdelkov v Skupnost (tretji pogoj), potem se člen 1(3) navedene uredbe lahko spremeni tako, da se novim proizvajalcem izvoznikom dodeli stopnja dajatve, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec, to je 7,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 prvotne uredbe določa, da kadar kateri koli nov proizvajalec izvoznik v Indiji Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da v obdobju preiskave (od 1. oktobra 2001 do 30. septembra 2002) ni izvažal izdelkov iz člena 1(1) navedene uredbe (prvi pogoj) v Skupnost, da ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Indiji, za katerega veljajo protisubvencijski ukrepi iz navedene uredbe (drugi pogoj), in da je v Skupnost dejansko izvažal zadevne izdelke po obdobju preiskave, na katerem temeljijo ukrepi, ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost za izvoz znatne količine zadevnih izdelkov v Skupnost (tretji pogoj), potem se člen 1(3) navedene uredbe lahko spremeni tako, da se novim proizvajalcem izvoznikom dodeli stopnja dajatve, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec, to je 7,6 %.

| (3) | Prvotna uredba je bila trikrat spremenjena, in sicer z Uredbo Sveta (ES) št. 2143/2004 (3), Uredbo Sveta (ES) št. 122/2006 (4) in Uredbo Sveta (ES) št. 1840/2006. V vseh teh treh uredbah so v prilogo dodana imena družb, ki izvažajo zadevni izdelek in so izpolnile merila iz prvotne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Prvotna uredba je bila trikrat spremenjena, in sicer z Uredbo Sveta (ES) št. 2143/2004 (3), Uredbo Sveta (ES) št. 122/2006 (4) in Uredbo Sveta (ES) št. 1840/2006. V vseh teh treh uredbah so v prilogo dodana imena družb, ki izvažajo zadevni izdelek in so izpolnile merila iz prvotne uredbe.

B.   ZAHTEVKI NOVIH IZVOZNIKOV/PROIZVAJALCEV

| (4) | Dvajset indijskih družb je po objavi predhodne uredbe o spremembi vložilo zahtevek za odobritev istega statusa, kot ga imajo družbe, ki so sodelovale v preiskavi, vendar niso bile vključene v vzorec („status novinca“). |
| --- | --- |

(4)

Dvajset indijskih družb je po objavi predhodne uredbe o spremembi vložilo zahtevek za odobritev istega statusa, kot ga imajo družbe, ki so sodelovale v preiskavi, vendar niso bile vključene v vzorec („status novinca“).

| (5) | Teh 20 vložnikov je:






  Vložnik | Mesto |
| --- | --- | --- |
| K.K.P. Textiles Limited | Tamil Nadu |
| Kashmiri Lal Tarun Khanna PVT LTD | Amritsar |
| Premier Polyweaves Private Limited | Coimbatore |
| Home Fashions International | Kerala |
| Y.J. Enterprises | Bombaj |
| KaLaM Designs | Ahmedabad |
| Himatsingka Linens | Bangalore |
| S.K.T. Textile Mills | Coimbatore |
| Shetty Garments Private Ltd. | Bombaj |
| TAVOY Workwear | Bombaj |
| Orient Craft Limited | Haryana |
| GHCL Limited | Gujarat |
| Indo Count Industries Limited | Bombaj |
| Vijayeswari Textiles Limited | Coimbatore |
| Nest Exim | Bombaj |
| Prakash Textiles | Coimbatore |
| Prakash Woven Private Limited | Coimbatore |
| Sotexpa Qualidis Textiles India Private Ltd | Coimbatore |
| BKS Textiles Pvt. Ltd | Coimbatore |
| JDA Textiles | Chennai |

(5)

Teh 20 vložnikov je:

Vložnik

Mesto

K.K.P. Textiles Limited

Tamil Nadu

Kashmiri Lal Tarun Khanna PVT LTD

Amritsar

Premier Polyweaves Private Limited

Coimbatore

Home Fashions International

Kerala

Y.J. Enterprises

Bombaj

KaLaM Designs

Ahmedabad

Himatsingka Linens

Bangalore

S.K.T. Textile Mills

Coimbatore

Shetty Garments Private Ltd.

Bombaj

TAVOY Workwear

Bombaj

Orient Craft Limited

Haryana

GHCL Limited

Gujarat

Indo Count Industries Limited

Bombaj

Vijayeswari Textiles Limited

Coimbatore

Nest Exim

Bombaj

Prakash Textiles

Coimbatore

Prakash Woven Private Limited

Coimbatore

Sotexpa Qualidis Textiles India Private Ltd

Coimbatore

BKS Textiles Pvt. Ltd

Coimbatore

JDA Textiles

Chennai

| (6) | Enajst družb ni izpolnilo vprašalnika, s katerim naj bi se preverilo, ali izpolnjujejo pogoje iz člena 2 prvotne uredbe, zato je bilo treba njihove zahtevke zavrniti. |
| --- | --- |

(6)

Enajst družb ni izpolnilo vprašalnika, s katerim naj bi se preverilo, ali izpolnjujejo pogoje iz člena 2 prvotne uredbe, zato je bilo treba njihove zahtevke zavrniti.

| (7) | Preostalih devet družb je predložilo v celoti izpolnjene vprašalnike, zato so bile njihove vloge za status novinca obravnavane. |
| --- | --- |

(7)

Preostalih devet družb je predložilo v celoti izpolnjene vprašalnike, zato so bile njihove vloge za status novinca obravnavane.

| (8) | Dokazi o izpolnjevanju pogojev iz prvotne uredbe, ki sta jih priskrbela dva od zgoraj navedenih indijskih izvoznikov/proizvajalcev, se štejejo za zadostne, zato se jima odobri stopnja dajatve, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec (tj. 7,6 %), in se ju doda na seznam izvoznikov proizvajalcev v Prilogi k prvotni uredbi, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2143/2004, Uredbo (ES) št. 122/2006 in Uredbo (ES) št. 1840/2006. |
| --- | --- |

(8)

Dokazi o izpolnjevanju pogojev iz prvotne uredbe, ki sta jih priskrbela dva od zgoraj navedenih indijskih izvoznikov/proizvajalcev, se štejejo za zadostne, zato se jima odobri stopnja dajatve, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec (tj. 7,6 %), in se ju doda na seznam izvoznikov proizvajalcev v Prilogi k prvotni uredbi, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2143/2004, Uredbo (ES) št. 122/2006 in Uredbo (ES) št. 1840/2006.

| (9) | Vloge za status novega proizvajalca izvoznika za preostalih sedem družb so bile zavrnjene iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(9)

Vloge za status novega proizvajalca izvoznika za preostalih sedem družb so bile zavrnjene iz naslednjih razlogov.

| (10) | Dve družbi nista zagotovili dokazov, da sta zadevni izdelek izvažali v Skupnost po obdobju preiskave ali da sta prevzeli nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozita znatne količine zadevnega izdelka v Skupnost. Zato ne izpolnjujeta tretjega pogoja. |
| --- | --- |

(10)

Dve družbi nista zagotovili dokazov, da sta zadevni izdelek izvažali v Skupnost po obdobju preiskave ali da sta prevzeli nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozita znatne količine zadevnega izdelka v Skupnost. Zato ne izpolnjujeta tretjega pogoja.

| (11) | Ena družba ni zagotovila glavne knjige prodaje za zadevno obdobje in zato ni mogla dokazati, da med obdobjem preiskave ni izvažala zadevnih izdelkov. Za drugo družbo je bilo ugotovljeno, da je izvažala zadevni izdelek med obdobjem preiskave. Ti družbi zato nista izpolnili prvega pogoja. |
| --- | --- |

(11)

Ena družba ni zagotovila glavne knjige prodaje za zadevno obdobje in zato ni mogla dokazati, da med obdobjem preiskave ni izvažala zadevnih izdelkov. Za drugo družbo je bilo ugotovljeno, da je izvažala zadevni izdelek med obdobjem preiskave. Ti družbi zato nista izpolnili prvega pogoja.

| (12) | Ena družba je izpolnjeni vprašalnik poslala po izteku roka, poleg tega pa so v vlogi manjkali ključni dokumenti. Druga družba ni odgovorila na pismo o pomanjkljivostih, v katerem je zahtevanih več informacij. Ti dve družbi tako nista zagotovili zadostnih dokazov, da izpolnjujeta pogoje iz prvotne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Ena družba je izpolnjeni vprašalnik poslala po izteku roka, poleg tega pa so v vlogi manjkali ključni dokumenti. Druga družba ni odgovorila na pismo o pomanjkljivostih, v katerem je zahtevanih več informacij. Ti dve družbi tako nista zagotovili zadostnih dokazov, da izpolnjujeta pogoje iz prvotne uredbe.

| (13) | Za eno družbo je bilo ugotovljeno, da je bila povezana z družbo, ki je bila navedena v prvotni uredbi, in je bila zato njena vloga za status novinca zavrnjena, ker ni izpolnjevala drugega pogoja. |
| --- | --- |

(13)

Za eno družbo je bilo ugotovljeno, da je bila povezana z družbo, ki je bila navedena v prvotni uredbi, in je bila zato njena vloga za status novinca zavrnjena, ker ni izpolnjevala drugega pogoja.

| (14) | Družbe, ki jim status novinca ni bil odobren, so bile obveščene o razlogih za to odločitev in dana jim je bila možnost, da pisno izrazijo svoja stališča. |
| --- | --- |

(14)

Družbe, ki jim status novinca ni bil odobren, so bile obveščene o razlogih za to odločitev in dana jim je bila možnost, da pisno izrazijo svoja stališča.

| (15) | Vsi argumenti in predlogi zainteresiranih strank so bili analizirani in upoštevani, če so bili utemeljeni – |
| --- | --- |

(15)

Vsi argumenti in predlogi zainteresiranih strank so bili analizirani in upoštevani, če so bili utemeljeni –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Naslednje družbe se dodajo na seznam proizvajalcev iz Indije iz Priloge k Uredbi (ES) št. 74/2004:

| Družba | Mesto |
| --- | --- |
| Home Fashions International | Kerala |
| GHCL Ltd. | Gujarat |

Družba

Mesto

Home Fashions International

Kerala

GHCL Ltd.

Gujarat

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2008

Za Svet

Predsednik

B. KOUCHNER

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 12, 17.1.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1840/2006 (UL L 355, 15.12.2006, str. 4).

2

(3)  UL L 370, 17.12.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 22, 26.1.2006, str. 3.

4

---

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 814/2008

z dne 14. avgusta 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 15. avgusta 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. avgusta 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 590/2008 (UL L 163, 24.6.2008, str. 24).

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 28,3 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 28,1 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 72,3 |
| ZZ | 49,9 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,5 |
| UY | 59,6 |
| ZA | 86,6 |
| ZZ | 71,9 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 128,8 |
| MK | 68,7 |
| TR | 122,9 |
| ZZ | 100,6 |
| 0808 10 80 | AR | 66,9 |
| BR | 93,0 |
| CL | 96,5 |
| CN | 88,3 |
| NZ | 100,2 |
| US | 94,8 |
| ZA | 81,5 |
| ZZ | 88,7 |
| 0808 20 50 | AR | 126,0 |
| CL | 83,0 |
| TR | 148,5 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 111,2 |
| 0809 30 | TR | 151,2 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 40 05 | IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 90,9 |
| ZZ | 96,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

28,3

XS

27,8

ZZ

28,1

0707 00 05

MK

27,4

TR

72,3

ZZ

49,9

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,5

UY

59,6

ZA

86,6

ZZ

71,9

0806 10 10

CL

82,1

EG

128,8

MK

68,7

TR

122,9

ZZ

100,6

0808 10 80

AR

66,9

BR

93,0

CL

96,5

CN

88,3

NZ

100,2

US

94,8

ZA

81,5

ZZ

88,7

0808 20 50

AR

126,0

CL

83,0

TR

148,5

ZA

87,1

ZZ

111,2

0809 30

TR

151,2

ZZ

151,2

0809 40 05

IL

138,3

MK

59,0

TR

90,9

ZZ

96,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 815/2008

z dne 14. avgusta 2008

o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 2454/93 glede opredelitve pojma „izdelek s poreklom“, ki se uporablja za splošno shemo preferencialov, z namenom, da se upošteva posebni položaj Zelenortskih otokov glede izvoza nekaterih ribiških proizvodov v Skupnost

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (1) in zlasti člena 247 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) in zlasti člena 76 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (3) je Skupnost Zelenortskim otokom podelila splošne tarifne preferenciale. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (3) je Skupnost Zelenortskim otokom podelila splošne tarifne preferenciale.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2454/93 uvaja opredelitev pojma „izdelek s poreklom“, ki se uporablja za namene sheme splošnih tarifnih preferencialov (GSP). Člen 76 navedene uredbe predvideva odstopanje od navedene opredelitve v prid najmanj razvitih držav uporabnic splošnega sistema preferencialov, ki Skupnosti za ta namen predložijo ustrezen zahtevek. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2454/93 uvaja opredelitev pojma „izdelek s poreklom“, ki se uporablja za namene sheme splošnih tarifnih preferencialov (GSP). Člen 76 navedene uredbe predvideva odstopanje od navedene opredelitve v prid najmanj razvitih držav uporabnic splošnega sistema preferencialov, ki Skupnosti za ta namen predložijo ustrezen zahtevek.

| (3) | Zelenortski otoki so od 1. marca 2005 deležni koristi iz Sklepa št. 2/2005 Odbora za carinsko sodelovanje AKP-ES z dne 1. marca 2005 o odstopanju od pojma „izdelki s poreklom“ zaradi upoštevanja posebnega položaja držav AKP glede proizvodnje konzerviranih tunov in filetov tuna (številka HS ex 1604) (4). |
| --- | --- |

(3)

Zelenortski otoki so od 1. marca 2005 deležni koristi iz Sklepa št. 2/2005 Odbora za carinsko sodelovanje AKP-ES z dne 1. marca 2005 o odstopanju od pojma „izdelki s poreklom“ zaradi upoštevanja posebnega položaja držav AKP glede proizvodnje konzerviranih tunov in filetov tuna (številka HS ex 1604) (4).

| (4) | Vendar se te ureditve po 31. decembru 2007 ne uporabljajo več, Zelenortski otoki pa še niso sklenili sporazuma o gospodarskem partnerstvu s Skupnostjo. Zato je GSP edini preferencialni trgovinski sporazum, ki ga imajo Zelenortski otoki na razpolago od 1. januarja 2008. |
| --- | --- |

(4)

Vendar se te ureditve po 31. decembru 2007 ne uporabljajo več, Zelenortski otoki pa še niso sklenili sporazuma o gospodarskem partnerstvu s Skupnostjo. Zato je GSP edini preferencialni trgovinski sporazum, ki ga imajo Zelenortski otoki na razpolago od 1. januarja 2008.

| (5) | Z dopisom z dne 27. novembra 2007 so Zelenortski otoki predložili zahtevek za odstopanje od pravil o poreklu za namene GSP v skladu s členom 76 Uredbe (EGS) št. 2454/93. Z dopisom z dne 27. februarja 2008 so v podporo temu zahtevku predložili dodatne informacije. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 27. novembra 2007 so Zelenortski otoki predložili zahtevek za odstopanje od pravil o poreklu za namene GSP v skladu s členom 76 Uredbe (EGS) št. 2454/93. Z dopisom z dne 27. februarja 2008 so v podporo temu zahtevku predložili dodatne informacije.

| (6) | Zahtevek o odstopanju obsega skupno letno količino 1 561 ton za tri vrste pripravljenih ali konzerviranih rib, od katerih dve nista bili zajeti z odstopanjem iz Sklepa št. 2/2005: fregatni trupec ali trupec ter skuša in tun. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek o odstopanju obsega skupno letno količino 1 561 ton za tri vrste pripravljenih ali konzerviranih rib, od katerih dve nista bili zajeti z odstopanjem iz Sklepa št. 2/2005: fregatni trupec ali trupec ter skuša in tun.

| (7) | Komisija je obravnavala predložen zahtevek o odstopanju in presodila, da je popoln in ustrezno utemeljen. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je obravnavala predložen zahtevek o odstopanju in presodila, da je popoln in ustrezno utemeljen.

| (8) | Odstopanje se zahteva, zato da podjetje, ki je že dokazalo pripravljenost podpirati razvoj navedene dejavnosti na Zelenortskih otokih, zagotovi kontinuiteto dobave skozi celo leto in tako zavaruje znatno naložbo. |
| --- | --- |

(8)

Odstopanje se zahteva, zato da podjetje, ki je že dokazalo pripravljenost podpirati razvoj navedene dejavnosti na Zelenortskih otokih, zagotovi kontinuiteto dobave skozi celo leto in tako zavaruje znatno naložbo.

| (9) | Ta naložba ne bi le neposredno vplivala na ribištvo Zelenortskih otokov v zvezi z vrstami, za katere je podan zahtevek, ampak bi imela tudi velik posreden učinek, ki bi na splošno ugodno vplival na oživitev ribiške flote Zelenortskih otokov. Ker bo na Zelenortskih otokih v uporabi več plovil, bo možnost dobave rib s poreklom postopoma narasla. |
| --- | --- |

(9)

Ta naložba ne bi le neposredno vplivala na ribištvo Zelenortskih otokov v zvezi z vrstami, za katere je podan zahtevek, ampak bi imela tudi velik posreden učinek, ki bi na splošno ugodno vplival na oživitev ribiške flote Zelenortskih otokov. Ker bo na Zelenortskih otokih v uporabi več plovil, bo možnost dobave rib s poreklom postopoma narasla.

| (10) | Odstopanje mora trajati dovolj dolgo, da upraviči naložbo in splošno predvidljivost za operaterje, vendar v nobenem primeru ne dlje od 31. decembra 2010, ko Zelenortski otoki ne bodo več upravičeni do posebne ureditve za najmanj razvite države znotraj sheme GSP. Po tem bo treba obstoj konzervne industrije Zelenortskih otokov zagotoviti v okviru sporazuma o gospodarskem partnerstvu. |
| --- | --- |

(10)

Odstopanje mora trajati dovolj dolgo, da upraviči naložbo in splošno predvidljivost za operaterje, vendar v nobenem primeru ne dlje od 31. decembra 2010, ko Zelenortski otoki ne bodo več upravičeni do posebne ureditve za najmanj razvite države znotraj sheme GSP. Po tem bo treba obstoj konzervne industrije Zelenortskih otokov zagotoviti v okviru sporazuma o gospodarskem partnerstvu.

| (11) | Uredba (EGS) št. 2454/93 določa pravila v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot. Zaradi učinkovitega upravljanja, ki ga v tesnem sodelovanju izvajajo organi z Zelenortskih otokov, carinski organi Skupnosti in Komisija, bi se morala pravila smiselno uporabljati za količine, uvožene v skladu z odstopanjem, ki je odobreno s to uredbo. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (EGS) št. 2454/93 določa pravila v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot. Zaradi učinkovitega upravljanja, ki ga v tesnem sodelovanju izvajajo organi z Zelenortskih otokov, carinski organi Skupnosti in Komisija, bi se morala pravila smiselno uporabljati za količine, uvožene v skladu z odstopanjem, ki je odobreno s to uredbo.

| (12) | Zaradi učinkovitejšega spremljanja izvajanja odstopanja morajo organi Zelenortskih otokov Skupnosti redno sporočati podrobnosti o izdanih potrdilih o poreklu. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi učinkovitejšega spremljanja izvajanja odstopanja morajo organi Zelenortskih otokov Skupnosti redno sporočati podrobnosti o izdanih potrdilih o poreklu.

| (13) | Organi Zelenortskih otokov so v zahtevku navedli, da navedeno podjetje verjetno ne bo imelo proizvodne zmogljivosti, da bi uporabilo vse kvote, ki se zahtevajo v prvem letu delovanja po naložbi. Zato morajo biti zahtevane količine za leti 2009 in 2010 dodeljene v celoti, kvote v letu 2008 pa sorazmerno manjše za obdobje, v katerem bo veljalo odstopanje. |
| --- | --- |

(13)

Organi Zelenortskih otokov so v zahtevku navedli, da navedeno podjetje verjetno ne bo imelo proizvodne zmogljivosti, da bi uporabilo vse kvote, ki se zahtevajo v prvem letu delovanja po naložbi. Zato morajo biti zahtevane količine za leti 2009 in 2010 dodeljene v celoti, kvote v letu 2008 pa sorazmerno manjše za obdobje, v katerem bo veljalo odstopanje.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z odstopanjem od členov 67 do 97 Uredbe (EGS) št. 2454/93 se pripravljene ali konzervirane skuše, fregatni trupec, trupec ter tuna s tarifnimi oznakami KN ex 1604 15, ex 1604 19 in ex 1604 14, ki so bili proizvedeni na Zelenortskih otokih iz rib brez porekla, obravnavajo kot ribe s poreklom z Zelenortskih otokov v skladu z ureditvami iz členov 2, 3 in 4.

Člen 2

Odstopanje od člena 1 velja za proizvode, prepeljane neposredno z Zelenortskih otokov in uvožene v Skupnost v obdobju od 1. septembra 2008 do 31. decembra 2010, do višine v Prilogi navedenih letnih količin za vsak proizvod.

Člen 3

Količine iz Priloge se upravljajo v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 4

1.   Carinski organi Zelenortskih otokov sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje količinskih pregledov pri izvozu proizvodov iz člena 1.

2.   Na potrdilo o poreklu Obrazec A, ki ga v skladu s to uredbo izdajo pristojni organi Zelenortskih otokov, se v polje 4 vpiše: „Derogation – Regulation (EC) No. 815/2008“.

3.   Pristojni organi Zelenortskih otokov vsako četrtletje Komisiji pošljejo poročilo o količinah, za katere so izdali potrdilo o poreklu Obrazec A, v skladu s to uredbo, in zaporedne številke teh potrdil.

Člen 5

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. septembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. avgusta 2008

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

2

(3)  UL L 169, 30.6.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 55/2008 (UL L 20, 24.1.2008, str. 1).

3

(4)  UL L 61, 8.3.2005, str. 48.

4

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Obdobje | Količina (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1647 | ex 1604 15 11
  ex 1604 19 98 | Skuša (Scomber Colias, Scomber Japonicus, Scomber Scombrus), pripravljeni ali konzervirani fileti | 1.9.2008 do 31.12.2008 | 333 |
| 1.1.2009 do 31.12.2009 | 1 000 |
| 1.1.2010 do 31.12.2010 | 1 000 |
| 09.1648 | ex 1604 19 98 | Fregatni trupec, trupec (Auxis thazard, Auxis Rochei), pripravljeni ali konzervirani fileti | 1.9.2008 do 31.12.2008 | 116 |
| 1.1.2009 do 31.12.2009 | 350 |
| 1.1.2010 do 31.12.2010 | 350 |
| 09.1649 | ex 1604 14 16
  ex 1604 14 18 | Rumenoplavuti tun, progasti tun (Tunnus Albacares, Katsuwonus Pelamis), pripravljeni ali konzervirani fileti | 1.9.2008 do 31.12.2008 | 70 |
| 1.1.2009 do 31.12.2009 | 211 |
| 1.1.2010 do 31.12.2010 | 211 |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Obdobje

Količina (v tonah)

09.1647

ex 1604 15 11

ex 1604 19 98

Skuša (Scomber Colias, Scomber Japonicus, Scomber Scombrus), pripravljeni ali konzervirani fileti

1.9.2008 do 31.12.2008

333

1.1.2009 do 31.12.2009

1 000

1.1.2010 do 31.12.2010

1 000

09.1648

ex 1604 19 98

Fregatni trupec, trupec (Auxis thazard, Auxis Rochei), pripravljeni ali konzervirani fileti

1.9.2008 do 31.12.2008

116

1.1.2009 do 31.12.2009

350

1.1.2010 do 31.12.2010

350

09.1649

ex 1604 14 16

ex 1604 14 18

Rumenoplavuti tun, progasti tun (Tunnus Albacares, Katsuwonus Pelamis), pripravljeni ali konzervirani fileti

1.9.2008 do 31.12.2008

70

1.1.2009 do 31.12.2009

211

1.1.2010 do 31.12.2010

211

---

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 816/2008

z dne 14. avgusta 2008

o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1109/2007, za tržno leto 2007/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2), in zlasti člena 36 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2007/2008, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1109/2007 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 801/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2007/2008, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1109/2007 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 801/2008 (4).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene v Uredbi (ES) št. 1109/2007 za tržno leto 2007/2008, se spremenijo in so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 15. avgusta 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. avgusta 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1260/2007 (UL L 283, 27.10.2007, str. 1). Uredba (ES) št. 318/2006 bo 1. oktobra 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje z Uredbo (ES) št. 514/2008 (UL L 150, 10.6.2008, str. 7).

2

(3)  UL L 253, 28.9.2007, str. 5.

3

(4)  UL L 214, 9.8.2008, str. 48.

4

---

PRILOGA

Spremenjeni zneski reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za beli sladkor, surovi sladkor in proizvode pod oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 15. avgusta 2008

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 24,91 | 3,84 |
| 1701 11 90 (1) | 24,91 | 9,08 |
| 1701 12 10 (1) | 24,91 | 3,68 |
| 1701 12 90 (1) | 24,91 | 8,65 |
| 1701 91 00 (2) | 25,56 | 12,51 |
| 1701 99 10 (2) | 25,56 | 7,93 |
| 1701 99 90 (2) | 25,56 | 7,93 |
| 1702 90 95 (3) | 0,26 | 0,39 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

24,91

3,84

1701 11 90 (1)

24,91

9,08

1701 12 10 (1)

24,91

3,68

1701 12 90 (1)

24,91

8,65

1701 91 00 (2)

25,56

12,51

1701 99 10 (2)

25,56

7,93

1701 99 90 (2)

25,56

7,93

1702 90 95 (3)

0,26

0,39

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko III Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 318/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 1).

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge I k Uredbi (ES) št. 318/2006.

(3)  Določitev za 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 817/2008

z dne 14. avgusta 2008

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. avgusta 2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. avgusta 2008. |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. avgusta 2008.

| (5) | Vendar je v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 608/2008 z dne 26. junija 2008 o začasni opustitvi uvoznih carin za nekatera žita v tržnem letu 2008/2009 (3) uporaba nekaterih dajatev, ki jih določa ta uredba, začasno opuščena – |
| --- | --- |

(5)

Vendar je v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 608/2008 z dne 26. junija 2008 o začasni opustitvi uvoznih carin za nekatera žita v tržnem letu 2008/2009 (3) uporaba nekaterih dajatev, ki jih določa ta uredba, začasno opuščena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 16. avgusta 2008 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. avgusta 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. avgusta 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1816/2005 (UL L 292, 8.11.2005, str. 5).

2

(3)  UL L 166, 27.6.2008, str. 19.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 16. avgusta 2008

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 (2) |
| srednje kakovosti | 0,00 (2) |
| nizke kakovosti | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RŽ | 0,59 (2) |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 0,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 5,58 (2) |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00 (2)

srednje kakovosti

0,00 (2)

nizke kakovosti

0,00 (2)

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00 (2)

1002 00 00

RŽ

0,59 (2)

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

0,00

1005 90 00

KORUZA razen semenske (3)

0,00 (2)

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

5,58 (2)

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  V skladu z Uredbo (ES) št. 608/2008 je uporaba te dajatve začasno ustavljena.

(3)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

31.7.2008-13.8.2008

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 224,74 | 135,95 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 296,57 | 286,57 | 266,57 | 116,20 |
| Premija za Zaliv | — | 11,96 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 12,94 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

224,74

135,95

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

296,57

286,57

266,57

116,20

Premija za Zaliv

—

11,96

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

12,94

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 39,58 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 40,23 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

39,58 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

40,23 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/19

---

SKLEP SVETA

z dne 24. julija 2008

o spremembi Sklepa 2000/265/ES o vzpostavitvi finančne uredbe za urejanje proračunskih vidikov upravljanja pogodb s strani namestnika generalnega sekretarja Sveta, sklenjenih v imenu nekaterih držav članic v zvezi s postavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje „Sisnet“

(2008/670/PNZ)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju prvega stavka drugega pododstavka člena 2(1) Protokola, ki vključuje schengenski pravni red v okvir Evropske unije, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namestnik generalnega sekretarja Sveta je bil s Sklepom Sveta 1999/870/ES (1) in Sklepom 2007/149/ES (2) pooblaščen, da pri vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije deluje kot predstavnik nekaterih držav članic pri sklepanju pogodb v zvezi s vzpostavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje, „SISNET“, in da upravlja s temi pogodbami do prehoda na komunikacijsko infrastrukturo, ki bo v pristojnosti Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Namestnik generalnega sekretarja Sveta je bil s Sklepom Sveta 1999/870/ES (1) in Sklepom 2007/149/ES (2) pooblaščen, da pri vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije deluje kot predstavnik nekaterih držav članic pri sklepanju pogodb v zvezi s vzpostavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje, „SISNET“, in da upravlja s temi pogodbami do prehoda na komunikacijsko infrastrukturo, ki bo v pristojnosti Evropske unije.

| (2) | Finančne obveznosti, ki izhajajo iz teh pogodb, bremenijo poseben proračun, v nadaljnjem besedilu: „proračun za Sisnet“, za financiranje komunikacijske infrastrukture, omenjene v teh sklepih Sveta. |
| --- | --- |

(2)

Finančne obveznosti, ki izhajajo iz teh pogodb, bremenijo poseben proračun, v nadaljnjem besedilu: „proračun za Sisnet“, za financiranje komunikacijske infrastrukture, omenjene v teh sklepih Sveta.

| (3) | Za proračun za Sisnet velja posebna finančna uredba, ustanovljena s Sklepom Sveta 2000/265/ES (3), v nadaljnjem besedilu „finančna uredba Sisnet“,v kateri so predvideni drugačni postopki od tistih iz finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4). |
| --- | --- |

(3)

Za proračun za Sisnet velja posebna finančna uredba, ustanovljena s Sklepom Sveta 2000/265/ES (3), v nadaljnjem besedilu „finančna uredba Sisnet“,v kateri so predvideni drugačni postopki od tistih iz finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4).

| (4) | Primerno je, da se finančna uredba za Sisnet po analogiji uskladi s finančno uredbo Skupnosti, obenem pa se poenostavijo notranji postopki v okviru sekretariata Sveta, in sicer zlasti z odpravo vloge finančnega nadzornika, katerega funkcijo po potrebi prevzame notranji nadzornik, ki se ga določi v skladu s členom 85 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da se finančna uredba za Sisnet po analogiji uskladi s finančno uredbo Skupnosti, obenem pa se poenostavijo notranji postopki v okviru sekretariata Sveta, in sicer zlasti z odpravo vloge finančnega nadzornika, katerega funkcijo po potrebi prevzame notranji nadzornik, ki se ga določi v skladu s členom 85 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

| (5) | Veljavni postopki bi morali potekati bolj nemoteno in v skladu z dejansko prakso, na primer s prilagoditvijo rokov za zahtevke za sredstva in plačila, ter s posodobitvijo nekaterih določb veljavnih postopkovnih oziroma zakonodajnih okvirov. |
| --- | --- |

(5)

Veljavni postopki bi morali potekati bolj nemoteno in v skladu z dejansko prakso, na primer s prilagoditvijo rokov za zahtevke za sredstva in plačila, ter s posodobitvijo nekaterih določb veljavnih postopkovnih oziroma zakonodajnih okvirov.

| (6) | Finančna uredba o Sisnet je bila spremenjena s Sklepom 2007/155/ES (5) in Sklepom Sveta 2008/319/ES, tako da Švica lahko prispeva sredstva v proračun za Sisnet. Švica bi ravno tako morala imeti možnost sodelovanja pri morebitnih prihodnjih dejavnostih svetovalnega odbora. |
| --- | --- |

(6)

Finančna uredba o Sisnet je bila spremenjena s Sklepom 2007/155/ES (5) in Sklepom Sveta 2008/319/ES, tako da Švica lahko prispeva sredstva v proračun za Sisnet. Švica bi ravno tako morala imeti možnost sodelovanja pri morebitnih prihodnjih dejavnostih svetovalnega odbora.

| (7) | Predlagane spremembe ne bodo imele finančnega vpliva na prispevke držav članic v proračun za Sisnet – |
| --- | --- |

(7)

Predlagane spremembe ne bodo imele finančnega vpliva na prispevke držav članic v proračun za Sisnet –

SKLENIL:

Člen 1

Sklep 2000/265/ES se spremeni:

| 1. | člen 6(4) se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Odhodki za proračunsko leto se knjižijo za to leto na podlagi odhodkov, odobrenih najpozneje 31. decembra in za katere je računovodja opravil ustrezna izplačila pred naslednjim 15. januarjem.“; |
| --- | --- |

1.

člen 6(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.   Odhodki za proračunsko leto se knjižijo za to leto na podlagi odhodkov, odobrenih najpozneje 31. decembra in za katere je računovodja opravil ustrezna izplačila pred naslednjim 15. januarjem.“;

| 2. | člen 7 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2:






  (i) | se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Ne glede na odstavek 1 sme namestnik generalnega sekretarja Sveta pred 31. januarjem poslati predstavnikom držav iz člena 25, ki so se sestali v okviru delovne skupine SIS/SIRENE (Mešanemu odboru), v nadaljevanju besedila: ‚delovna skupina SIS/SIRENE‘, ustrezno utemeljeno zahtevo, da se v naslednje proračunsko leto prenesejo dodeljena sredstva, ki do 15. decembra niso bila porabljena, že sredstva, dodeljena zadevnim proračunskim postavkam za naslednje leto, ne pokrivajo zahtev.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 7 se spremeni:

(a)

v odstavku 2:

(i)

se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ne glede na odstavek 1 sme namestnik generalnega sekretarja Sveta pred 31. januarjem poslati predstavnikom držav iz člena 25, ki so se sestali v okviru delovne skupine SIS/SIRENE (Mešanemu odboru), v nadaljevanju besedila: ‚delovna skupina SIS/SIRENE‘, ustrezno utemeljeno zahtevo, da se v naslednje proračunsko leto prenesejo dodeljena sredstva, ki do 15. decembra niso bila porabljena, že sredstva, dodeljena zadevnim proračunskim postavkam za naslednje leto, ne pokrivajo zahtev.“;

| (ii) | se četrti odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Delovna skupina SIS/SIRENE odloči o takšni zahtevi za prenos najpozneje do 1. marca.“; |
| --- | --- |

(ii)

se četrti odstavek nadomesti z naslednjim:

„Delovna skupina SIS/SIRENE odloči o takšni zahtevi za prenos najpozneje do 1. marca.“;

| (b) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se črta;

| 3. | člen 8(2) do (4) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Namestnik generalnega sekretarja Sveta pred 15. oktobrom posreduje predhodni predlog proračuna delovni skupini SIS/SIRENE in priloži obrazložitveni memorandum.
  3.   Delovna skupina SIS/SIRENE da svoje mnenje o tem predhodnem predlogu.
  4.   Generalni sekretar oblikuje predlog proračuna in ga do 15. novembra posreduje državam iz člena 25.“; |
| --- | --- |

3.

člen 8(2) do (4) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Namestnik generalnega sekretarja Sveta pred 15. oktobrom posreduje predhodni predlog proračuna delovni skupini SIS/SIRENE in priloži obrazložitveni memorandum.

3.   Delovna skupina SIS/SIRENE da svoje mnenje o tem predhodnem predlogu.

4.   Generalni sekretar oblikuje predlog proračuna in ga do 15. novembra posreduje državam iz člena 25.“;

| 4. | člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Dopolnilni proračun se predloži enkrat na leto v treh mesecih po zaprtju kontov, kakor je določeno v členu 46(1), za vnos bilance proračunskega rezultata predhodnega proračunskega leta kot prihodek ob pozitivni bilanci ali kot odhodek ob negativni bilanci.“; |
| --- | --- |

4.

člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Dopolnilni proračun se predloži enkrat na leto v treh mesecih po zaprtju kontov, kakor je določeno v členu 46(1), za vnos bilance proračunskega rezultata predhodnega proračunskega leta kot prihodek ob pozitivni bilanci ali kot odhodek ob negativni bilanci.“;

| 5. | člen 12 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 12
  Proračun se izvaja v skladu z načelom, da funkcije odredbodajalca in računovodje ne izvaja ena oseba. Dolžnosti odredbodajalca, računovodje in finančnega nadzornika so medsebojno nezdružljive.“; |
| --- | --- |

5.

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Proračun se izvaja v skladu z načelom, da funkcije odredbodajalca in računovodje ne izvaja ena oseba. Dolžnosti odredbodajalca, računovodje in finančnega nadzornika so medsebojno nezdružljive.“;

| 6. | člen 13(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Odredbodajalec se lahko odloči za prenos med členi vsakega poglavja. S soglasjem delovne skupine SIS/SIRENE se odredbodajalec lahko odloči za prenos med poglavji iste postavke. Delovna skupina SIS/SIRENE da svoje soglasje pod istimi pogoji kakor za sprejetje svojega mnenja o proračunu.“; |
| --- | --- |

6.

člen 13(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Odredbodajalec se lahko odloči za prenos med členi vsakega poglavja. S soglasjem delovne skupine SIS/SIRENE se odredbodajalec lahko odloči za prenos med poglavji iste postavke. Delovna skupina SIS/SIRENE da svoje soglasje pod istimi pogoji kakor za sprejetje svojega mnenja o proračunu.“;

| 7. | člen 14 se črta; |
| --- | --- |

7.

člen 14 se črta;

| 8. | člen 16 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za terjanje kakršnega koli zneska, dolgovanega na podlagi člena 25, ali kakršnega koli dolga tretje stranke zadevnim državam v zvezi s prenehanjem, postavitvijo in delovanjem Sisneta se zahteva, da odredbodajalec izdaja nalog za izterjavo. Nalogi za izterjavo se posredujejo računovodji.“; |
| --- | --- | --- |

8.

člen 16 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za terjanje kakršnega koli zneska, dolgovanega na podlagi člena 25, ali kakršnega koli dolga tretje stranke zadevnim državam v zvezi s prenehanjem, postavitvijo in delovanjem Sisneta se zahteva, da odredbodajalec izdaja nalog za izterjavo. Nalogi za izterjavo se posredujejo računovodji.“;

| (b) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se črta;

| 9. | zadnji stavek člena 18(1) in členi 18(2), 20(2)(g), 20(4), 20(5) in 22 se črtajo; |
| --- | --- |

9.

zadnji stavek člena 18(1) in členi 18(2), 20(2)(g), 20(4), 20(5) in 22 se črtajo;

| 10. | člen 23 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 23
  Disciplinska odgovornost odredbodajalca in računovodje, če ne izpolnjujeta določb te finančne uredbe, je predpisana v Kadrovskih predpisih za uradnike Evropskih skupnosti.“; |
| --- | --- |

10.

člen 23 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 23

Disciplinska odgovornost odredbodajalca in računovodje, če ne izpolnjujeta določb te finančne uredbe, je predpisana v Kadrovskih predpisih za uradnike Evropskih skupnosti.“;

| 11. | doda se novo poglavje:
  „POGLAVJE IIIA
  Notranji revizor
  Člen 24a
  Notranji revizor preveri pravilno delovanje sistemov in postopkov za izvrševanje proračuna, določenih v tej uredbi. Po analogiji ima notranji revizor vse pristojnosti, izvaja vse naloge in zanj veljajo vsa pravila, določena v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), zlasti v poglavju 8 naslova IV dela I Uredbe. |
| --- | --- |

11.

doda se novo poglavje:

„POGLAVJE IIIA

Notranji revizor

Člen 24a

Notranji revizor preveri pravilno delovanje sistemov in postopkov za izvrševanje proračuna, določenih v tej uredbi. Po analogiji ima notranji revizor vse pristojnosti, izvaja vse naloge in zanj veljajo vsa pravila, določena v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), zlasti v poglavju 8 naslova IV dela I Uredbe.

| 12. | člen 28 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Do 31. decembra 2008 se od držav iz člena 25 zahteva, da plačajo 25 % svojega prispevka najpozneje do 15. februarja, 1. aprila, 1. julija in 1. oktobra.“; |
| --- | --- | --- |

12.

člen 28 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Do 31. decembra 2008 se od držav iz člena 25 zahteva, da plačajo 25 % svojega prispevka najpozneje do 15. februarja, 1. aprila, 1. julija in 1. oktobra.“;

| (b) | doda se nov odstavek:
  „1a.   Od 1. januarja 2009 se od držav iz člena 25 zahteva, da plačajo 70 % svojega prispevka najpozneje do 1. aprila, 30 % svojega prispevka pa najpozneje do 1. oktobra.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se nov odstavek:

„1a.   Od 1. januarja 2009 se od držav iz člena 25 zahteva, da plačajo 70 % svojega prispevka najpozneje do 1. aprila, 30 % svojega prispevka pa najpozneje do 1. oktobra.“;

| 13. | člen 29(6)(h) se nadomesti z naslednjim:






  „(h) | prepoveduje vsakršen stik med namestnikom generalnega sekretarja in njegovim osebjem, predstavniki vlad držav članic iz člena 25, predstavniki vlad Islandije, Norveške in Švice ter ponudniki glede zadev v zvezi z razpisom, razen izjemoma pod naslednjimi pogoji:
  pred zadnjim dnevom za oddajo ponudb:






  (i) | na zahtevo ponudnikov:
  dodatne informacije, izključno za pojasnitev narave razpisa se smejo posredovati vsem ponudnikom; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

člen 29(6)(h) se nadomesti z naslednjim:

„(h)

prepoveduje vsakršen stik med namestnikom generalnega sekretarja in njegovim osebjem, predstavniki vlad držav članic iz člena 25, predstavniki vlad Islandije, Norveške in Švice ter ponudniki glede zadev v zvezi z razpisom, razen izjemoma pod naslednjimi pogoji:

pred zadnjim dnevom za oddajo ponudb:

(i)

na zahtevo ponudnikov:

dodatne informacije, izključno za pojasnitev narave razpisa se smejo posredovati vsem ponudnikom;

| (ii) | na zahtevo namestnika generalnega sekretarja:
  če države članice iz člena 25 ali Islandija, Norveška in Švica ali generalni sekretariat Sveta v besedilu razpisa opazijo napako, nenatančnost, opustitev ali kako drugo obliko napake pri pisanju, lahko generalni sekretariat na način, ki je enak postopku prvotnega razpisa, o tem obvesti zadevne osebe; |
| --- | --- |

(ii)

na zahtevo namestnika generalnega sekretarja:

če države članice iz člena 25 ali Islandija, Norveška in Švica ali generalni sekretariat Sveta v besedilu razpisa opazijo napako, nenatančnost, opustitev ali kako drugo obliko napake pri pisanju, lahko generalni sekretariat na način, ki je enak postopku prvotnega razpisa, o tem obvesti zadevne osebe;

| (iii) | po tem, ko so bile ponudbe odprte in na zahtevo držav članic iz člena 25, Islandije, Norveške ali Švice ali generalnega sekretariata Sveta, če je potrebno kakšno pojasnilo v zvezi s ponudbo ali če morajo biti v ponudbi popravljene očitne redakcijsko-tehnične napake, se lahko generalni sekretariat obrne na ponudnika.“; |
| --- | --- |

(iii)

po tem, ko so bile ponudbe odprte in na zahtevo držav članic iz člena 25, Islandije, Norveške ali Švice ali generalnega sekretariata Sveta, če je potrebno kakšno pojasnilo v zvezi s ponudbo ali če morajo biti v ponudbi popravljene očitne redakcijsko-tehnične napake, se lahko generalni sekretariat obrne na ponudnika.“;

| 14. | člen 31 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 31
  Med državljani držav članic ter Islandije, Norveške in Švice glede pogodb, ki jih sklene namestnik generalnega sekretarja v imenu držav članic iz člena 25, ne sme biti nikakršne diskriminacije ne podlagi državljanstva.“; |
| --- | --- |

14.

člen 31 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 31

Med državljani držav članic ter Islandije, Norveške in Švice glede pogodb, ki jih sklene namestnik generalnega sekretarja v imenu držav članic iz člena 25, ne sme biti nikakršne diskriminacije ne podlagi državljanstva.“;

| 15. | drugi pododstavek člena 34 se nadomesti z naslednjim:
  „Ponudbe skupaj odpre odbor, ki ga v ta namen imenuje namestnik generalnega sekretarja. Sestavljajo ga trije visoki uradniki iz različnih direktoratov generalnega sekretariata Sveta.“; |
| --- | --- |

15.

drugi pododstavek člena 34 se nadomesti z naslednjim:

„Ponudbe skupaj odpre odbor, ki ga v ta namen imenuje namestnik generalnega sekretarja. Sestavljajo ga trije visoki uradniki iz različnih direktoratov generalnega sekretariata Sveta.“;

| 16. | prvi pododstavek člena 35 se nadomesti z naslednjim:
  „Vsako ponudbo ocenijo države članice iz člena 25, skupaj z Islandijo, Norveško in Švico. Poročilo, ki ga soglasno potrdijo navedene države, predstavi svetovalnemu odboru iz člena 36 pristojni uradnik generalnega sekretariata Sveta, ki ga določi odredbodajalec ali njegov namestnik, ki ga prav tako določi odredbodajalec.“; |
| --- | --- |

16.

prvi pododstavek člena 35 se nadomesti z naslednjim:

„Vsako ponudbo ocenijo države članice iz člena 25, skupaj z Islandijo, Norveško in Švico. Poročilo, ki ga soglasno potrdijo navedene države, predstavi svetovalnemu odboru iz člena 36 pristojni uradnik generalnega sekretariata Sveta, ki ga določi odredbodajalec ali njegov namestnik, ki ga prav tako določi odredbodajalec.“;

| 17. | člen 36 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 36
  Pogodbe, ki jih bodo sklenili namestnik generalnega sekretarja v imenu držav članic iz člena 25 in ustrezni predstavniki Islandije, Norveške in Švice po objavi razpisa, se najprej predložijo v mnenje Svetovalnemu odboru za javna naročila in pogodbe.“; |
| --- | --- |

17.

člen 36 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 36

Pogodbe, ki jih bodo sklenili namestnik generalnega sekretarja v imenu držav članic iz člena 25 in ustrezni predstavniki Islandije, Norveške in Švice po objavi razpisa, se najprej predložijo v mnenje Svetovalnemu odboru za javna naročila in pogodbe.“;

| 18. | prvi pododstavek člena 37 se nadomesti z naslednjim:
  „Svetovalni odbor iz člena 36 vključuje po enega predstavnika iz vsake države članice iz člena 25, skupaj s po enim predstavnikom iz Islandije, Norveške in Švice. Države članice iz člena 25 skupaj z Islandijo, Norveško in Švico zagotovijo, da imajo izbrani predstavniki ustrezno strokovno znanje in izkušnje iz informatike in/ali finančnih zadev in/ali pravnih zadev. Predstavniki ne smejo sodelovati pri oceni spisov, ki bodo predloženi svetovalnemu odboru. Predstavnik notranjega revizorja je prisoten kot opazovalec.“; |
| --- | --- |

18.

prvi pododstavek člena 37 se nadomesti z naslednjim:

„Svetovalni odbor iz člena 36 vključuje po enega predstavnika iz vsake države članice iz člena 25, skupaj s po enim predstavnikom iz Islandije, Norveške in Švice. Države članice iz člena 25 skupaj z Islandijo, Norveško in Švico zagotovijo, da imajo izbrani predstavniki ustrezno strokovno znanje in izkušnje iz informatike in/ali finančnih zadev in/ali pravnih zadev. Predstavniki ne smejo sodelovati pri oceni spisov, ki bodo predloženi svetovalnemu odboru. Predstavnik notranjega revizorja je prisoten kot opazovalec.“;

| 19. | člen 39(e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | na zahtevo ene države članice iz člena 25 ali Islandije, Norveške ali Švice ali člana svetovalnega odbora ali namestnika generalnega sekretarja o predlaganih pogodbah, ki vsebujejo znesek pod pragom iz točke (a), kadar menijo, da takšne pogodbe vsebujejo načelna vprašanja ali so posebne narave.“; |
| --- | --- | --- |

19.

člen 39(e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

na zahtevo ene države članice iz člena 25 ali Islandije, Norveške ali Švice ali člana svetovalnega odbora ali namestnika generalnega sekretarja o predlaganih pogodbah, ki vsebujejo znesek pod pragom iz točke (a), kadar menijo, da takšne pogodbe vsebujejo načelna vprašanja ali so posebne narave.“;

| 20. | člen 40 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 40
  Spise, predložene svetovalnemu odboru v mnenje na podlagi člena 39(b) do (e), spremlja poročilo, ki so ga soglasno potrdile države članice iz člena 25 ter Islandija, Norveška in Švica.“; |
| --- | --- |

20.

člen 40 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 40

Spise, predložene svetovalnemu odboru v mnenje na podlagi člena 39(b) do (e), spremlja poročilo, ki so ga soglasno potrdile države članice iz člena 25 ter Islandija, Norveška in Švica.“;

| 21. | člen 41 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 41
  Mnenja svetovalnega odbora podpiše njegov predsedujoči. V izognitev zamudam v procesu, ki nastanejo zaradi posredovanja svetovalnega odbora, lahko države članice iz člena 25 ter Islandija, Norveška in Švica, če menijo, da je to potrebno, določijo primeren rok, v katerem mora biti mnenje predloženo. Mnenja se sporočijo namestniku generalnega sekretarja in državam članicam iz člena 25 ter Islandiji, Norveški in Švici. Države članice iz člena 25 ter Islandija, Norveška in Švica ob ustreznem upoštevanju mnenja soglasno sprejmejo končno odločitev. Ko je ta odločitev sprejeta, namestnik generalnega sekretarja v imenu držav članic iz člena 25 ter ustrezni predstavniki Islandije, Norveške in Švice sklenejo zadevno(-e) pogodbo(-e).“; |
| --- | --- |

21.

člen 41 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 41

Mnenja svetovalnega odbora podpiše njegov predsedujoči. V izognitev zamudam v procesu, ki nastanejo zaradi posredovanja svetovalnega odbora, lahko države članice iz člena 25 ter Islandija, Norveška in Švica, če menijo, da je to potrebno, določijo primeren rok, v katerem mora biti mnenje predloženo. Mnenja se sporočijo namestniku generalnega sekretarja in državam članicam iz člena 25 ter Islandiji, Norveški in Švici. Države članice iz člena 25 ter Islandija, Norveška in Švica ob ustreznem upoštevanju mnenja soglasno sprejmejo končno odločitev. Ko je ta odločitev sprejeta, namestnik generalnega sekretarja v imenu držav članic iz člena 25 ter ustrezni predstavniki Islandije, Norveške in Švice sklenejo zadevno(-e) pogodbo(-e).“;

| 22. | člen 43(6) se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Kadar se pogodba ne izpolni ali njena izpolnitev zamuja, namestnik generalnega sekretarja zagotovi, da se državam članicam iz člena 25 ter Islandiji, Norveški in Švici, ustrezno nadomestijo škoda, obresti in stroški, tako da se njihov znesek odšteje od pologa ne glede na to, ali ga je vplačal neposredno dobavitelj, pogodbenik ali tretja oseba.“; |
| --- | --- |

22.

člen 43(6) se nadomesti z naslednjim:

„6.   Kadar se pogodba ne izpolni ali njena izpolnitev zamuja, namestnik generalnega sekretarja zagotovi, da se državam članicam iz člena 25 ter Islandiji, Norveški in Švici, ustrezno nadomestijo škoda, obresti in stroški, tako da se njihov znesek odšteje od pologa ne glede na to, ali ga je vplačal neposredno dobavitelj, pogodbenik ali tretja oseba.“;

| 23. | člen 46(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Namestnik generalnega sekretarja v treh mesecih po koncu obdobja izvrševanja proračuna sestavi obračun prihodkov in odhodkov ter bilanco stanja in ju predloži delovni skupini SIS/SIRENE.“; |
| --- | --- |

23.

člen 46(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Namestnik generalnega sekretarja v treh mesecih po koncu obdobja izvrševanja proračuna sestavi obračun prihodkov in odhodkov ter bilanco stanja in ju predloži delovni skupini SIS/SIRENE.“;

| 24. | člen 50(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Z odstopanjem od člena 8 namestnik generalnega sekretarja Sveta predloži za proračun iz odstavka 1 predhodni predlog proračuna delovni skupini SIS/SIRENE takoj po sprejetju te finančne uredbe. Ko delovna skupina SIS/SIRENE da mnenje in ko je predlog proračuna pripravljen, države članice iz člena 25, ki se sestanejo v okviru Sveta, nemudoma sprejmejo proračun.“ |
| --- | --- |

24.

člen 50(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Z odstopanjem od člena 8 namestnik generalnega sekretarja Sveta predloži za proračun iz odstavka 1 predhodni predlog proračuna delovni skupini SIS/SIRENE takoj po sprejetju te finančne uredbe. Ko delovna skupina SIS/SIRENE da mnenje in ko je predlog proračuna pripravljen, države članice iz člena 25, ki se sestanejo v okviru Sveta, nemudoma sprejmejo proračun.“

Člen 2

1.   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

2.   Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. julija 2008

Za Svet

Predsednik

B. HORTEFEUX

---

(1)  UL L 337, 30.12.1999, str. 41.

1

(2)  UL L 66, 6.3.2007, str. 19.

2

(3)  UL L 85, 6.4.2000, str. 12. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2008/319/ES (UL L 109, 19.4.2008, str. 30).

3

(4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

4

(5)  UL L 68, 8.3.2007, str. 5.

5

(6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).“;

6

---

Komisija

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/24

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 5. avgusta 2008

o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5 875–5 905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4145)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/671/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet (2) in Evropski parlament (3) sta poudarila pomembnost večje varnosti v cestnem prometu v Evropi. Inteligentni transportni sistemi (ITS) so bistveni del celovitega pristopa k varnosti v cestnem prometu (4), saj prometno infrastrukturo in vozila dopolnjujejo z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami (IKT), s čimer preprečujejo morebitne nevarnosti v prometu in zmanjšujejo število nesreč. |
| --- | --- |

(1)

Svet (2) in Evropski parlament (3) sta poudarila pomembnost večje varnosti v cestnem prometu v Evropi. Inteligentni transportni sistemi (ITS) so bistveni del celovitega pristopa k varnosti v cestnem prometu (4), saj prometno infrastrukturo in vozila dopolnjujejo z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami (IKT), s čimer preprečujejo morebitne nevarnosti v prometu in zmanjšujejo število nesreč.

| (2) | Za razvoj nove brezžične opreme v Skupnosti je ključna učinkovita in skladna uporaba radiofrekvenčnega spektra (5). |
| --- | --- |

(2)

Za razvoj nove brezžične opreme v Skupnosti je ključna učinkovita in skladna uporaba radiofrekvenčnega spektra (5).

| (3) | ITS vključujejo kooperativne sisteme za prenos informacij v realnem času, ki temeljijo na komunikacijah vozilo-vozilo, vozilo–infrastruktura in infrastruktura-vozilo. S temi sistemi se lahko bistveno izboljšajo učinkovitost transportnega sistema, varnost vseh uporabnikov cest in udobnost mobilnosti. Da bi dosegli te cilje, mora biti komunikacija med vozili in prometno infrastrukturo zanesljiva in hitra. |
| --- | --- |

(3)

ITS vključujejo kooperativne sisteme za prenos informacij v realnem času, ki temeljijo na komunikacijah vozilo-vozilo, vozilo–infrastruktura in infrastruktura-vozilo. S temi sistemi se lahko bistveno izboljšajo učinkovitost transportnega sistema, varnost vseh uporabnikov cest in udobnost mobilnosti. Da bi dosegli te cilje, mora biti komunikacija med vozili in prometno infrastrukturo zanesljiva in hitra.

| (4) | Zaradi mobilnosti vozil in potrebe po vzpostavitvi notranjega trga ter povečanju varnosti v cestnem prometu v vsej Evropi je treba v Evropski uniji usklajeno zagotoviti razpoložljivost spektra, ki ga uporabljajo kooperativni sistemi ITS. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi mobilnosti vozil in potrebe po vzpostavitvi notranjega trga ter povečanju varnosti v cestnem prometu v vsej Evropi je treba v Evropski uniji usklajeno zagotoviti razpoložljivost spektra, ki ga uporabljajo kooperativni sistemi ITS.

| (5) | Komisija je 5. julija 2006 v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES pooblastila Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu: CEPT), da za varnostno kritične aplikacije v okviru sistemov ITS in kooperativnih sistemov preveri zahteve za spekter in da izvede študije o tehnični združljivosti varnostno kritičnih aplikacij ITS z radijskimi storitvami v zadevnih frekvenčnih pasovih, ki bi lahko bile prizadete. CEPT naj bi pripravila tudi načrte o najboljših načrtih razporeditve kanalov v pasovih, predvidenih za ITS. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 5. julija 2006 v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES pooblastila Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu: CEPT), da za varnostno kritične aplikacije v okviru sistemov ITS in kooperativnih sistemov preveri zahteve za spekter in da izvede študije o tehnični združljivosti varnostno kritičnih aplikacij ITS z radijskimi storitvami v zadevnih frekvenčnih pasovih, ki bi lahko bile prizadete. CEPT naj bi pripravila tudi načrte o najboljših načrtih razporeditve kanalov v pasovih, predvidenih za ITS.

| (6) | Ustrezni rezultati dela, ki ga je opravila CEPT, so tehnična podlaga za to odločbo. |
| --- | --- |

(6)

Ustrezni rezultati dela, ki ga je opravila CEPT, so tehnična podlaga za to odločbo.

| (7) | CEPT je v poročilu z dne 21. decembra 2007 (poročilo CEPT št. 20) navedla, da je 5-gigaherčni pas, zlasti območje 5 875–5 905 MHz, primeren za varnostne aplikacije ITS, ki povečujejo varnost v cestnem prometu tako, da vozniku in vozilu sporočajo več informacij o okolici, drugih vozilih in drugih uporabnikih cest. Poleg tega so ITS združljivi z vsemi drugimi obstoječimi proučenimi storitvami v navedenem pasu in vsemi drugimi obstoječimi proučenimi storitvami pod 5 850 MHz in nad 5 935 MHz, če se le upoštevajo določene omejitve oddajanja, opredeljene v poročilu CEPT. Izbira tega pasu bi bila prav tako skladna z uporabo spektra v drugih območjih sveta in bi tako spodbujala usklajevanje na svetovni ravni. Poleg tega ITS ne bi mogli zahtevati zaščite pred zemeljskimi postajami fiksnih satelitskih storitev (FSS), neželena oddajanja opreme ITS pa bi bilo treba omejiti zaradi zaščite FSS. |
| --- | --- |

(7)

CEPT je v poročilu z dne 21. decembra 2007 (poročilo CEPT št. 20) navedla, da je 5-gigaherčni pas, zlasti območje 5 875–5 905 MHz, primeren za varnostne aplikacije ITS, ki povečujejo varnost v cestnem prometu tako, da vozniku in vozilu sporočajo več informacij o okolici, drugih vozilih in drugih uporabnikih cest. Poleg tega so ITS združljivi z vsemi drugimi obstoječimi proučenimi storitvami v navedenem pasu in vsemi drugimi obstoječimi proučenimi storitvami pod 5 850 MHz in nad 5 935 MHz, če se le upoštevajo določene omejitve oddajanja, opredeljene v poročilu CEPT. Izbira tega pasu bi bila prav tako skladna z uporabo spektra v drugih območjih sveta in bi tako spodbujala usklajevanje na svetovni ravni. Poleg tega ITS ne bi mogli zahtevati zaščite pred zemeljskimi postajami fiksnih satelitskih storitev (FSS), neželena oddajanja opreme ITS pa bi bilo treba omejiti zaradi zaščite FSS.

| (8) | Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) v skladu s študijami o združljivosti, ki jih je izvedla CEPT, pripravlja usklajeni standard EN 302 571, katerega uporaba bo ustvarila domnevo o skladnosti s členom 3(2) Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (6), s čimer bo zagotovljeno, da skladna oprema ITS ne bo povzročala škodljivega motenja. Oddajniki ITS bodo predvidoma maksimirali uporabo spektra in svojo oddajno moč zmanjšali na najnižjo možno raven, ki bo omogočala učinkovito uporabo spektra, dodeljenega ITS, in se izognila škodljivemu motenju. |
| --- | --- |

(8)

Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) v skladu s študijami o združljivosti, ki jih je izvedla CEPT, pripravlja usklajeni standard EN 302 571, katerega uporaba bo ustvarila domnevo o skladnosti s členom 3(2) Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (6), s čimer bo zagotovljeno, da skladna oprema ITS ne bo povzročala škodljivega motenja. Oddajniki ITS bodo predvidoma maksimirali uporabo spektra in svojo oddajno moč zmanjšali na najnižjo možno raven, ki bo omogočala učinkovito uporabo spektra, dodeljenega ITS, in se izognila škodljivemu motenju.

| (9) | Zaradi navedenih razlogov standard predvideva, da se krmili moč oddajnika (TPC) v območju najmanj 30 dB glede na največjo skupno oddajno moč 33 dBm srednje e.i.r.p. Če se bodo nekateri proizvajalci odločili, da ne bodo uporabljali tehnik, opredeljenih v tem standardu, bo treba predvideti nadomestne metode, ki bodo zagotovile najmanj enakovredno raven ublažitve motenja kot v tem standardu. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi navedenih razlogov standard predvideva, da se krmili moč oddajnika (TPC) v območju najmanj 30 dB glede na največjo skupno oddajno moč 33 dBm srednje e.i.r.p. Če se bodo nekateri proizvajalci odločili, da ne bodo uporabljali tehnik, opredeljenih v tem standardu, bo treba predvideti nadomestne metode, ki bodo zagotovile najmanj enakovredno raven ublažitve motenja kot v tem standardu.

| (10) | Uskladitev na podlagi te odločbe ne sme izključevati možnosti, da država članica, kadar je upravičeno, uporablja prehodna obdobja ali dogovore o souporabi radiofrekvenčnega spektra. |
| --- | --- |

(10)

Uskladitev na podlagi te odločbe ne sme izključevati možnosti, da država članica, kadar je upravičeno, uporablja prehodna obdobja ali dogovore o souporabi radiofrekvenčnega spektra.

| (11) | Pričakuje se, da bodo države članice zagotovile spekter za komunikacije ITS vozilo–vozilo v šestmesečnem obdobju, v katerem bodo v skladu s to odločbo določile frekvenčni pas 5 875–5 905 MHz. Vendar bodo nekatere države za komunikacije ITS infrastruktura–vozilo in vozilo–infrastruktura v tem roku verjetno težko določile ustrezen okvir za izdajanje dovoljenj ali mehanizem za usklajevanje pri vzpostavitvi obcestne infrastrukture različnih operaterjev ITS. Vsaka zamuda pri zagotavljanju razpoložljivosti spektra po tem roku lahko negativno vpliva na širše uvajanje varnostnih aplikacij ITS v Evropski uniji, zato mora biti ta omejena in ustrezno utemeljena. |
| --- | --- |

(11)

Pričakuje se, da bodo države članice zagotovile spekter za komunikacije ITS vozilo–vozilo v šestmesečnem obdobju, v katerem bodo v skladu s to odločbo določile frekvenčni pas 5 875–5 905 MHz. Vendar bodo nekatere države za komunikacije ITS infrastruktura–vozilo in vozilo–infrastruktura v tem roku verjetno težko določile ustrezen okvir za izdajanje dovoljenj ali mehanizem za usklajevanje pri vzpostavitvi obcestne infrastrukture različnih operaterjev ITS. Vsaka zamuda pri zagotavljanju razpoložljivosti spektra po tem roku lahko negativno vpliva na širše uvajanje varnostnih aplikacij ITS v Evropski uniji, zato mora biti ta omejena in ustrezno utemeljena.

| (12) | Glede na razvoj trga in tehnologij bo v prihodnosti morda treba področje uporabe in uporabo te odločbe revidirati, pri čemer bo treba upoštevati zlasti informacije, ki jih bodo o takem razvoju sporočile države članice. |
| --- | --- |

(12)

Glede na razvoj trga in tehnologij bo v prihodnosti morda treba področje uporabe in uporabo te odločbe revidirati, pri čemer bo treba upoštevati zlasti informacije, ki jih bodo o takem razvoju sporočile države članice.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radiofrekvenčni spekter – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radiofrekvenčni spekter –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Namen te odločbe je uskladiti pogoje glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe frekvenčnega pasu 5 875–5 905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS) v Skupnosti.

Člen 2

V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „inteligentni transportni sistemi“ pomenijo vrsto sistemov in storitev, temelječih na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, vključno z obdelavo, nadzorom, ugotavljanjem položaja, komunikacijo in elektroniko, ki se uporabljajo v cestnem transportnem sistemu; |
| --- | --- |

1.

„inteligentni transportni sistemi“ pomenijo vrsto sistemov in storitev, temelječih na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, vključno z obdelavo, nadzorom, ugotavljanjem položaja, komunikacijo in elektroniko, ki se uporabljajo v cestnem transportnem sistemu;

| 2. | „srednja ekvivalentna izotropno sevana moč (e.i.r.p.)“ pomeni e.i.r.p. v času rafala med prenosom, ki pri izvajanju krmiljenja moči ustreza največji moči. |
| --- | --- |

2.

„srednja ekvivalentna izotropno sevana moč (e.i.r.p.)“ pomeni e.i.r.p. v času rafala med prenosom, ki pri izvajanju krmiljenja moči ustreza največji moči.

Člen 3

1.   Najpozneje v šestih mesecih po začetku veljavnosti te odločbe države članice določijo frekvenčni pas 5 875–5 905 MHz za inteligentne transportne sisteme in ga takoj, ko je to po taki določitvi praktično mogoče, zagotovijo na neizključni podlagi.

Ta določitev mora biti v skladu s parametri iz Priloge.

2.   Ne glede na odstavek 1 lahko države članice v skladu s členom 4(5) odločbe o radijskem spektru zahtevajo prehodna obdobja oziroma dogovore o souporabi radijskega spektra.

Člen 4

Države članice nadzorujejo uporabo pasu 5 875–5 905 MHz in Komisiji sporočajo svoje ugotovitve, da omogočijo morebitno revizijo te odločbe.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 5. avgusta 2008

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str.1.

1

(2)  Sklepi Sveta št. 15101/03, 5.12.2003 in sklepi Verona 2, 26.10.2004.

2

(3)  UL C 244 E, 18.10.2007, str. 220.

3

(4)  COM(2006) 314.

4

(5)  Sklepi Sveta št. 15530/04 in št. 15533/04, 3.12.2004.

5

(6)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

6

---

PRILOGA

Tehnični parametri za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov v pasu 5 875–5 905 MHz

| Parameter | Vrednost |
| --- | --- |
| Največja spektrska gostota moči (srednja e.i.r.p.) | 23 dBm/MHz |
| Največja skupna oddajna moč (srednja e.i.r.p.) | 33 dBm |
| Pravila za dostop do kanalov in njihovo zasedanje | Uporabiti je treba tehnike za ublažitev motenja, ki so najmanj enako zmogljive kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z direktivo 1999/5/ES. To zahteva krmiljenje moči oddajnika (TPC) v območju najmanj 30 dB. |

Parameter

Vrednost

Največja spektrska gostota moči (srednja e.i.r.p.)

23 dBm/MHz

Največja skupna oddajna moč (srednja e.i.r.p.)

33 dBm

Pravila za dostop do kanalov in njihovo zasedanje

Uporabiti je treba tehnike za ublažitev motenja, ki so najmanj enako zmogljive kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z direktivo 1999/5/ES. To zahteva krmiljenje moči oddajnika (TPC) v območju najmanj 30 dB.

---

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/27

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. avgusta 2008

o spremembi Dodatka k Prilogi VI k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije v zvezi z nekaterimi obrati za predelavo mleka v Bolgariji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4269)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/672/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije in zlasti prvega pododstavka odstavka (f) oddelka B poglavja 4 Priloge VI k Aktu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Aktom o pristopu Bolgarije in Romunije so bila Bolgariji odobrena prehodna obdobja za nekatere obrate za predelavo mleka glede izpolnjevanja zahtev iz Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (1). |
| --- | --- |

(1)

Z Aktom o pristopu Bolgarije in Romunije so bila Bolgariji odobrena prehodna obdobja za nekatere obrate za predelavo mleka glede izpolnjevanja zahtev iz Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (1).

| (2) | Dodatek k Prilogi VI k Aktu o pristopu je bil spremenjen z odločbami Komisije 2007/26/ES (2), 2007/689/ES (3), 2008/209/ES (4), 2008/331/ES (5) in 2008/547/ES (6). Bolgarija je predložila zagotovila, da je pet obratov za predelavo mleka končalo postopek posodabljanja in zdaj v celoti izpolnjujejo zahteve zakonodaje Skupnosti. Navedeni obrati lahko sprejemajo in predelujejo surovo mleko, ki ne izpolnjuje zahtev. Zato jih je treba vključiti na seznam v poglavju I Dodatka k Prilogi VI. |
| --- | --- |

(2)

Dodatek k Prilogi VI k Aktu o pristopu je bil spremenjen z odločbami Komisije 2007/26/ES (2), 2007/689/ES (3), 2008/209/ES (4), 2008/331/ES (5) in 2008/547/ES (6). Bolgarija je predložila zagotovila, da je pet obratov za predelavo mleka končalo postopek posodabljanja in zdaj v celoti izpolnjujejo zahteve zakonodaje Skupnosti. Navedeni obrati lahko sprejemajo in predelujejo surovo mleko, ki ne izpolnjuje zahtev. Zato jih je treba vključiti na seznam v poglavju I Dodatka k Prilogi VI.

| (3) | En obrat za predelavo mleka, ki je trenutno naveden kot obrat, ki izpolnjuje zahteve, bo v dveh ločenih proizvodnih linijah sprejemal in predeloval surovo mleko, ki ne izpolnjuje zahtev, ter surovo mleko, ki izpolnjuje zahteve. Navedeni obrat je zato treba dodati na seznam v poglavju II. Drugi obrati za predelavo mleka, ki so trenutno navedeni v poglavju II, bodo sprejemali in predelovali le mleko, ki izpolnjuje zahteve. Navedeni obrat je zato treba črtati iz poglavja II Dodatka k Prilogi VI. |
| --- | --- |

(3)

En obrat za predelavo mleka, ki je trenutno naveden kot obrat, ki izpolnjuje zahteve, bo v dveh ločenih proizvodnih linijah sprejemal in predeloval surovo mleko, ki ne izpolnjuje zahtev, ter surovo mleko, ki izpolnjuje zahteve. Navedeni obrat je zato treba dodati na seznam v poglavju II. Drugi obrati za predelavo mleka, ki so trenutno navedeni v poglavju II, bodo sprejemali in predelovali le mleko, ki izpolnjuje zahteve. Navedeni obrat je zato treba črtati iz poglavja II Dodatka k Prilogi VI.

| (4) | Dodatek k Prilogi VI k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Dodatek k Prilogi VI k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Dodatek k Prilogi VI k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 11. avgusta 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1243/2007 (UL L 281, 25.10.2007, str. 8).

1

(2)  UL L 8, 13.1.2007, str. 35.

2

(3)  UL L 282, 26.10.2007, str. 60.

3

(4)  UL L 65, 8.3.2008, str. 18.

4

(5)  UL L 114, 26.4.2008, str. 97.

5

(6)  UL L 176, 4.7.2008, str. 11.

6

---

PRILOGA

Dodatek k Prilogi VI k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije se spremeni:

| 1. | V poglavju I se doda naslednje vnose:








  „Št. | Veterinarska št. | Ime obrata | Mesto / ulica ali vas / regija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | BG 2012022 | ‚Bratya Zafirovi OOD‘ | gr. Sliven |
| Promishlena zona Zapad |

1.

V poglavju I se doda naslednje vnose:

„Št.

Veterinarska št.

Ime obrata

Mesto / ulica ali vas / regija

2.

BG 2012022

‚Bratya Zafirovi OOD‘

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

3.

0112014

ET ‚Veles-Kostadin Velev‘

| gr. Razlog |
| --- |
| ul. ‚Golak‘ 14 |

gr. Razlog

ul. ‚Golak‘ 14

4.

1512003

‚Mandra-1‘ OOD

| s. Trančovica, |
| --- |
| obsht. Levski |

s. Trančovica,

obsht. Levski

5.

2312041

‚Danim-D. Stoyanov‘ EOOD

| gr. Elin Pelin |
| --- |
| m-st Mansarovo |

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

6.

2712010

‚Kamadzhiev-milk‘ EOOD

| s. Kriva reka |
| --- |
| obsht. N.Kozlevo“ |

s. Kriva reka

obsht. N.Kozlevo“

| 2. | Poglavje II se spremeni:






  (a) | črta se naslednji vnos:













  „6. | BG 1612011 |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Poglavje II se spremeni:

(a)

črta se naslednji vnos:

„6.

BG 1612011

‚Em Dzhey Deriz‘ EOOD

| gr. Karlovo |
| --- |
| bul. ‚Osvobozhdenie‘ 69“ |

gr. Karlovo

bul. ‚Osvobozhdenie‘ 69“

| (b) | doda se naslednji vpis:













  „14. | BG 1212001 |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji vpis:

„14.

BG 1212001

‚S i S – 7‘ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| ‚Vrachansko shose‘ 1“ |

gr. Montana

‚Vrachansko shose‘ 1“

---

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/29

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. avgusta 2008

o spremembi Odločbe 2005/928/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz v Skupnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4311)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/673/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2005/928/ES (2) usklajuje frekvenčni pas 169,4–169,8125 MHz v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2005/928/ES (2) usklajuje frekvenčni pas 169,4–169,8125 MHz v Skupnosti.

| (2) | Frekvenčni načrt v Prilogi k Odločbi 2005/928/ES opisuje kanalski raster, ki ga morajo upoštevati različne aplikacije, ki delujejo pod pogoji, določenimi s to odločbo. Ta kanalski raster je namenjen zagotavljanju skladnosti in lažjega soobstoja aplikacij, omogočenih v teh pasovih. |
| --- | --- |

(2)

Frekvenčni načrt v Prilogi k Odločbi 2005/928/ES opisuje kanalski raster, ki ga morajo upoštevati različne aplikacije, ki delujejo pod pogoji, določenimi s to odločbo. Ta kanalski raster je namenjen zagotavljanju skladnosti in lažjega soobstoja aplikacij, omogočenih v teh pasovih.

| (3) | Frekvenčni načrt določa kanalski raster 12,5 kHz v frekvenčnem pasu 169,4000–169,4750 MHz in kanalski raster 50 kHz v frekvenčnem pasu 169,4875–169,5875 MHz. |
| --- | --- |

(3)

Frekvenčni načrt določa kanalski raster 12,5 kHz v frekvenčnem pasu 169,4000–169,4750 MHz in kanalski raster 50 kHz v frekvenčnem pasu 169,4875–169,5875 MHz.

| (4) | Po sprejetju Odločbe 2005/928/ES so nadaljnje raziskave tehničnih parametrov, opredeljenih s to odločbo, pokazale, da so določbe o kanalskem rastru v pasovih 169,4000–169,4750 MHz in 169,4875–169,5875 MHz glede na tehnološki razvoj neupravičeno omejujoče. S povečanjem števila kanalskih rastrov se za uporabnike poveča možnost izbire optimalne pasovne širine vse do 50 kHz v skladu z zahtevami glede kakovosti za vsako posamezno aplikacijo. |
| --- | --- |

(4)

Po sprejetju Odločbe 2005/928/ES so nadaljnje raziskave tehničnih parametrov, opredeljenih s to odločbo, pokazale, da so določbe o kanalskem rastru v pasovih 169,4000–169,4750 MHz in 169,4875–169,5875 MHz glede na tehnološki razvoj neupravičeno omejujoče. S povečanjem števila kanalskih rastrov se za uporabnike poveča možnost izbire optimalne pasovne širine vse do 50 kHz v skladu z zahtevami glede kakovosti za vsako posamezno aplikacijo.

| (5) | Evropska konferenca uprav za pošto in telekomunikacije (CEPT) je potrdila, da je izbira več kanalskih rastrov v teh pasovih mogoča in jo treba omogočiti. |
| --- | --- |

(5)

Evropska konferenca uprav za pošto in telekomunikacije (CEPT) je potrdila, da je izbira več kanalskih rastrov v teh pasovih mogoča in jo treba omogočiti.

| (6) | Odločbo 2005/928/ES je zato treba ustrezno spremeniti. S spremembo te odločbe bodo v pasovih 169,4000–169,4750 MHz in 169,4875–169,5875 MHz omogočeni kanali do 50 kHz. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2005/928/ES je zato treba ustrezno spremeniti. S spremembo te odločbe bodo v pasovih 169,4000–169,4750 MHz in 169,4875–169,5875 MHz omogočeni kanali do 50 kHz.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2005/928/ES se spremeni:

| 1. | v četrti vrstici frekvenčnega načrta v Prilogi se številka za kanalski raster (v kHz) „12,5“ za kanale 1a, 1b, 2a, 2b, 3a in 3b nadomesti z „do 50 kHz“; |
| --- | --- |

1.

v četrti vrstici frekvenčnega načrta v Prilogi se številka za kanalski raster (v kHz) „12,5“ za kanale 1a, 1b, 2a, 2b, 3a in 3b nadomesti z „do 50 kHz“;

| 2. | v četrti vrstici frekvenčnega načrta v Prilogi se številka za kanalski raster (v kHz) „50“ za kanale 4b+5+6a in 6b+7+8a nadomesti z „do 50 kHz“. |
| --- | --- |

2.

v četrti vrstici frekvenčnega načrta v Prilogi se številka za kanalski raster (v kHz) „50“ za kanale 4b+5+6a in 6b+7+8a nadomesti z „do 50 kHz“.

Člen 2

Člen 1 se uporablja od 31. oktobra 2008.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. avgusta 2008

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 344, 27.12.2005, str. 47.

2

---

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. avgusta 2008

o spremembi Odločbe 2007/683/ES o odobritvi načrta za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Madžarske

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4321)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/674/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (1) in zlasti člena 16(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je z Odločbo 2007/683/ES (2) odobrila načrt, ki ga je Madžarska predložila 11. julija 2007 za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih na območjih navedene države članice, ki so naštete v Prilogi k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Odločbo 2007/683/ES (2) odobrila načrt, ki ga je Madžarska predložila 11. julija 2007 za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih na območjih navedene države članice, ki so naštete v Prilogi k navedeni odločbi.

| (2) | Madžarska je Komisijo obvestila o nedavnem razvoju klasične prašičje kuge pri divjih prašičih v navedeni državi članici. Glede na razpoložljive epidemiološke informacije je treba ukrepe iz načrta za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih razširiti, da bodo vključevali nekatera območja okraja Heves in okraja Borsod-Abaúj-Zemplén. |
| --- | --- |

(2)

Madžarska je Komisijo obvestila o nedavnem razvoju klasične prašičje kuge pri divjih prašičih v navedeni državi članici. Glede na razpoložljive epidemiološke informacije je treba ukrepe iz načrta za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih razširiti, da bodo vključevali nekatera območja okraja Heves in okraja Borsod-Abaúj-Zemplén.

| (3) | Zaradi preglednosti zakonodaje Skupnosti je treba Prilogo k Odločbi 2007/683/ES nadomestiti z besedilom iz Priloge k tej odločbi. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi preglednosti zakonodaje Skupnosti je treba Prilogo k Odločbi 2007/683/ES nadomestiti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

| (4) | Odločbo 2007/683/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2007/683/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2007/683/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Madžarsko.

V Bruslju, 13. avgusta 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 316, 1.12.2001, str. 5. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2007/729/ES (UL L 294, 13.11.2007, str. 26).

1

(2)  UL L 281, 25.10.2007, str. 27. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2008/159/ES (UL L 51, 26.2.2008, str. 21).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA

Območja, kjer je treba izvajati načrt za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih:

Ozemlje okraja Nógrád in ozemlje okraja Pest, severno in vzhodno od Donave, južno od meje s Slovaško, zahodno od meje z okrajem Nógrád in severno od avtoceste E71, ozemlje okraja Heves, vzhodno od meje z okrajem Nógrád, južno in zahodno od meje z okrajem Borsod-Abaúj-Zemplén in severno od avtoceste E71, ter ozemlje okraja Borsod-Abaúj-Zemplén, južno od meje s Slovaško, vzhodno od meje z okrajem Heves, severno in zahodno od avtoceste E71, južno od glavne ceste št. 37 (del med avtocesto E71 in glavno cesto št. 26) in zahodno od glavne ceste št. 26.“

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/32

---

OKVIRNI SKLEP SVETA 2008/675/PNZ

z dne 24. julija 2008

o upoštevanju obsodb med državami članicami Evropske unije v novem kazenskem postopku

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 31 in 34(2)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija si je zastavila cilj ohranjati in razvijati območje svobode, varnosti in pravice. Da bi ta cilj lahko uresničili, je treba omogočiti, da se bodo informacije o obsodbah, izrečenih v državah članicah, lahko upoštevale tudi izven države članice, ki je izrekla obsodbo, za preprečitev novih kaznivih dejanj in ob morebitnih novih kazenskih postopkih. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija si je zastavila cilj ohranjati in razvijati območje svobode, varnosti in pravice. Da bi ta cilj lahko uresničili, je treba omogočiti, da se bodo informacije o obsodbah, izrečenih v državah članicah, lahko upoštevale tudi izven države članice, ki je izrekla obsodbo, za preprečitev novih kaznivih dejanj in ob morebitnih novih kazenskih postopkih.

| (2) | Svet je 29. novembra 2000 v skladu s sklepi Evropskega sveta iz Tampereja sprejel program ukrepov za izvajanje načela o vzajemnem priznavanju odločb v kazenskih zadevah (2), ki predvideva „sprejetje enega ali več instrumentov o uvedbi načela, da mora biti sodišču v eni državi članici pri oceni kazenske evidence storilca, ugotavljanju povratništva ter določitvi vrste kazni in načina njene izvršitve omogočeno upoštevati pravnomočne kazenske sodbe, ki so jih izrekla sodišča v drugih državah članicah“. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 29. novembra 2000 v skladu s sklepi Evropskega sveta iz Tampereja sprejel program ukrepov za izvajanje načela o vzajemnem priznavanju odločb v kazenskih zadevah (2), ki predvideva „sprejetje enega ali več instrumentov o uvedbi načela, da mora biti sodišču v eni državi članici pri oceni kazenske evidence storilca, ugotavljanju povratništva ter določitvi vrste kazni in načina njene izvršitve omogočeno upoštevati pravnomočne kazenske sodbe, ki so jih izrekla sodišča v drugih državah članicah“.

| (3) | Namen tega okvirnega sklepa je državam članicam naložiti minimalno obveznost upoštevanja obsodb, izrečenih v drugih državah članicah. Državam članicam tako ne preprečuje, da v skladu z nacionalno zakonodajo in ko imajo na voljo informacije, upoštevajo na primer pravnomočne odločbe upravnih organov, zoper katere se je mogoče pritožiti na kazenskem sodišču, ki ugotovi krivdo za kaznivo dejanje ali dejanje, ki je po nacionalni zakonodaji kaznivo kot kršitev predpisov. |
| --- | --- |

(3)

Namen tega okvirnega sklepa je državam članicam naložiti minimalno obveznost upoštevanja obsodb, izrečenih v drugih državah članicah. Državam članicam tako ne preprečuje, da v skladu z nacionalno zakonodajo in ko imajo na voljo informacije, upoštevajo na primer pravnomočne odločbe upravnih organov, zoper katere se je mogoče pritožiti na kazenskem sodišču, ki ugotovi krivdo za kaznivo dejanje ali dejanje, ki je po nacionalni zakonodaji kaznivo kot kršitev predpisov.

| (4) | Medtem ko nekatere države članice obsodbam, izrečenim v drugih državah članicah, priznavajo učinek, druge upoštevajo le obsodbe, izrečene na svojih sodiščih. |
| --- | --- |

(4)

Medtem ko nekatere države članice obsodbam, izrečenim v drugih državah članicah, priznavajo učinek, druge upoštevajo le obsodbe, izrečene na svojih sodiščih.

| (5) | Treba bi bilo uveljaviti načelo, po katerem bi države članice obsodbam, izrečenim v drugih državah članicah, morale priznati učinke, enakovredne tistim, ki jih priznavajo obsodbam, izrečenim v skladu z nacionalno zakonodajo na njihovih sodiščih, in sicer ne glede na to, ali te učinke nacionalna zakonodaja obravnava kot dejansko stanje ali kot učinke postopkovnega ali materialnega prava. Vendar cilj tega okvirnega sklepa ni uskladiti posledice, ki jih različne nacionalne zakonodaje predvidevajo v zvezi z obstojem prejšnjih obsodb, obveznost upoštevanja prejšnjih obsodb, izrečenih v drugih državah članicah, pa velja le do tiste mere, do katere se prejšnje nacionalne obsodbe upoštevajo po nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

(5)

Treba bi bilo uveljaviti načelo, po katerem bi države članice obsodbam, izrečenim v drugih državah članicah, morale priznati učinke, enakovredne tistim, ki jih priznavajo obsodbam, izrečenim v skladu z nacionalno zakonodajo na njihovih sodiščih, in sicer ne glede na to, ali te učinke nacionalna zakonodaja obravnava kot dejansko stanje ali kot učinke postopkovnega ali materialnega prava. Vendar cilj tega okvirnega sklepa ni uskladiti posledice, ki jih različne nacionalne zakonodaje predvidevajo v zvezi z obstojem prejšnjih obsodb, obveznost upoštevanja prejšnjih obsodb, izrečenih v drugih državah članicah, pa velja le do tiste mere, do katere se prejšnje nacionalne obsodbe upoštevajo po nacionalni zakonodaji.

| (6) | V nasprotju z drugimi instrumenti namen tega okvirnega sklepa ni izvrševanje sodnih odločb, izdanih v eni državi članici, v drugi državi članici, marveč naj bi z njim omogočili, da bi prejšnje obsodbe, izrečene v določeni državi članice lahko učinkovale v drugi državi članici, in sicer do tiste mere, do katere takšen učinek prejšnjih nacionalnih obsodb predvideva nacionalna zakonodaja.
  Tako ta okvirni sklep ne nalaga obveznosti upoštevanja prejšnjih obsodb v primerih, ko na primer informacije, pridobljene na podlagi veljavnih instrumentov, ne zadostujejo, ko nacionalna obsodba zaradi dejanja, za katero je bila izrečena prejšnja obsodba, ne bi bila mogoča, ali pa ko prej izrečene kazni zadevni nacionalni pravni sistem ne pozna. |
| --- | --- |

(6)

V nasprotju z drugimi instrumenti namen tega okvirnega sklepa ni izvrševanje sodnih odločb, izdanih v eni državi članici, v drugi državi članici, marveč naj bi z njim omogočili, da bi prejšnje obsodbe, izrečene v določeni državi članice lahko učinkovale v drugi državi članici, in sicer do tiste mere, do katere takšen učinek prejšnjih nacionalnih obsodb predvideva nacionalna zakonodaja.

Tako ta okvirni sklep ne nalaga obveznosti upoštevanja prejšnjih obsodb v primerih, ko na primer informacije, pridobljene na podlagi veljavnih instrumentov, ne zadostujejo, ko nacionalna obsodba zaradi dejanja, za katero je bila izrečena prejšnja obsodba, ne bi bila mogoča, ali pa ko prej izrečene kazni zadevni nacionalni pravni sistem ne pozna.

| (7) | Učinki obsodbe, izrečene v drugi državi članici, bi morali biti enakovredni učinkom nacionalnih odločb, ne glede na to ali gre za predhodni postopek kazenskega postopka, sojenje ali izvršitev kazni. |
| --- | --- |

(7)

Učinki obsodbe, izrečene v drugi državi članici, bi morali biti enakovredni učinkom nacionalnih odločb, ne glede na to ali gre za predhodni postopek kazenskega postopka, sojenje ali izvršitev kazni.

| (8) | Če so v kazenskem postopku v državi članici na voljo informacije o prejšnji obsodbi v drugi državi članici, je treba, kolikor je mogoče, preprečiti, da se zadevna oseba obravnava manj ugodno, kakor če bi bila prejšnja obsodba nacionalna obsodba. |
| --- | --- |

(8)

Če so v kazenskem postopku v državi članici na voljo informacije o prejšnji obsodbi v drugi državi članici, je treba, kolikor je mogoče, preprečiti, da se zadevna oseba obravnava manj ugodno, kakor če bi bila prejšnja obsodba nacionalna obsodba.

| (9) | Člen 3(5) bi bilo treba med drugim razlagati v skladu z uvodno izjavo 8, torej če nacionalno sodišče v novem kazenskem postopku ob upoštevanju prej izrečene kazni v drugi državi članici meni, da bi bila izrečena kazen po svoji višini v okviru omejitev nacionalne zakonodaje ob upoštevanju storilčevih okoliščin do njega nesorazmerno stroga, ter če se namen kaznovanja lahko doseže z nižjo kaznijo, lahko nacionalno sodišče ustrezno zniža višino kazni, če bi bilo tako mogoče ravnati storilcav povsem nacionalnih primerih. |
| --- | --- |

(9)

Člen 3(5) bi bilo treba med drugim razlagati v skladu z uvodno izjavo 8, torej če nacionalno sodišče v novem kazenskem postopku ob upoštevanju prej izrečene kazni v drugi državi članici meni, da bi bila izrečena kazen po svoji višini v okviru omejitev nacionalne zakonodaje ob upoštevanju storilčevih okoliščin do njega nesorazmerno stroga, ter če se namen kaznovanja lahko doseže z nižjo kaznijo, lahko nacionalno sodišče ustrezno zniža višino kazni, če bi bilo tako mogoče ravnati storilcav povsem nacionalnih primerih.

| (10) | Ta okvirni sklep naj bi nadomestil določbe iz člena 56 Evropske Konvencije z dne 28. maja 1970 o mednarodni veljavnosti kazenskih sodb, o upoštevanju kazenskih razsodb, v odnosih med državami članicami pogodbenicami te konvencije. |
| --- | --- |

(10)

Ta okvirni sklep naj bi nadomestil določbe iz člena 56 Evropske Konvencije z dne 28. maja 1970 o mednarodni veljavnosti kazenskih sodb, o upoštevanju kazenskih razsodb, v odnosih med državami članicami pogodbenicami te konvencije.

| (11) | Ta okvirni sklep spoštuje načelo subsidiarnosti iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji in člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, kolikor je njegov cilj približati zakone in predpise držav članic, česar države članice ne morejo zadovoljivo doseči enostransko, in je zato potrebno usklajeno ukrepanje na ravni Evropske unije. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ta okvirni sklep ne presega tistega, kar je potrebno za izpolnitev navedenega cilja. |
| --- | --- |

(11)

Ta okvirni sklep spoštuje načelo subsidiarnosti iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji in člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, kolikor je njegov cilj približati zakone in predpise držav članic, česar države članice ne morejo zadovoljivo doseči enostransko, in je zato potrebno usklajeno ukrepanje na ravni Evropske unije. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ta okvirni sklep ne presega tistega, kar je potrebno za izpolnitev navedenega cilja.

| (12) | Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in načela, priznana v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji in upoštevana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(12)

Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in načela, priznana v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji in upoštevana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (13) | Ta okvirni sklep spoštuje različne notranje rešitve in postopke, potrebne za upoštevanje prejšnjih obsodb v drugi državi članici. Izključitev možnosti revizije prejšnje obsodbe državi članici ne preprečuje, da bi izdala odločbo, s katero po potrebi tem prejšnjim obsodbam prizna enakovredne pravne učinke. Ne glede na to postopki, ki se uporabijo za izdajo takšne odločbe, ob upoštevanju potrebnega časa in postopkov ali formalnosti, ne bi smeli onemogočati, da se prejšnji obsodbi iz druge države članice prizna enakovreden učinek. |
| --- | --- |

(13)

Ta okvirni sklep spoštuje različne notranje rešitve in postopke, potrebne za upoštevanje prejšnjih obsodb v drugi državi članici. Izključitev možnosti revizije prejšnje obsodbe državi članici ne preprečuje, da bi izdala odločbo, s katero po potrebi tem prejšnjim obsodbam prizna enakovredne pravne učinke. Ne glede na to postopki, ki se uporabijo za izdajo takšne odločbe, ob upoštevanju potrebnega časa in postopkov ali formalnosti, ne bi smeli onemogočati, da se prejšnji obsodbi iz druge države članice prizna enakovreden učinek.

| (14) | Poseganje v sodbo ali njeno izvršitev zajema med drugim primere, ko se v skladu z nacionalno zakonodajo druge države članice s prejšnjo sodbo izrečena kazen prevzame ali vključi v drugo kazen, ki jo je nato treba dejansko izvršiti, in sicer do tiste mere, do katere prva kazen še ni bila izvršena ali njena izvršitev ni bila prenesena v drugo državo članico – |
| --- | --- |

(14)

Poseganje v sodbo ali njeno izvršitev zajema med drugim primere, ko se v skladu z nacionalno zakonodajo druge države članice s prejšnjo sodbo izrečena kazen prevzame ali vključi v drugo kazen, ki jo je nato treba dejansko izvršiti, in sicer do tiste mere, do katere prva kazen še ni bila izvršena ali njena izvršitev ni bila prenesena v drugo državo članico –

SPREJEL NASLEDNJI OKVIRNI SKLEP:

Člen 1

Vsebina

1.   Namen tega okvirnega sklepa je opredeliti pogoje, pod katerimi se v kazenskem postopku proti določeni osebi v državi članici upoštevajo prejšnje obsodbe, izrečene proti isti osebi zaradi drugih dejanj v drugih državah članicah.

2.   Ta okvirni sklep ne spreminja obveznosti spoštovanja temeljnih pravic in temeljnih pravnih načel iz člena 6 Pogodbe.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tem okvirnem sklepu „obsodba“ pomeni vsako pravnomočno kazensko razsodbo, s katero je ugotovljena krivda za kaznivo dejanje.

Člen 3

Upoštevanje obsodbe, izrečene v drugi državi članici, v novem kazenskem postopku

1.   Vsaka država članica poskrbi, da se v skladu z nacionalnim pravom v kazenskem postopku proti določeni osebi upoštevajo prejšnje obsodbe, izrečene proti isti osebi zaradi drugih dejanj v drugih državah članicah, v zvezi s katerimi so bile v skladu z veljavnimi instrumenti o vzajemni pravni pomoči ali izmenjavi informacij iz kazenske evidence pridobljene informacije, kolikor se upoštevajo prejšnje nacionalne obsodbe in so priznani enakovredni pravni učinki, kot jih priznavajo prejšnjim nacionalnim obsodbam.

2.   Odstavek 1 se uporablja v predhodnem postopku, med sojenjem in pri izvršitvi sodbe, zlasti v zvezi z veljavnimi postopkovnimi pravili, vključno s tistimi o začasnem pridržanju, opredelitvi kaznivega dejanja, vrsti in višini kazni in pravili, ki urejajo izvršitev odločbe.

3.   Z upoštevanjem prejšnjih obsodb, izrečenih v drugih državah članicah, kot določa odstavek 1, se ne posega v prejšnje obsodbe ali kakršne koli odločitve, povezane z njihovim izvrševanjem v državi, v kateri poteka nov postopek, niti se jih ne razveljavlja ali revidira.

4.   V skladu z odstavkom 3 se odstavek 1 v primeru, da je bila prejšnja obsodba nacionalna obsodba države članice, v kateri poteka nov postopek, ne uporablja, če bi se z upoštevanjem prejšnje obsodbe v skladu z nacionalno zakonodajo te države članice posegalo v prejšnjo obsodbo ali kakršno koli odločitev, povezano z njenim izvrševanjem, ali pa bi se jo razveljavilo ali revidiralo.

5.   Če je kaznivo dejanje, ki je predmet novega postopka, storjeno pred izrekom in popolno izvršitvijo prejšnje obsodbe, odstavka 1 in 2 s svojim učinkom držav članic ne obvezujeta uporabljati nacionalnih pravil o izrekanju kazni, katerih učinek, če bi bila uporabljena kot taka za tuje obsodbe, bi bil ta, da bi sodnika omejevala pri izrekanju kazni v novem postopku.

Vendar države članice poskrbijo, da njihova sodišča takšne primere prejšnjih obsodb, izrečenih v drugih državah članicah, sicer lahko upoštevajo.

Člen 4

Razmerje do drugih pravnih instrumentov

Ta okvirni sklep nadomešča določbe člena 56 Evropske konvencije o mednarodni veljavnosti kazenskih sodb, sestavljene v Haagu dne 28. maja 1970, in sicer v odnosih med državami članicami pogodbenicami te konvencije; ne posega v uporabo navedenega člena v odnosih med državami članicami in tretjimi državami.

Člen 5

Izvajanje

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev z določbami tega okvirnega sklepa, najkasneje 15. avgusta 2010.

2.   Države članice generalnemu sekretariatu Sveta in Komisiji predložijo besedilo določb, s katerimi so v nacionalno zakonodajo prenesle obveznosti, ki jim jih nalaga ta okvirni sklep.

3.   Na podlagi teh informacij Komisija najpozneje do 15. avgusta 2011 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi tega okvirnega sklepa, po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta okvirni sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. julija 2008

Za Svet

Predsednik

B. HORTEFEUX

---

(1)  Mnenje z dne 27 septembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu)

1

(2)  UL C 12, 15.1.2001, str. 10.

2

---

Popravki

| 15.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 220/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 220/35

---

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino, spremembi uredb (ES) št. 1493/1999, (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 ter razveljavitvi uredb (EGS) št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999

(
  Uradni list Evropske unije L 148 z dne 6. junija 2008
  )

Stran 34, člen 102(5)(b)(ii):

besedilo:

| „(ii) | zatem dajo države članice prednost prosilcem, starim do 55 let, oziroma starejšim, če je tako določeno v zadevni državi članici.“ |
| --- | --- |

„(ii)

zatem dajo države članice prednost prosilcem, starim do 55 let, oziroma starejšim, če je tako določeno v zadevni državi članici.“

se glasi:

| „(ii) | zatem dajo države članice prednost prosilcem, starim 55 let ali starejšim, če tako določijo države članice.“ |
| --- | --- |

„(ii)

zatem dajo države članice prednost prosilcem, starim 55 let ali starejšim, če tako določijo države članice.“

Stran 40, člen 128(2):

besedilo:

„2.   Uredba (ES) št. 2392/86 in poglavji I in II naslova V, naslov VI, člena 24 in 80 ...“

se glasi:

„2.   Uredba (EGS) št. 2392/86 in poglavji I in II naslova V, naslov VI, člena 18 in 70 ...“.

---