# Jurnalul Oficial L 231/2008

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 231 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5129 august 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 231

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5129 august 2008

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 843/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 844/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de stabilire a restituirilor la exportul de zahăr alb și zahăr brut în aceeași stare | 3 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 845/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de stabilire a restituirilor la export pentru siropuri și alte produse din sectorul zahărului exportate în aceeași stare | 5 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 846/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de stabilire a valorii maxime a restituirii la exportul de zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 900/2007 | 7 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 847/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de stabilire a valorii maxime a restituirii la exportul de zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 | 8 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 848/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2076/2002 și a Deciziei 2003/565/CE în ceea ce privește perioada de timp prevăzută la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului (
  1
  ) | 9 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 849/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3199/93 privind recunoașterea reciprocă a procedurilor pentru denaturarea completă a alcoolului în scopul scutirii de la plata accizelor | 11 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 850/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de deschidere a procedurii de atribuire a licențelor de export pentru brânzeturile care urmează a fi exportate în Statele Unite ale Americii în 2009 în cadrul anumitor contingente din GATT | 12 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 851/2008 al Comisiei din 28 august 2008 stabilind ratele de restituire aplicabile anumitor produse din sectorul zahărului exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat | 17 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 843/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

Regulamentul (CE) nr. 844/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de stabilire a restituirilor la exportul de zahăr alb și zahăr brut în aceeași stare

3

Regulamentul (CE) nr. 845/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de stabilire a restituirilor la export pentru siropuri și alte produse din sectorul zahărului exportate în aceeași stare

5

Regulamentul (CE) nr. 846/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de stabilire a valorii maxime a restituirii la exportul de zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 900/2007

7

Regulamentul (CE) nr. 847/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de stabilire a valorii maxime a restituirii la exportul de zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1060/2007

8

*

Regulamentul (CE) nr. 848/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2076/2002 și a Deciziei 2003/565/CE în ceea ce privește perioada de timp prevăzută la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului (
  1
  )

1

9

*

Regulamentul (CE) nr. 849/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3199/93 privind recunoașterea reciprocă a procedurilor pentru denaturarea completă a alcoolului în scopul scutirii de la plata accizelor

11

*

Regulamentul (CE) nr. 850/2008 al Comisiei din 28 august 2008 de deschidere a procedurii de atribuire a licențelor de export pentru brânzeturile care urmează a fi exportate în Statele Unite ale Americii în 2009 în cadrul anumitor contingente din GATT

12

Regulamentul (CE) nr. 851/2008 al Comisiei din 28 august 2008 stabilind ratele de restituire aplicabile anumitor produse din sectorul zahărului exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat

17

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 117 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) — Dispoziții uniforme privind omologarea pneurilor în ceea ce privește emisiile sonore de rulare și aderența pe suprafețele umede | 19 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Regulamentul nr. 117 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) — Dispoziții uniforme privind omologarea pneurilor în ceea ce privește emisiile sonore de rulare și aderența pe suprafețele umede

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 29.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 231/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 843/2008 AL COMISIEI

din 28 august 2008

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 29 august 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 august 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 510/2008 al Comisiei (JO L 149, 7.6.2008, p. 61).

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 590/2008 (JO L 163, 24.6.2008, p. 24).

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 22,9 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 22,7 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| MK | 21,6 |
| TR | 128,2 |
| ZZ | 104,1 |
| 0709 90 70 | TR | 93,7 |
| ZZ | 93,7 |
| 0805 50 10 | AR | 61,4 |
| CL | 65,6 |
| UY | 66,2 |
| ZA | 73,8 |
| ZZ | 66,8 |
| 0806 10 10 | EG | 190,0 |
| TR | 113,6 |
| ZZ | 151,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,1 |
| BR | 96,4 |
| CL | 91,6 |
| CN | 74,3 |
| NZ | 107,0 |
| US | 113,4 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 93,9 |
| 0808 20 50 | AR | 131,3 |
| CN | 53,0 |
| TR | 147,5 |
| ZA | 97,8 |
| ZZ | 107,4 |
| 0809 30 | TR | 141,0 |
| ZZ | 141,0 |
| 0809 40 05 | IL | 129,9 |
| MK | 62,1 |
| TR | 107,3 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 90,4 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MK

22,9

XS

22,4

ZZ

22,7

0707 00 05

JO

162,5

MK

21,6

TR

128,2

ZZ

104,1

0709 90 70

TR

93,7

ZZ

93,7

0805 50 10

AR

61,4

CL

65,6

UY

66,2

ZA

73,8

ZZ

66,8

0806 10 10

EG

190,0

TR

113,6

ZZ

151,8

0808 10 80

AR

89,1

BR

96,4

CL

91,6

CN

74,3

NZ

107,0

US

113,4

ZA

85,3

ZZ

93,9

0808 20 50

AR

131,3

CN

53,0

TR

147,5

ZA

97,8

ZZ

107,4

0809 30

TR

141,0

ZZ

141,0

0809 40 05

IL

129,9

MK

62,1

TR

107,3

XS

62,1

ZZ

90,4

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 29.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 231/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 231/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 844/2008 AL COMISIEI

din 28 august 2008

de stabilire a restituirilor la exportul de zahăr alb și zahăr brut în aceeași stare

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 33 alineatul (2) paragraful al doilea,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, diferența dintre prețurile de pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse pe piața comunitară poate fi acoperită printr-o restituire la export. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, diferența dintre prețurile de pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse pe piața comunitară poate fi acoperită printr-o restituire la export.

| (2) | Având în vedere situația existentă în prezent pe piață în sectorul zahărului, restituirile la export trebuie stabilite în conformitate cu normele și cu anumite criterii prevăzute la articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere situația existentă în prezent pe piață în sectorul zahărului, restituirile la export trebuie stabilite în conformitate cu normele și cu anumite criterii prevăzute la articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

| (3) | Articolul 33 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 prevede că restituirea poate fi diferențiată în funcție de destinații atunci când situația pieței mondiale sau cerințele specifice anumitor piețe justifică acest lucru. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 33 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 prevede că restituirea poate fi diferențiată în funcție de destinații atunci când situația pieței mondiale sau cerințele specifice anumitor piețe justifică acest lucru.

| (4) | Se pot acorda restituiri numai pentru produsele autorizate să circule liber în Comunitate și care îndeplinesc condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 318/2006. |
| --- | --- |

(4)

Se pot acorda restituiri numai pentru produsele autorizate să circule liber în Comunitate și care îndeplinesc condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Produsele care beneficiază de restituirile la export prevăzute la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 și valorile acestor restituiri sunt specificate în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 29 august 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 august 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva (CE) nr. 1260/2007 al Comisiei (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

---

ANEXĂ

Restituiri la export pentru zahărul alb și zahărul brut în aceeași stare, aplicabile începând cu 29 august 2008

| Codul produsului | Destinația | Unitatea de măsură | Valoarea restituirii |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,1496 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 14,96 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 14,96 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 14,96 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,1496 |
| NB: Destinațiile sunt definite după cum urmează:







  S00 | — | Toate destinațiile, cu excepția următoarelor:






  (a) | țări terțe: Andorra, Liechtenstein, Sfântul Scaun (Vatican), Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Kosovo (), Muntenegru, Albania, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei; |

Codul produsului

Destinația

Unitatea de măsură

Valoarea restituirii

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,1496

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

14,96

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

14,96

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

14,96

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,1496

NB: Destinațiile sunt definite după cum urmează:

S00

—

Toate destinațiile, cu excepția următoarelor:

(a)

țări terțe: Andorra, Liechtenstein, Sfântul Scaun (Vatican), Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Kosovo (), Muntenegru, Albania, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei;

| (b) | teritorii ale statelor membre ale UE care nu fac parte integrantă din teritoriul vamal al Comunității: Insulele Feroe, Groenlanda, Insula Helgoland, Ceuta, Melilla, comunele Livigno și Campione d’Italia și zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv; |
| --- | --- |

(b)

teritorii ale statelor membre ale UE care nu fac parte integrantă din teritoriul vamal al Comunității: Insulele Feroe, Groenlanda, Insula Helgoland, Ceuta, Melilla, comunele Livigno și Campione d’Italia și zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv;

| (c) | teritorii europene pentru ale căror relații externe un stat membru este responsabil și nu fac parte din teritoriul vamal al Comunității: Gibraltar. |
| --- | --- |

(c)

teritorii europene pentru ale căror relații externe un stat membru este responsabil și nu fac parte din teritoriul vamal al Comunității: Gibraltar.

---

(1)  Astfel cum este definit în Rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.

(2)  Prezenta valoare este aplicabilă zahărului brut cu un randament de 92 %. În cazul în care randamentul zahărului brut exportat nu este de 92 %, valoarea restituirii aplicabile se înmulțește, pentru fiecare operațiune de export în cauză, cu un factor de conversie obținut prin împărțirea la 92 a randamentului zahărului brut exportat, calculat în conformitate cu punctul III alineatul (3) din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

---

| 29.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 231/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 231/5

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 845/2008 AL COMISIEI

din 28 august 2008

de stabilire a restituirilor la export pentru siropuri și alte produse din sectorul zahărului exportate în aceeași stare

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 33 alineatul (2) paragraful al doilea,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, diferența dintre prețurile pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 alineatul (1) literele (c), (d) și (g) din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse pe piața comunitară poate fi acoperită de o restituire la export. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, diferența dintre prețurile pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 alineatul (1) literele (c), (d) și (g) din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse pe piața comunitară poate fi acoperită de o restituire la export.

| (2) | Având în vedere situația existentă în prezent pe piață în sectorul zahărului, trebuie stabilite restituiri la export în conformitate cu normele și cu anumite criterii prevăzute la articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere situația existentă în prezent pe piață în sectorul zahărului, trebuie stabilite restituiri la export în conformitate cu normele și cu anumite criterii prevăzute la articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

| (3) | Articolul 33 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 prevede că restituirea poate fi diferențiată în funcție de destinație atunci când acest lucru este justificat de situația pieței mondiale sau de exigențele specifice ale anumitor piețe. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 33 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 prevede că restituirea poate fi diferențiată în funcție de destinație atunci când acest lucru este justificat de situația pieței mondiale sau de exigențele specifice ale anumitor piețe.

| (4) | Se pot acorda restituiri numai pentru produsele autorizate să circule liber în Comunitate și care îndeplinesc condițiile din Regulamentul (CE) nr. 951/2006 din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2). |
| --- | --- |

(4)

Se pot acorda restituiri numai pentru produsele autorizate să circule liber în Comunitate și care îndeplinesc condițiile din Regulamentul (CE) nr. 951/2006 din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2).

| (5) | Restituirile la export pot fi instituite pentru a acoperi disparitățile de competitivitate dintre exporturile din Comunitate și cele din țările terțe. Produsele comunitare exportate spre destinații apropiate și spre anumite țări terțe care acordă un tratament preferențial la import se găsesc în prezent într-o poziție concurențială foarte avantajoasă. În consecință, este necesară eliminarea restituirilor la export pentru aceste destinații. |
| --- | --- |

(5)

Restituirile la export pot fi instituite pentru a acoperi disparitățile de competitivitate dintre exporturile din Comunitate și cele din țările terțe. Produsele comunitare exportate spre destinații apropiate și spre anumite țări terțe care acordă un tratament preferențial la import se găsesc în prezent într-o poziție concurențială foarte avantajoasă. În consecință, este necesară eliminarea restituirilor la export pentru aceste destinații.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Produsele care beneficiază de restituirile la export prevăzute la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 și valorile acestor restituiri sunt specificate în anexa la prezentul regulament numai dacă îndeplinesc condițiile cerute la alineatul (2) al prezentului articol.

(2)   Pentru a fi eligibile pentru o restituire în temeiul alineatului (1), produsele trebuie să îndeplinească cerințele pertinente stabilite la articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 29 august 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 august 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1260/2007 al Comisiei (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 514/2008 (JO L 150, 10.6.2008, p. 7).

2

---

ANEXĂ

Restituiri la export pentru siropuri și alte produse din sectorul zahărului exportate în aceeași stare, aplicabile începând cu 29 august 2008

| Codul produsului | Destinația | Unitatea de măsură | Valoarea restituirii |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg substanță uscată | 14,96 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg substanță uscată | 14,96 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,1496 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg substanță uscată | 14,96 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,1496 |
| 1702 90 95 9100 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,1496 |
| 1702 90 95 9900 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,1496 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg substanță uscată | 14,96 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,1496 |
| NB: Destinațiile sunt definite după cum urmează:







  S00 | — | Toate destinațiile, cu excepția următoarelor:






  (a) | Țări terțe: Andorra, Liechtenstein, Sfântul Scaun (Vatican), Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Kosovo (), Muntenegru, Albania, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei. |

Codul produsului

Destinația

Unitatea de măsură

Valoarea restituirii

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg substanță uscată

14,96

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg substanță uscată

14,96

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,1496

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg substanță uscată

14,96

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,1496

1702 90 95 9100

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,1496

1702 90 95 9900

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,1496 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg substanță uscată

14,96

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,1496

NB: Destinațiile sunt definite după cum urmează:

S00

—

Toate destinațiile, cu excepția următoarelor:

(a)

Țări terțe: Andorra, Liechtenstein, Sfântul Scaun (Vatican), Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Kosovo (), Muntenegru, Albania, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei.

| (b) | teritorii ale statelor membre ale UE care nu fac parte integrantă din teritoriul vamal al Comunității: Insulele Feroe, Groenlanda, Insula Helgoland, Ceuta, Melilla, comunele Livigno și Campione d’Italia și zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv; |
| --- | --- |

(b)

teritorii ale statelor membre ale UE care nu fac parte integrantă din teritoriul vamal al Comunității: Insulele Feroe, Groenlanda, Insula Helgoland, Ceuta, Melilla, comunele Livigno și Campione d’Italia și zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv;

| (c) | teritorii europene pentru ale căror relații externe un stat membru este responsabil și nu fac parte din teritoriul vamal al Comunității: Gibraltar. |
| --- | --- |

(c)

teritorii europene pentru ale căror relații externe un stat membru este responsabil și nu fac parte din teritoriul vamal al Comunității: Gibraltar.

---

(1)  Astfel cum este definit în Rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.

(2)  Valoarea de bază nu este aplicabilă produsului definit la punctul 2 din anexa la Regulamentul (CEE) nr. 3513/92 al Comisiei (JO L 355, 5.12.1992, p. 12).

---

| 29.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 231/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 231/7

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 846/2008 AL COMISIEI

din 28 august 2008

de stabilire a valorii maxime a restituirii la exportul de zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 900/2007

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 33 alineatul (2) paragrafele al doilea și al treilea litera (b),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 900/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind o licitație permanentă până la sfârșitul anului de comercializare 2007/2008 în vederea stabilirii restituirilor la exportul de zahăr alb (2) prevede organizarea de licitații parțiale. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 900/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind o licitație permanentă până la sfârșitul anului de comercializare 2007/2008 în vederea stabilirii restituirilor la exportul de zahăr alb (2) prevede organizarea de licitații parțiale.

| (2) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 900/2007 și ca urmare a examinării ofertelor depuse în cadrul licitației parțiale care se încheie la 28 august 2008, este necesar să se stabilească o valoare maximă a restituirii la export pentru licitația parțială în cauză. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 900/2007 și ca urmare a examinării ofertelor depuse în cadrul licitației parțiale care se încheie la 28 august 2008, este necesar să se stabilească o valoare maximă a restituirii la export pentru licitația parțială în cauză.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru licitația parțială care se încheie la 28 august 2008 valoarea maximă a restituirii la export pentru produsul menționat la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 900/2007 se stabilește la 21,957 EUR/100 kg.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 29 august 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 august 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1260/2007 al Comisiei (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

(2)  JO L 196, 28.7.2007, p. 26. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 148/2008 al Comisiei (JO L 46, 21.2.2008, p. 9).

2

---

| 29.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 231/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 231/8

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 847/2008 AL COMISIEI

din 28 august 2008

de stabilire a valorii maxime a restituirii la exportul de zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1060/2007

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 33 alineatul (2) paragraful al doilea și paragraful al treilea litera (b),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 al Comisiei din 14 septembrie 2007 privind o licitație permanentă pentru revânzarea la export a zahărului deținut de agențiile de intervenție din Belgia, Republica Cehă, Spania, Irlanda, Italia, Ungaria, Polonia, Slovacia și Suedia (2) prevede organizarea de licitații parțiale. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 al Comisiei din 14 septembrie 2007 privind o licitație permanentă pentru revânzarea la export a zahărului deținut de agențiile de intervenție din Belgia, Republica Cehă, Spania, Irlanda, Italia, Ungaria, Polonia, Slovacia și Suedia (2) prevede organizarea de licitații parțiale.

| (2) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 și ca urmare a examinării ofertelor depuse în cadrul licitației parțiale care se încheie la 27 august 2008, este necesar să se stabilească o valoare maximă a restituirii la export pentru licitația parțială în cauză. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 și ca urmare a examinării ofertelor depuse în cadrul licitației parțiale care se încheie la 27 august 2008, este necesar să se stabilească o valoare maximă a restituirii la export pentru licitația parțială în cauză.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru licitația parțială care se încheie la 27 august 2008 valoarea maximă a restituirii la export pentru produsul menționat la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 se stabilește la 307,08 EUR/t.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 29 august 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 august 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1260/2007 al Comisiei (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

(2)  JO L 242, 15.9.2007, p. 8. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 148/2008 al Comisiei (JO L 46, 21.2.2008, p. 9).

2

---

| 29.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 231/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 231/9

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 848/2008 AL COMISIEI

din 28 august 2008

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2076/2002 și a Deciziei 2003/565/CE în ceea ce privește perioada de timp prevăzută la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (1), în special articolul 8 alineatul (2) al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Articolul 8 alineatul (2) primul paragraf din Directiva 91/414/CEE prevede că un stat membru poate autoriza, pentru o perioadă de doisprezece ani începând cu data notificării respectivei directive, introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor care conțin substanțe active care nu sunt incluse în anexa I la respectiva directivă și care se află pe piață la doi ani de la notificarea directivei, în timp ce procedează la examinarea treptată a substanțelor respective în cadrul unui program de lucru. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 8 alineatul (2) primul paragraf din Directiva 91/414/CEE prevede că un stat membru poate autoriza, pentru o perioadă de doisprezece ani începând cu data notificării respectivei directive, introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor care conțin substanțe active care nu sunt incluse în anexa I la respectiva directivă și care se află pe piață la doi ani de la notificarea directivei, în timp ce procedează la examinarea treptată a substanțelor respective în cadrul unui program de lucru.

| (2) | Pentru substanțele acoperite de a treia și a patra etapă a programului de lucru, perioada de 12 ani menționată în considerentul 1 a fost extinsă prin Regulamentul (CE) nr. 2076/2002 al Comisiei din 20 noiembrie 2002 de prelungire a perioadei menționate la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului și privind neincluderea anumitor substanțe active în anexa I la respectiva directivă, precum și retragerea autorizațiilor pentru produsele fitosanitare care conțin aceste substanțe (2) și prin Decizia 2003/565/CE a Comisiei din 25 iulie 2003 de prelungire a perioadei prevăzute la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(2)

Pentru substanțele acoperite de a treia și a patra etapă a programului de lucru, perioada de 12 ani menționată în considerentul 1 a fost extinsă prin Regulamentul (CE) nr. 2076/2002 al Comisiei din 20 noiembrie 2002 de prelungire a perioadei menționate la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului și privind neincluderea anumitor substanțe active în anexa I la respectiva directivă, precum și retragerea autorizațiilor pentru produsele fitosanitare care conțin aceste substanțe (2) și prin Decizia 2003/565/CE a Comisiei din 25 iulie 2003 de prelungire a perioadei prevăzute la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului (3).

| (3) | Pentru substanțele respective, examinarea proiectelor rapoartelor de evaluare este aproape finalizată, iar pentru majoritatea lor se va lua o decizie, înainte de 31 decembrie 2008, referitoare la posibilitatea includerii lor în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Dar pentru unele dintre substanțele respective nu este posibil să se finalizeze procesul decizional până la 31 decembrie 2008. Prin urmare, pentru a permite încheierea programului de lucru, este necesară extinderea perioadei de timp prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2076/2002 și în Decizia 2003/565/CE referitor la a treia și a patra etapă a programului de lucru. În plus, în ceea ce privește substanțele care sunt incluse, statele membre și părțile interesate au nevoie să li se acorde o perioadă corespunzătoare de timp pentru a se pregăti în vederea îndeplinirii noilor cerințe. |
| --- | --- |

(3)

Pentru substanțele respective, examinarea proiectelor rapoartelor de evaluare este aproape finalizată, iar pentru majoritatea lor se va lua o decizie, înainte de 31 decembrie 2008, referitoare la posibilitatea includerii lor în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Dar pentru unele dintre substanțele respective nu este posibil să se finalizeze procesul decizional până la 31 decembrie 2008. Prin urmare, pentru a permite încheierea programului de lucru, este necesară extinderea perioadei de timp prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2076/2002 și în Decizia 2003/565/CE referitor la a treia și a patra etapă a programului de lucru. În plus, în ceea ce privește substanțele care sunt incluse, statele membre și părțile interesate au nevoie să li se acorde o perioadă corespunzătoare de timp pentru a se pregăti în vederea îndeplinirii noilor cerințe.

| (4) | Această prelungire a termenului nu afectează posibilitatea de a include substanțe individuale active în anexa I la Directiva 91/414/CEE, așa cum s-a prevăzut la articolul 8 alineatul (2) al patrulea paragraf din directiva respectivă. |
| --- | --- |

(4)

Această prelungire a termenului nu afectează posibilitatea de a include substanțe individuale active în anexa I la Directiva 91/414/CEE, așa cum s-a prevăzut la articolul 8 alineatul (2) al patrulea paragraf din directiva respectivă.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2076/2002 și Decizia 2003/565/CE ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2076/2002 și Decizia 2003/565/CE ar trebui modificate în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 2076/2002, data de „31 decembrie 2008” se înlocuiește cu „31 decembrie 2009”.

Articolul 2

La articolul 1 din Decizia 2003/565/CE, data de „31 decembrie 2008” se înlocuiește cu „31 decembrie 2009”.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 august 2008.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2008/70/CE a Comisiei (JO L 185, 12.7.2008, p. 40).

1

(2)  JO L 319, 23.11.2002, p. 3. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1313/2007 (JO L 291, 9.11.2007, p. 11).

2

(3)  JO L 192, 31.7.2003, p. 40.

3

---

| 29.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 231/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 231/11

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 849/2008 AL COMISIEI

din 28 august 2008

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3199/93 privind recunoașterea reciprocă a procedurilor pentru denaturarea completă a alcoolului în scopul scutirii de la plata accizelor

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 92/83/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la alcool și băuturi alcoolice (1), în special articolul 27 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3199/93 al Comisiei (2) prevede că denaturanții utilizați în fiecare stat membru pentru denaturarea completă a alcoolului în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) litera (a) din Directiva 92/83/CEE trebuie descriși în anexa la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3199/93 al Comisiei (2) prevede că denaturanții utilizați în fiecare stat membru pentru denaturarea completă a alcoolului în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) litera (a) din Directiva 92/83/CEE trebuie descriși în anexa la regulamentul respectiv.

| (2) | În temeiul articolului 27 alineatul (1) litera (a) din Directiva 92/83/CEE, statele membre trebuie să scutească de accize alcoolul care a fost complet denaturat în conformitate cu cerințele oricărui stat membru, cu condiția ca cerințele în cauză să fi fost notificate în mod corespunzător și acceptate în conformitate cu condițiile prevăzute la alineatele (3) și (4) din articolul menționat. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 27 alineatul (1) litera (a) din Directiva 92/83/CEE, statele membre trebuie să scutească de accize alcoolul care a fost complet denaturat în conformitate cu cerințele oricărui stat membru, cu condiția ca cerințele în cauză să fi fost notificate în mod corespunzător și acceptate în conformitate cu condițiile prevăzute la alineatele (3) și (4) din articolul menționat.

| (3) | La 11 septembrie 2007, Grecia a comunicat unele modificări ale proceselor de denaturare autorizate prin Regulamentul (CE) nr. 3199/93. |
| --- | --- |

(3)

La 11 septembrie 2007, Grecia a comunicat unele modificări ale proceselor de denaturare autorizate prin Regulamentul (CE) nr. 3199/93.

| (4) | Comisia a transmis comunicarea respectivă celorlalte state membre la 27 septembrie 2007. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a transmis comunicarea respectivă celorlalte state membre la 27 septembrie 2007.

| (5) | Deoarece nici Comisia, nici statele membre nu au solicitat ca această chestiune să fie examinată de către Consiliu în termenul limită prevăzut, se consideră că, în temeiul articolului 27 alineatul (4) din Directiva 92/83/CEE, Consiliul a autorizat, începând cu 27 noiembrie 2007, modificările proceselor de denaturare notificate de Grecia. |
| --- | --- |

(5)

Deoarece nici Comisia, nici statele membre nu au solicitat ca această chestiune să fie examinată de către Consiliu în termenul limită prevăzut, se consideră că, în temeiul articolului 27 alineatul (4) din Directiva 92/83/CEE, Consiliul a autorizat, începând cu 27 noiembrie 2007, modificările proceselor de denaturare notificate de Grecia.

| (6) | Prin urmare, este necesară modificarea în consecință a Regulamentului (CE) nr. 3199/93. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, este necesară modificarea în consecință a Regulamentului (CE) nr. 3199/93.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru accize, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru accize,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mențiunea privind Grecia din anexa la Regulamentul (CE) nr. 3199/93 se înlocuiește cu următorul text:

„Grecia

Alcool etilic de calitate inferioară (capete și cozi de distilare), cu o tărie alcoolică de cel puțin 93 % vol. și cel mult 96 % vol., la care se adaugă, pe hectolitru de alcool hidratat de 93 % vol., următoarele substanțe:

| — | metanol: 2 litri; |
| --- | --- |

—

metanol: 2 litri;

| — | esență de terebentină: 1 litru; |
| --- | --- |

—

esență de terebentină: 1 litru;

| — | petrol lampant: 0,5 litri; |
| --- | --- |

—

petrol lampant: 0,5 litri;

| — | albastru de metilen: 0,4 grame. |
| --- | --- |

—

albastru de metilen: 0,4 grame.

La o temperatură de 20 °C, produsul final, în stare nealterată, trebuie să prezinte o tărie alcoolică de 93 % vol.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 august 2008.

Pentru Comisie

László KOVÁCS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 316, 31.10.1992, p. 21. Directivă modificată ultima dată prin Actul de aderare din 2005.

1

(2)  JO L 288, 23.11.1993, p. 12. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 67/2008 (JO L 23, 26.1.2008, p. 13).

2

---

| 29.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 231/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 231/12

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 850/2008 AL COMISIEI

din 28 august 2008

de deschidere a procedurii de atribuire a licențelor de export pentru brânzeturile care urmează a fi exportate în Statele Unite ale Americii în 2009 în cadrul anumitor contingente din GATT

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1), în special articolul 171 alineatul (1), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1282/2006 al Comisiei din 17 august 2006 de stabilire a normelor speciale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului în ceea ce privește certificatele de export și restituirile la export în sectorul laptelui și produselor lactate (2) prevede în capitolul III secțiunea 2 că licențele de export pentru brânzeturile exportate în Statele Unite ale Americii în cadrul contingentelor care decurg din acordurile încheiate prin negocierile comerciale multilaterale pot fi atribuite în conformitate cu o procedură specială prin care pot fi desemnați importatori preferați din Statele Unite ale Americii. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1282/2006 al Comisiei din 17 august 2006 de stabilire a normelor speciale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului în ceea ce privește certificatele de export și restituirile la export în sectorul laptelui și produselor lactate (2) prevede în capitolul III secțiunea 2 că licențele de export pentru brânzeturile exportate în Statele Unite ale Americii în cadrul contingentelor care decurg din acordurile încheiate prin negocierile comerciale multilaterale pot fi atribuite în conformitate cu o procedură specială prin care pot fi desemnați importatori preferați din Statele Unite ale Americii.

| (2) | Ar trebui să se deschidă această procedură pentru exporturile din cursul anului 2009 și să se stabilească norme suplimentare aferente. |
| --- | --- |

(2)

Ar trebui să se deschidă această procedură pentru exporturile din cursul anului 2009 și să se stabilească norme suplimentare aferente.

| (3) | La gestionarea importurilor, autoritățile competente din Statele Unite ale Americii fac o distincție între contingentul suplimentar acordat Comunității Europene în cadrul Rundei Uruguay și contingentele care decurg din Runda Tokyo. Licențele de export ar trebui să fie atribuite luând în considerare eligibilitatea produselor respective pentru contingentul corespunzător al Statelor Unite ale Americii, în conformitate cu Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

(3)

La gestionarea importurilor, autoritățile competente din Statele Unite ale Americii fac o distincție între contingentul suplimentar acordat Comunității Europene în cadrul Rundei Uruguay și contingentele care decurg din Runda Tokyo. Licențele de export ar trebui să fie atribuite luând în considerare eligibilitatea produselor respective pentru contingentul corespunzător al Statelor Unite ale Americii, în conformitate cu Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii.

| (4) | Pentru a se putea exporta cantitățile maxime din cadrul contingentelor care suscită un interes moderat, ar trebui să se permită depunerea de cereri privind cantitățile totale disponibile în cadrul unui contingent. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se putea exporta cantitățile maxime din cadrul contingentelor care suscită un interes moderat, ar trebui să se permită depunerea de cereri privind cantitățile totale disponibile în cadrul unui contingent.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Licențele de export pentru produsele care intră sub incidența codului NC 0406 și enumerate în anexa I la prezentul regulament ca urmând a fi exportate în Statele Unite ale Americii în 2009 în cadrul contingentelor menționate la articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 1282/2006 se emit în conformitate cu capitolul III secțiunea 2 din regulamentul respectiv și cu dispozițiile prezentului regulament.

Articolul 2

(1)   Cererile de licențe menționate la articolul 24 din Regulamentul (CE) nr. 1282/2006 (denumite în continuare „cereri”) se depun la autoritățile competente între 1 și 10 septembrie 2008 cel târziu.

(2)   Cererile nu sunt admisibile decât în cazul în care conțin toate informațiile menționate la articolul 24 din Regulamentul (CE) nr. 1282/2006 și sunt însoțite de documentele menționate la articolul respectiv.

În cazul în care, pentru aceeași grupă de produse menționată în coloana 2 din anexa I la prezentul regulament, cantitatea disponibilă este repartizată între contingentul Rundei Uruguay și contingentul Rundei Tokyo, cererile de licență nu pot viza decât unul dintre aceste contingente și menționează contingentul respectiv, precizând identificarea grupei și a contingentului indicate în coloana 3 din anexa respectivă.

Informațiile menționate la articolul 24 din Regulamentul (CE) nr. 1282/2006 sunt prezentate în conformitate cu modelul din anexa II la prezentul regulament.

(3)   În ceea ce privește contingentele identificate în coloana 3 din anexa I la codurile „22-Tokyo” și „22-Uruguay”, cererile vizează cel puțin 10 tone, fără a depăși cantitatea disponibilă în cadrul contingentului respectiv, indicată în coloana 4 din anexa menționată.

În ceea ce privește celelalte contingente enumerate în coloana 3 din anexa I, cererile vizează cel puțin 10 tone, fără a depăși 40 % din cantitatea disponibilă în cadrul contingentului respectiv, indicată în coloana 4 din anexa menționată.

(4)   Cererile nu sunt admisibile decât în cazul în care solicitanții declară în scris că nu au depus și se angajează să nu depună alte cereri privind aceeași grupă de produse și același contingent.

În cazul în care un solicitant depune mai multe cereri în unul sau mai multe state membre privind aceeași grupă de produse și același contingent, toate cererile sale sunt considerate inadmisibile.

Articolul 3

(1)   Statele membre notifică Comisiei, în termen de cinci zile lucrătoare de la încheierea perioadei de depunere, cererile prezentate pentru fiecare dintre grupele de produse și, după caz, dintre contingentele indicate în anexa I.

Toate notificările, inclusiv comunicările „niciunul”, se efectuează prin fax sau e-mail, utilizând formularul din anexa III.

(2)   Notificările conțin, pentru fiecare grupă și, după caz, pentru fiecare contingent:

| (a) | o listă a solicitanților; |
| --- | --- |

(a)

o listă a solicitanților;

| (b) | cantitățile solicitate de fiecare dintre aceștia, defalcate în funcție de codurile de produse din Nomenclatura combinată și în funcție de codurile care le sunt atribuite în Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii (2008); |
| --- | --- |

(b)

cantitățile solicitate de fiecare dintre aceștia, defalcate în funcție de codurile de produse din Nomenclatura combinată și în funcție de codurile care le sunt atribuite în Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii (2008);

| (c) | numele și adresa importatorului desemnat de solicitant. |
| --- | --- |

(c)

numele și adresa importatorului desemnat de solicitant.

Articolul 4

În conformitate cu dispozițiile articolului 25 din Regulamentul (CE) nr. 1282/2006, Comisia stabilește atribuirea licențelor în cel mai scurt timp și informează statele membre cu privire la aceasta până cel târziu la 31 octombrie 2008.

În termen de cinci zile lucrătoare de la data publicării coeficienților de atribuire, statele membre notifică Comisiei, pentru fiecare grupă și, după caz, pentru fiecare contingent, cantitățile care au fost atribuite fiecărui solicitant, în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (CE) nr. 1282/2006.

Notificarea respectivă se efectuează prin fax sau e-mail printr-un formular al cărui model figurează în anexa IV la prezentul regulament.

Articolul 5

Înaintea emiterii licențelor și până la 15 decembrie 2008 cel târziu, statele membre verifică informațiile notificate în temeiul articolului 3 din prezentul regulament și al articolului 24 din Regulamentul (CE) nr. 1282/2006.

În cazul în care se dovedește că un operator căruia i-a fost emisă o licență a furnizat informații eronate, licența respectivă este anulată, iar garanția executată. Statele membre informează fără întârziere Comisia în acest sens.

Articolul 6

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 august 2008.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 510/2008 al Comisiei (JO L 149, 7.6.2008, p. 61).

1

(2)  JO L 234, 29.8.2006, p. 4. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 532/2007 (JO L 125, 15.5.2007, p. 7).

2

---

ANEXA I

Brânzeturi care urmează a fi exportate în Statele Unite ale Americii în 2009 în cadrul anumitor contingente din GATT

Capitolul III secțiunea 2 din Regulamentul (CE) nr. 1282/2006 și din Regulamentul (CE) nr. 850/2008

| Identificarea grupei în conformitate cu notele complementare care figurează în capitolul 4 din Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii | Identificarea grupei și a contigentului | Cantitate disponibilă pentru 2009 |
| --- | --- | --- |
| Notă | Grupă | | Tone |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 16 | Not specifically provided for (NSPF) | 16-Tokyo | 908,877 |
| 16-Uruguay | 3 446,000 |
| 17 | Blue Mould | 17 | 350,000 |
| 18 | Cheddar | 18 | 1 050,000 |
| 20 | Edam/Gouda | 20 | 1 100,000 |
| 21 | Italian type | 21 | 2 025,000 |
| 22 | Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation | 22-Tokyo | 393,006 |
| 22-Uruguay | 380,000 |
| 25 | Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation | 25-Tokyo | 4 003,172 |
| 25-Uruguay | 2 420,000 |

Identificarea grupei în conformitate cu notele complementare care figurează în capitolul 4 din Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii

Identificarea grupei și a contigentului

Cantitate disponibilă pentru 2009

Notă

Grupă

Tone

(1)

(2)

(3)

(4)

16

Not specifically provided for (NSPF)

16-Tokyo

908,877

16-Uruguay

3 446,000

17

Blue Mould

17

350,000

18

Cheddar

18

1 050,000

20

Edam/Gouda

20

1 100,000

21

Italian type

21

2 025,000

22

Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation

22-Tokyo

393,006

22-Uruguay

380,000

25

Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation

25-Tokyo

4 003,172

25-Uruguay

2 420,000

---

ANEXA II

Prezentarea informațiilor solicitate în temeiul articolului 24 din Regulamentul (CE) nr. 1282/2006

Image

---

ANEXA III

Prezentarea informațiilor solicitate în baza articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 850/2008

(a se trimite la + 32 2 295 3310 sau la AGRI-MILK-USA@ec.europa.eu)

Image

---

ANEXA IV

Prezentarea licențelor acordate în temeiul articolului 25 din Regulamentul (CE) nr. 1282/2006

(a se trimite la +32 2 295 3310 sau la AGRI-MILK-USA@ec.europa.eu)

Image

---

| 29.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 231/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 231/17

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 851/2008 AL COMISIEI

din 28 august 2008

stabilind ratele de restituire aplicabile anumitor produse din sectorul zahărului exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 33 alineatul (2) litera (a) și alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Articolul 32 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 prevede că diferența dintre prețurile de pe piața internațională pentru produsele enumerate în articolul 1 alineatul (1) literele (b), (c), (d) și (g) din regulamentul menționat și prețurile din cadrul Comunității poate fi acoperită printr-o restituire la export în cazul în care aceste mărfuri sunt exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa VII la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 32 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 prevede că diferența dintre prețurile de pe piața internațională pentru produsele enumerate în articolul 1 alineatul (1) literele (b), (c), (d) și (g) din regulamentul menționat și prețurile din cadrul Comunității poate fi acoperită printr-o restituire la export în cazul în care aceste mărfuri sunt exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa VII la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 al Comisiei din 30 iunie 2005 pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3448/93 al Consiliului privind sistemul de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole exportate sub forma unor bunuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat și criteriile pentru stabilirea sumelor acestor restituiri (2) precizează produsele pentru care trebuie stabilită o rată a restituirilor ce se aplică în cazul în care aceste mărfuri sunt exportate sub forma mărfurilor enumerate în anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 al Comisiei din 30 iunie 2005 pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3448/93 al Consiliului privind sistemul de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole exportate sub forma unor bunuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat și criteriile pentru stabilirea sumelor acestor restituiri (2) precizează produsele pentru care trebuie stabilită o rată a restituirilor ce se aplică în cazul în care aceste mărfuri sunt exportate sub forma mărfurilor enumerate în anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

| (3) | În conformitate cu prevederile primului paragraf al articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005, rata restituirilor la 100 kg pentru fiecare dintre produsele de bază respective se stabilește lunar. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu prevederile primului paragraf al articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005, rata restituirilor la 100 kg pentru fiecare dintre produsele de bază respective se stabilește lunar.

| (4) | Articolul 32 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 stabilește că restituirea la export pentru un produs înglobat în anumite mărfuri nu poate fi mai mare decât restituirea aplicabilă acelui produs în cazul în care este exportat fără prelucrare suplimentară. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 32 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 stabilește că restituirea la export pentru un produs înglobat în anumite mărfuri nu poate fi mai mare decât restituirea aplicabilă acelui produs în cazul în care este exportat fără prelucrare suplimentară.

| (5) | Restituirile stabilite prin prezentul regulament pot fi stabilite în avans datorită faptului că situația pieței peste câteva luni nu poate fi stabilită la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(5)

Restituirile stabilite prin prezentul regulament pot fi stabilite în avans datorită faptului că situația pieței peste câteva luni nu poate fi stabilită la momentul respectiv.

| (6) | Angajamentele asumate în privința restituirilor care pot fi acordate pentru exportul produselor înglobate în anumite mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat pot fi compromise prin stabilirea în avans a unor rate ridicate de restituire. Este așadar necesar ca în asemenea situații să fie luate măsuri asigurătorii, fără a evita totuși încheierea de contracte pe termen lung. Stabilirea unor rate de restituire specifice pentru stabilirea în avans a restituirii este o măsură ce asigură atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(6)

Angajamentele asumate în privința restituirilor care pot fi acordate pentru exportul produselor înglobate în anumite mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat pot fi compromise prin stabilirea în avans a unor rate ridicate de restituire. Este așadar necesar ca în asemenea situații să fie luate măsuri asigurătorii, fără a evita totuși încheierea de contracte pe termen lung. Stabilirea unor rate de restituire specifice pentru stabilirea în avans a restituirii este o măsură ce asigură atingerea acestor obiective.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Ratele de restituire aplicabile produselor de bază enumerate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1043/2005, în articolul 1 alineatul (1) și în articolul 2 punctul 1 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 și exportate sub formă de mărfuri incluse în anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 318/2006 se stabilesc după cum se indică în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 29 august 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 august 2008.

Pentru Comisie

Heinz ZOUREK

Director general pentru întreprinderi și industrie

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1260/2007 al Comisiei (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

(2)  JO L 172, 5.7.2005, p. 24. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 639/2008 (JO L 178, 5.7.2008, p. 9).

2

---

ANEXĂ

Ratele de restituire aplicabile începând cu 29 august 2008 anumitor produse din sectorul zahărului exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat (1)

| Codul NC | Descriere | Rata de restituire în EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| În caz de stabilire în avans a restituirilor | Altele |
| 1701 99 10 | Zahăr alb | 14,96 | 14,96 |

Codul NC

Descriere

Rata de restituire în EUR/100 kg

În caz de stabilire în avans a restituirilor

Altele

1701 99 10

Zahăr alb

14,96

14,96

---

(1)  Ratele stabilite în prezenta anexă nu sunt aplicabile exporturilor către:

| (a) | țări terțe: Andorra, Liechtenstein, Sfântul Scaun (Cetatea Vaticanului), Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Kosovo (), Muntenegru, Albania și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și nici mărfurilor enumerate în tabelele I și II din Protocolul nr. 2 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972, exportate către Confederația Elvețiană; |
| --- | --- |

(a)

țări terțe: Andorra, Liechtenstein, Sfântul Scaun (Cetatea Vaticanului), Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Kosovo (), Muntenegru, Albania și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și nici mărfurilor enumerate în tabelele I și II din Protocolul nr. 2 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972, exportate către Confederația Elvețiană;

| (b) | teritorii ale statelor membre ale UE care nu fac parte integrantă din teritoriul vamal al Comunității: Insulele Feroe, Groenlanda, Insula Helgoland, Ceuta, Melilla, comunele Livigno și Campione d’Italia și zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv; |
| --- | --- |

(b)

teritorii ale statelor membre ale UE care nu fac parte integrantă din teritoriul vamal al Comunității: Insulele Feroe, Groenlanda, Insula Helgoland, Ceuta, Melilla, comunele Livigno și Campione d’Italia și zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv;

| (c) | teritorii europene pentru ale căror relații externe un stat membru este responsabil și nu fac parte din teritoriul vamal al Comunității: Gibraltar. |
| --- | --- |

(c)

teritorii europene pentru ale căror relații externe un stat membru este responsabil și nu fac parte din teritoriul vamal al Comunității: Gibraltar.

(2)  Astfel cum este definit în Rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 29.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 231/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 231/19

---

Doar textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului internațional public. Situația și data intrării în vigoare a prezentului regulament se verifică în ultima versiune a documentului de situație CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la următoarea adresă:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 117 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) — Dispoziții uniforme privind omologarea pneurilor în ceea ce privește emisiile sonore de rulare și aderența pe suprafețele umede

Incluzând toate textele valabile până la:

| | Seria 01 de amendamente — Data intrării în vigoare: 2 februarie 2007 |
| --- | --- |

Seria 01 de amendamente — Data intrării în vigoare: 2 februarie 2007

| | Corrigendum 1 la seria 01 de amendamente, făcând obiectul notificării depozitarului C.N.554.2007.TREATIES-1 datată 9 mai 2007 |
| --- | --- |

Corrigendum 1 la seria 01 de amendamente, făcând obiectul notificării depozitarului C.N.554.2007.TREATIES-1 datată 9 mai 2007

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniu de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marcaje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Omologare |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specificații |
| --- | --- |

6.

| 7. | Modificări ale tipului de pneu și extinderea omologării |
| --- | --- |

7.

| 8. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sancțiuni în cazul neconformității producției |
| --- | --- |

9.

| 10. | Oprirea definitivă a producției |
| --- | --- |

10.

| 11. | Numele și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea testelor de omologare, precum și ale departamentelor administrative |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dispoziții introductive |
| --- | --- |

12.

ANEXE

| Anexa 1 — | Comunicare privind omologarea/extinderea/refuzul/retragerea omologării sau oprirea definitivă a producției unui tip de pneu în ceea ce privește „nivelul emisiilor sonore de rulare” și „aderența pe suprafețele umede” în conformitate cu Regulamentul nr. 117 |
| --- | --- |

Anexa 1 —

| Anexa 2 — | Dispunerea mărcilor de omologare |
| --- | --- |

Anexa 2 —

| Apendicele 1 — | Omologarea în conformitate cu Regulamentul nr. 117 care coincide cu omologarea în conformitate cu Regulamentele nr. 30 sau 54 |
| --- | --- |

Apendicele 1 —

| Apendicele 2 — | Extinderile de combinare a omologărilor emise în conformitate cu Regulamentele nr. 117, 30 sau 54 |
| --- | --- |

Apendicele 2 —

| Anexa 3 — | Metoda de trecere în roată liberă pentru măsurarea emisiilor sonore de rulare |
| --- | --- |

Anexa 3 —

| Apendice — | Raport de încercare |
| --- | --- |

Apendice —

| Anexa 4 — | Specificații privind poligonul de încercare |
| --- | --- |

Anexa 4 —

| Anexa 5 — | Procedura de încercare pentru măsurarea aderenței la terenul umed |
| --- | --- |

Anexa 5 —

| Apendice — | Raport de încercare |
| --- | --- |

Apendice —

1.   DOMENIU DE APLICARE

1.1.   Prezentul regulament se aplică pneurilor în ceea ce privește emisiile sonore ale acestora, precum și pneurilor de clasă C1 pentru vehiculele M1, N1, O1 sau O2
   (1) în ceea ce privește aderența pe suprafețele umede. Cu toate acestea, regulamentul nu se aplică:

| 1.1.1. | Pneurilor concepute drept „pneuri de rezervă pentru utilizare temporară” și marcate „Destinate exclusiv utilizării temporare”; |
| --- | --- |

1.1.1.

Pneurilor concepute drept „pneuri de rezervă pentru utilizare temporară” și marcate „Destinate exclusiv utilizării temporare”;

| 1.1.2. | Pneurilor având codul diametrului nominal al jantei ≤ 10 (sau ≤ 254 mm) sau ≥ 25 (sau ≥ 635 mm); |
| --- | --- |

1.1.2.

Pneurilor având codul diametrului nominal al jantei ≤ 10 (sau ≤ 254 mm) sau ≥ 25 (sau ≥ 635 mm);

| 1.1.3. | Pneurilor concepute pentru competiții; |
| --- | --- |

1.1.3.

Pneurilor concepute pentru competiții;

| 1.1.4. | Pneurilor destinate echipării vehiculelor de drum de alte categorii decât M, N și O; |
| --- | --- |

1.1.4.

Pneurilor destinate echipării vehiculelor de drum de alte categorii decât M, N și O;

| 1.1.5. | Pneurilor echipate cu dispozitive suplimentare pentru îmbunătățirea proprietăților de tracțiune (de exemplu, pneuri cramponate); |
| --- | --- |

1.1.5.

Pneurilor echipate cu dispozitive suplimentare pentru îmbunătățirea proprietăților de tracțiune (de exemplu, pneuri cramponate);

| 1.1.6. | Pneurilor cu regim de viteză de cel mult 80 km/h (F). |
| --- | --- |

1.1.6.

Pneurilor cu regim de viteză de cel mult 80 km/h (F).

1.2.   Părțile contractante eliberează sau acceptă omologări privind zgomotul de rulare și aderența pe suprafețele umede, cu excepția cazului în care ele notifică Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite opțiunea acestora exprimată doar pentru zgomotul de rulare. Această notificare produce efecte conform calendarului menționat la articolul 1 alineatele (6) și (7) ale Acordului din 1958 (E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament, pe lângă definițiile cuprinse în Regulamentele nr. 30 și 54 ale CEE, se aplică următoarele definiții.

2.1.   „Tip de pneu” înseamnă, în legătură cu prezentul regulament, o gamă de pneuri care constă într-o listă a indicativelor dimensiunii pneului, a denumirilor comerciale și descrierilor comerciale, care nu diferă între ele din punctul de vedere al caracteristicilor esențiale de genul:

| (a) | Denumirea producătorului; |
| --- | --- |

(a)

Denumirea producătorului;

| (b) | Clasa pneurilor (a se vedea punctul 2.4.); |
| --- | --- |

(b)

Clasa pneurilor (a se vedea punctul 2.4.);

| (c) | Structura pneurilor; |
| --- | --- |

(c)

Structura pneurilor;

| (d) | Categoria de utilizare: pneu normal, pneu pentru utilizare specială și pneu de iarnă; |
| --- | --- |

(d)

Categoria de utilizare: pneu normal, pneu pentru utilizare specială și pneu de iarnă;

| (e) | Pentru pneuri de clasă C1:






  (i) | În cazul pneurilor prezentate pentru omologare privind nivelurile emisiilor sonore de rulare, fie normale sau ranforsate (sau de suprasarcină); |
| --- | --- | --- |

(e)

Pentru pneuri de clasă C1:

(i)

În cazul pneurilor prezentate pentru omologare privind nivelurile emisiilor sonore de rulare, fie normale sau ranforsate (sau de suprasarcină);

| (ii) | În cazul pneurilor prezentate pentru omologare privind aderența pe suprafețele umede, fie pneuri normale, fie pneuri de iarnă cu o categorie de viteză Q sau mai mică (160 km/h) sau o categorie de viteză R sau mai mare, inclusiv H (≥ 170 km/h); |
| --- | --- |

(ii)

În cazul pneurilor prezentate pentru omologare privind aderența pe suprafețele umede, fie pneuri normale, fie pneuri de iarnă cu o categorie de viteză Q sau mai mică (160 km/h) sau o categorie de viteză R sau mai mare, inclusiv H (≥ 170 km/h);

| (f) | Profilul canelurilor (a se vedea punctul 3.2.1.). |
| --- | --- |

(f)

Profilul canelurilor (a se vedea punctul 3.2.1.).

2.2.   „Denumire comercială” sau „Descriere comercială” înseamnă identificarea pneului așa cum este ea dată de producătorul pneului. Denumirea comercială poate fi aceeași cu cea a producătorului și descrierea comercială poate coincide cu marca comercială.

2.3.   „Emisii sonore de rulare” înseamnă zgomotul emis de contactul între pneurile în mișcare și suprafața drumului.

2.4.   „Clasa pneului” înseamnă una dintre următoarele categorii:

| 2.4.1. | Pneuri de clasă C1: Pneuri conforme cu Regulamentul nr. 30 al CEE; |
| --- | --- |

2.4.1.

Pneuri de clasă C1: Pneuri conforme cu Regulamentul nr. 30 al CEE;

| 2.4.2. | Pneuri de clasă C2: Pneuri conforme cu Regulamentul nr. 54 al CEE și identificate printr-un indice al capacității de încărcare în formație simplă mai mic sau egal cu 121 și printr-un simbol al categoriei de viteză mai mare sau egal cu „N”; |
| --- | --- |

2.4.2.

Pneuri de clasă C2: Pneuri conforme cu Regulamentul nr. 54 al CEE și identificate printr-un indice al capacității de încărcare în formație simplă mai mic sau egal cu 121 și printr-un simbol al categoriei de viteză mai mare sau egal cu „N”;

| 2.4.3. | Pneuri de clasă C3: Pneuri conforme cu Regulamentul nr. 54 al CEE și identificate:






  (a) | printr-un indice al capacității de încărcare în formație simplă mai mare sau egal cu 122; sau |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Pneuri de clasă C3: Pneuri conforme cu Regulamentul nr. 54 al CEE și identificate:

(a)

printr-un indice al capacității de încărcare în formație simplă mai mare sau egal cu 122; sau

| (b) | printr-un indice al capacității de încărcare în formație simplă mai mic sau egal cu 121 și printr-un simbol al categoriei de viteză mai mic sau egal cu „M”. |
| --- | --- |

(b)

printr-un indice al capacității de încărcare în formație simplă mai mic sau egal cu 121 și printr-un simbol al categoriei de viteză mai mic sau egal cu „M”.

2.5.   „Dimensiune pneu reprezentativ” înseamnă dimensiunea pneului care este prezentată pentru încercarea descrisă în anexa 3 la prezentul regulament în ceea ce privește emisiile sonore de rulare și în anexa 5 privind aderența pe suprafețele umede, în vederea evaluării conformității pentru omologarea de tip a pneului.

2.6.   „Pneu de rezervă temporar” înseamnă un pneu diferit de cele prevăzute pentru echiparea vehiculelor care circulă în condiții normale de conducere; este prevăzut doar pentru o utilizare temporară cu restricții în ceea ce privește condițiile de conducere.

2.7.   „Pneuri concepute pentru competiții” înseamnă pneuri destinate a fi montate la vehicule angrenate în competiții sportive motorizate și care nu sunt destinate circulației rutiere desfășurate în afara competițiilor.

2.8.   „Pneu normal” înseamnă un pneu destinat circulației normale, obișnuite, rutiere.

2.9.   „Pneu cu utilizare specială” înseamnă un pneu destinat unei utilizări mixte, pe șosea și în afara șoselei sau în alte scopuri speciale.

2.10.   „Pneu de iarnă” înseamnă un pneu al cărui profil al canelurilor, structură sau compus al canelurilor sunt proiectate în principal pentru a obține în condiții de zăpadă o mai bună performanță decât în cazul unui pneu normal în ceea ce privește capacitatea acestuia de a iniția sau de a menține mișcarea vehiculului.

2.11.   „Aderență pe suprafețe umede” înseamnă performanța relativă de frânare pe o suprafață umedă a unui vehicul de încercare echipat cu pneul candidat, în comparație cu cel al aceluiași vehicul de încercare echipat cu un pneu de referință (SRTT).

2.12.   „Pneu de încercare standard de referință (SRTT)” înseamnă un pneu produs, controlat și stocat în conformitate cu standardul E 1136-93 (reaprobat în 1998) al Societății Americane pentru Testare și Materiale (American Society for Testing and Materials — ASTM).

2.13.   „Pneu candidat” înseamnă un pneu, reprezentativ pentru tipul respectiv, care este prezentat pentru omologare în conformitate cu prezentul regulament.

2.14.   „Pneu de control” înseamnă un pneu de producție normal care este folosit pentru stabilirea aderenței la terenul umed a pneurilor care nu pot fi montate la același vehicul precum pneul de încercare standard de referință — a se vedea punctul 2.2.2.16. al anexei 5 la prezentul Regulament.

2.15.   „Indice de aderență la terenul umed («G»)” înseamnă raportul dintre performanța pneului candidat și cea a pneului de încercare standard de referință.

2.16.   „Coeficientul forței maxime de frânare («pbfc»)” înseamnă valoarea maximă a proporției forței de frânare față de încărcătura verticală pe pneu înaintea blocării roții.

2.17.   „Decelerație medie în regim («mfdd»)” înseamnă decelerația medie calculată pe baza distanței măsurate înregistrate în momentul decelerării unui vehicul între două viteze specificate.

2.18.   „Înălțime a racordului (cârligului)” înseamnă înălțimea măsurată perpendicular de la centrul punctului de articulație al racordului sau al cârligului de remorcare la nivelul solului în momentul racordării vehiculului tractor și a remorcii. Vehiculul și remorca trebuie să fie dispuse pe o suprafață plană în poziția de încercare completă, având montat pneul sau pneurile corespunzătoare care urmează să fie folosite la încercarea respectivă.

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

3.1.   Cererea de omologare a unui tip de pneu conform prezentului regulament trebuie să fie prezentată de producătorul pneului sau de reprezentatul său acreditat în mod corespunzător. Aceasta trebuie să specifice:

| 3.1.1. | Caracteristicile de performanță care urmează să fie evaluate pentru tipul de pneu; „nivelul emisiilor sonore de rulare” sau „nivelul de aderență pe suprafețele umede și nivelul emisiilor sonore de rulare”; |
| --- | --- |

3.1.1.

Caracteristicile de performanță care urmează să fie evaluate pentru tipul de pneu; „nivelul emisiilor sonore de rulare” sau „nivelul de aderență pe suprafețele umede și nivelul emisiilor sonore de rulare”;

| 3.1.2. | Denumirea producătorului; |
| --- | --- |

3.1.2.

Denumirea producătorului;

| 3.1.3. | Numele și adresa solicitantului; |
| --- | --- |

3.1.3.

Numele și adresa solicitantului;

| 3.1.4. | Adresa/adresele unității/unităților de producție; |
| --- | --- |

3.1.4.

Adresa/adresele unității/unităților de producție;

| 3.1.5. | Denumirea sau denumirile comerciale, descrierea/descrierile comerciale, marca/mărcile comerciale; |
| --- | --- |

3.1.5.

Denumirea sau denumirile comerciale, descrierea/descrierile comerciale, marca/mărcile comerciale;

| 3.1.6. | Clasa pneului (clasa C1, C2 sau C3) (a se vedea punctul 2.4. din prezentul regulament);






  3.1.6.1. | Gama de grosimi în secțiune pentru pneurile de clasă C1 (a se vedea punctul 6.1.1. din prezentul regulament);

  NOTĂ: Aceste informații sunt necesare numai pentru omologarea în ceea ce privește nivelul emisiilor sonore de rulare. |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

Clasa pneului (clasa C1, C2 sau C3) (a se vedea punctul 2.4. din prezentul regulament);

3.1.6.1.

Gama de grosimi în secțiune pentru pneurile de clasă C1 (a se vedea punctul 6.1.1. din prezentul regulament);

NOTĂ: Aceste informații sunt necesare numai pentru omologarea în ceea ce privește nivelul emisiilor sonore de rulare.

| 3.1.7. | Structura pneului; |
| --- | --- |

3.1.7.

Structura pneului;

| 3.1.8. | Pentru pneurile de clasă C1, se specifică:






  (a) | dacă sunt ranforsate (sau de suprasarcină), în cazul omologării în ceea ce privește nivelul emisiilor sonore de rulare; |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

Pentru pneurile de clasă C1, se specifică:

(a)

dacă sunt ranforsate (sau de suprasarcină), în cazul omologării în ceea ce privește nivelul emisiilor sonore de rulare;

| (b) | simbolul categoriei de viteză „Q” sau mai mică (fără a include „H”) sau „R” sau mai mare (inclusiv „H”) în cazul pneurilor „de iarnă” pentru omologare în ceea ce privește aderența pe suprafețele umede; |
| --- | --- |

(b)

simbolul categoriei de viteză „Q” sau mai mică (fără a include „H”) sau „R” sau mai mare (inclusiv „H”) în cazul pneurilor „de iarnă” pentru omologare în ceea ce privește aderența pe suprafețele umede;

| 3.1.9. | Categoria de utilizare (normal, de iarnă sau special); |
| --- | --- |

3.1.9.

Categoria de utilizare (normal, de iarnă sau special);

| 3.1.10. | O listă a indicativelor dimensiunii pneului cuprinse în respectiva cerere. |
| --- | --- |

3.1.10.

O listă a indicativelor dimensiunii pneului cuprinse în respectiva cerere.

3.2.   Cererea de omologare trebuie însoțită (în triplu exemplar) de:

| 3.2.1. | Detalii privind caracteristicile majore, în ceea ce privește efectele profilului/profilurilor canelurilor care urmează să fie folosite pentru gama specificată a dimensiunilor de pneuri asupra performanței pneului (nivelul emisiilor sonore de rulare sau, respectiv, aderența pe suprafețele umede). Aceste detalii pot fi reprezentate printr-un desen, printr-o fotografie sau printr-o descriere, dar ele trebuie să fie suficiente pentru a permite autorității de omologare de tip sau serviciului tehnic să stabilească dacă orice schimbare ulterioară a caracteristicilor majore va afecta negativ performanța pneului. Efectele pe care schimbările aduse detaliilor minore ale construcției pneului le au asupra performanței pneului vor fi evidente și se vor determina în urma controalelor privind conformitatea producției; |
| --- | --- |

3.2.1.

Detalii privind caracteristicile majore, în ceea ce privește efectele profilului/profilurilor canelurilor care urmează să fie folosite pentru gama specificată a dimensiunilor de pneuri asupra performanței pneului (nivelul emisiilor sonore de rulare sau, respectiv, aderența pe suprafețele umede). Aceste detalii pot fi reprezentate printr-un desen, printr-o fotografie sau printr-o descriere, dar ele trebuie să fie suficiente pentru a permite autorității de omologare de tip sau serviciului tehnic să stabilească dacă orice schimbare ulterioară a caracteristicilor majore va afecta negativ performanța pneului. Efectele pe care schimbările aduse detaliilor minore ale construcției pneului le au asupra performanței pneului vor fi evidente și se vor determina în urma controalelor privind conformitatea producției;

| 3.2.2. | Desenele sau fotografiile peretelui lateral al pneului, cu specificarea informațiilor prevăzute la punctul 3.1.4. de mai sus și marcarea de omologare menționată la punctul 5., trebuie să fie prezentate de îndată ce s-a stabilit producția, dar nu mai târziu de un an de la data acordării omologării de tip. |
| --- | --- |

3.2.2.

Desenele sau fotografiile peretelui lateral al pneului, cu specificarea informațiilor prevăzute la punctul 3.1.4. de mai sus și marcarea de omologare menționată la punctul 5., trebuie să fie prezentate de îndată ce s-a stabilit producția, dar nu mai târziu de un an de la data acordării omologării de tip.

3.3.   La cererea autorității de omologare de tip, solicitantul trebuie să prezinte mostre de pneuri pentru încercare sau exemplare ale rapoartelor de încercare ale serviciilor tehnice, transmise conform punctului 11. din prezentul regulament.

3.4.   În ceea ce privește cererea, încercarea se poate limita la o selecție pe baza condițiilor celor mai defavorabile, la libera apreciere a autorității de omologare de tip sau a serviciului tehnic desemnat.

3.5.   Laboratoarele și instalațiile de încercare ale unui producător de pneuri pot fi desemnate drept laborator autorizat iar autoritatea de omologare de tip are opțiunea de a fi reprezentată pe durata oricăror încercări.

4.   MARCAJE

4.1.   Toate pneurile reprezentând tipul de pneu trebuie să fie marcate conform Regulamentului CEE nr. 30 sau nr. 54, după caz.

4.2.   În special, pneurile trebuie să indice:

| 4.2.1. | Denumirea sau marca comercială a producătorului; |
| --- | --- |

4.2.1.

Denumirea sau marca comercială a producătorului;

| 4.2.2. | Descrierea comercială (a se vedea punctul 2.2.). Cu toate acestea, descrierea comercială nu este obligatorie atunci când aceasta coincide cu marca comercială; |
| --- | --- |

4.2.2.

Descrierea comercială (a se vedea punctul 2.2.). Cu toate acestea, descrierea comercială nu este obligatorie atunci când aceasta coincide cu marca comercială;

| 4.2.3. | Indicativul dimensiunii anvelopei; |
| --- | --- |

4.2.3.

Indicativul dimensiunii anvelopei;

| 4.2.4. | Inscripția „RANFORSAT” (REINFORCED) [sau, alternativ „SUPRASARCINĂ” (EXTRA LOAD)] în cazul în care pneul este clasificat ca ranforsat; |
| --- | --- |

4.2.4.

Inscripția „RANFORSAT” (REINFORCED) [sau, alternativ „SUPRASARCINĂ” (EXTRA LOAD)] în cazul în care pneul este clasificat ca ranforsat;

| 4.2.5. | Inscripția „M + S” (sau, alternativ „M.S” sau „M & S”) în cazul în care pneul este clasificat în categoria de utilizare „de iarnă”; |
| --- | --- |

4.2.5.

Inscripția „M + S” (sau, alternativ „M.S” sau „M & S”) în cazul în care pneul este clasificat în categoria de utilizare „de iarnă”;

| 4.2.6. | Inscripția „MPT” (sau, alternativ „ML” sau „ET”) cazul în care pneul este clasificat în categoria de utilizare „special”. |
| --- | --- |

4.2.6.

Inscripția „MPT” (sau, alternativ „ML” sau „ET”) cazul în care pneul este clasificat în categoria de utilizare „special”.

4.3.   Pneurile trebuie să prevadă spațiu adecvat pentru aplicarea mărcii de omologare conform anexei 2 la prezentul regulament.

4.4.   Marca de omologare trebuie să fie ștanțată sau imprimată în relief pe peretele lateral al pneului, trebuie să fie clar lizibilă și poziționată în zona inferioară a pneului pe cel puțin unul dintre pereții laterali.

4.4.1.   Cu toate acestea, în cazul pneurilor identificate prin simbolul „A” de configurație a îmbinării pneului cu janta, marcajul poate fi poziționat în orice loc pe peretele lateral exterior al pneului.

5.   OMOLOGAREA

5.1.   În cazul în care dimensiunea pneului reprezentativ prezentat pentru omologare în conformitate cu prezentul regulament îndeplinește cerințele punctelor 6. și 7. de mai jos, se acordă omologarea tipului de pneu respectiv.

5.2.   Se atribuie un număr de omologare tipului de pneu omologat. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de pneu.

5.3.   Decizia de acordare, extindere, sau refuzare a omologării unui tip de pneu în temeiul prezentului regulament trebuie comunicată părților contractante ale Acordului care pun în aplicare prezentul regulament prin intermediul unei fișe care corespunde modelului indicat în anexa 1 la regulament.

5.3.1.   Producătorii de pneuri au dreptul de a prezenta o cerere de extindere a omologării de tip pentru a cuprinde cerințele altor regulamente relevante pentru tipul de pneu. În acest caz, cererea de extindere a omologării trebuie să fie însoțită de un exemplar al comunicării/comunicărilor relevante privind omologarea de tip, emise de autoritatea relevantă de omologare de tip. Toate cererile de extindere a omologării/omologărilor trebuie să fie aprobate doar de către autoritatea de omologare de tip care a emis omologarea originală a pneului.

5.3.1.1.   Atunci când extinderea omologării este acordată pentru a încorpora în fișa de comunicare (a se vedea anexa 1 la prezentul regulament) certificarea/certificările conformității cu alte regulamente, numărul de omologare din fișa de comunicare trebuie să fie însoțit de unul sau mai multe sufixe pentru identificarea regulamentului/regulamentelor respective și a specificațiilor tehnice care au fost încorporate prin extinderea omologării. În relație cu fiecare sufix dat, numărul/numerele specific(e) al(e) omologării de tip și regulamentul respectiv trebuie să fie menționate la punctul 9. al fișei de comunicare.

5.3.1.2.   Sufixul identifică seria de amendamente ale specificației privind performanțele pneului conform regulamentului în cauză (de exemplu, S01 sau SW01 pentru identificarea primei serii de amendamente privind emisiile sonore de rulare pneu/drum sau privind atât emisiile sonore de rulare pneu/drum, cât și aderența pneului pe suprafețele umede). Nu se solicită identificarea seriei de amendamente în cazul în care regulamentul în cauză este în forma sa originală.

5.3.2.   Următoarele sufixe au fost deja rezervate pentru a identifica regulamentele specifice privind parametrii de performanță ai pneului:

| S | pentru identificarea conformității suplimentare cu cerințele privind emisiile sonore de rulare; |
| --- | --- |
| W | pentru identificarea conformității suplimentare cu cerințele privind aderența pneului pe suprafețele umede. |

S

pentru identificarea conformității suplimentare cu cerințele privind emisiile sonore de rulare;

W

pentru identificarea conformității suplimentare cu cerințele privind aderența pneului pe suprafețele umede.

La nevoie, vor fi definite alte sufixe.

5.4.   În spațiul menționat la punctul 4.3 și în conformitate cu cerințele punctului 4.4., pentru fiecare dimensiune de pneu, trebuie să se aplice, conform tipului de pneu omologat în temeiul prezentului regulament, o marcă de omologare internațională compusă:

| 5.4.1. | dintr-un cerc în care este înscrisă litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (2); |
| --- | --- |

5.4.1.

dintr-un cerc în care este înscrisă litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (2);

| 5.4.2. | din numărul de omologare, urmat de sufixul „S” sau „SW”, poziționat în dreapta (sau dedesubtul) cercului menționat la punctul 5.4.1., în cazul în care face parte din omologarea originală. În cazul în care omologarea este extinsă ulterior omologării inițiale, sufixul „S” sau „SW” trebuie să fie precedat de semnul „+” pentru a indica extinderea omologării; și |
| --- | --- |

5.4.2.

din numărul de omologare, urmat de sufixul „S” sau „SW”, poziționat în dreapta (sau dedesubtul) cercului menționat la punctul 5.4.1., în cazul în care face parte din omologarea originală. În cazul în care omologarea este extinsă ulterior omologării inițiale, sufixul „S” sau „SW” trebuie să fie precedat de semnul „+” pentru a indica extinderea omologării; și

| 5.4.3. | din sufixul/sufixele și identificarea cu orice serie relevantă de amendamente, în cazul în care există, astfel cum indică fișa de comunicare. |
| --- | --- |

5.4.3.

din sufixul/sufixele și identificarea cu orice serie relevantă de amendamente, în cazul în care există, astfel cum indică fișa de comunicare.

| 5.4.4. | Marcarea pe pereții laterali a sufixului/sufixelor adăugate la numărul de omologare suprimă obligația privind orice marcare suplimentară a numărului specific de omologare de tip în vederea conformității cu regulamentul/regulamentele la care se referă sufixul conform punctului 5.3.2. de mai sus. |
| --- | --- |

5.4.4.

Marcarea pe pereții laterali a sufixului/sufixelor adăugate la numărul de omologare suprimă obligația privind orice marcare suplimentară a numărului specific de omologare de tip în vederea conformității cu regulamentul/regulamentele la care se referă sufixul conform punctului 5.3.2. de mai sus.

5.5.   În cazul în care pneul este conform cu omologările de tip în temeiul unuia sau mai multor regulamente anexate la Acord în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul specificat la punctul 5.4.1. nu trebuie repetat. În acest caz, numerele și simbolurile suplimentare ale tuturor regulamentelor conform cărora a fost acordată omologarea în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament trebuie să fie aplicate în dreptul simbolului menționat la punctul 5.4.1. de mai sus.

5.6.   Anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple privind dispunerea mărcilor de omologare.

6.   SPECIFICAȚII

6.1.   Limitele emisiilor sonore de rulare măsurate prin metoda descrisă în anexa 3 la prezentul regulament.

6.1.1.   Pentru pneurile de clasă C1, valoarea emisiilor sonore de rulare nu trebuie să depășească valorile prezentate mai jos. Aceste valori se aplică atât pneurilor normale, cât și celor de iarnă și se referă la grosimea nominală în secțiune menționată la punctul 2.17.1.1. din Regulamentul nr. 30.

| Grosimea nominală în secțiune | Limita dB(A) |
| --- | --- |
| Cel mult 145 | 72 |
| Între 145 și 165 | 73 |
| Între 165 și 185 | 74 |
| Între 185 și 215 | 75 |
| Peste 215 | 76 |

Grosimea nominală în secțiune

Limita dB(A)

Cel mult 145

72

Între 145 și 165

73

Între 165 și 185

74

Între 185 și 215

75

Peste 215

76

6.1.1.1.   În cazul pneurilor de clasă C1 „ranforsate” (sau „de suprasarcină”) (a se vedea punctul 4.2.4. de mai sus), limitele specificate la punctul 6.1.1. cresc cu 1 dB(A).

6.1.1.2.   În cazul pneurilor de clasă C1 clasificate la categoria de utilizare „special” (a se vedea punctul 4.2.6. de mai sus), limitele specificate la punctul 6.1.1. cresc cu 2 dB(A).

6.1.2.   Pentru pneurile de clasă C2, valoarea emisiilor sonore de rulare în raport cu categoria de utilizare (a se vedea punctul 2.1. de mai sus) nu trebuie să depășească:

| Categoria de utilizare | Limita dB(A) |
| --- | --- |
| Normală | 75 |
| De iarnă | 77 |
| Specială | 78 |

Categoria de utilizare

Limita dB(A)

Normală

75

De iarnă

77

Specială

78

6.1.3.   Pentru pneurile de clasă C3, valoarea emisiilor sonore de rulare în raport cu categoria de utilizare (a se vedea punctul 2.1. de mai sus) nu trebuie să depășească:

| Categoria de utilizare | Limita dB(A) |
| --- | --- |
| Normală | 76 |
| De iarnă | 78 |
| Specială | 79 |

Categoria de utilizare

Limita dB(A)

Normală

76

De iarnă

78

Specială

79

6.2.   Aderența la terenul umed se va baza pe o procedură care compară fie coeficientul forței maxime de frânare („pbfc”), fie decelerația medie în regim („mfdd”) în raport cu valorile obținute de un pneu de încercare standard de referință (SRTT). Performanța relativă se specifică printr-un indice de aderență la terenul umed (G).

6.2.1.   Pentru pneurile de clasă C1 încercate în conformitate cu una din cele două proceduri menționate în anexa 5 la prezentul regulament, pneul trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:

| Categoria de utilizare | Indicele de aderență la terenul umed (G) |
| --- | --- |
| pneu de iarnă având un simbol de viteză („Q” sau mai mic minus „H”) care indică viteză maximă permisă de cel mult 160 km/h | ≥ 0,9 |
| pneu de iarnă având un simbol de viteză („R” sau mai mare, plus „H”) indicând o viteză maximă permisă de cel puțin 160 km/h | ≥ 1,0 |
| pneu normal (de tip rutier) | ≥ 1,1 |

Categoria de utilizare

Indicele de aderență la terenul umed (G)

pneu de iarnă având un simbol de viteză („Q” sau mai mic minus „H”) care indică viteză maximă permisă de cel mult 160 km/h

≥ 0,9

pneu de iarnă având un simbol de viteză („R” sau mai mare, plus „H”) indicând o viteză maximă permisă de cel puțin 160 km/h

≥ 1,0

pneu normal (de tip rutier)

≥ 1,1

7.   MODIFICĂRI ALE TIPULUI DE PNEU ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII

7.1.   Orice modificare a tipului de pneu, care poate influența caracteristicile de performanță omologate în conformitate cu prezentul regulament, trebuie să fie comunicată autorității de omologare de tip care a omologat tipul de pneu. Autoritatea poate fie:

| 7.1.1. | să considere că modificările nu pot avea un efect advers apreciabil asupra caracteristicilor de performanță omologate și că tipul de pneu va fi conform cu cerințele prezentului regulament, fie |
| --- | --- |

7.1.1.

să considere că modificările nu pot avea un efect advers apreciabil asupra caracteristicilor de performanță omologate și că tipul de pneu va fi conform cu cerințele prezentului regulament, fie

| 7.1.2. | să solicite prezentarea de mostre suplimentare pentru încercare sau rapoarte de încercare suplimentare ale serviciului tehnic desemnat. |
| --- | --- |

7.1.2.

să solicite prezentarea de mostre suplimentare pentru încercare sau rapoarte de încercare suplimentare ale serviciului tehnic desemnat.

| 7.1.3. | Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificărilor, trebuie să fie transmisă prin procedeul menționat la punctul 5.3. din prezentul regulament părților contractante ale Acordului care pun în aplicare prezentul regulament. |
| --- | --- |

7.1.3.

Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificărilor, trebuie să fie transmisă prin procedeul menționat la punctul 5.3. din prezentul regulament părților contractante ale Acordului care pun în aplicare prezentul regulament.

| 7.1.4. | Autoritatea de omologare de tip care acordă extinderea omologării atribuie un număr de serie pentru o astfel de extindere care trebuie să figureze în fișa de comunicare. |
| --- | --- |

7.1.4.

Autoritatea de omologare de tip care acordă extinderea omologării atribuie un număr de serie pentru o astfel de extindere care trebuie să figureze în fișa de comunicare.

8.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile privind conformitatea producției trebuie să fie conforme cu cele stabilite în Acord, apendicele 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu următoarele cerințe:

| 8.1. | Orice pneu omologat în temeiul prezentului regulament trebuie să fie fabricat în așa fel încât să respecte caracteristicile de performanță ale tipului de pneu omologat și să satisfacă cerințele punctului 6. de mai sus; |
| --- | --- |

8.1.

Orice pneu omologat în temeiul prezentului regulament trebuie să fie fabricat în așa fel încât să respecte caracteristicile de performanță ale tipului de pneu omologat și să satisfacă cerințele punctului 6. de mai sus;

| 8.2. | În vederea verificării conformității specificate la punctul 8.1. anterior, se prelevă din producția de serie o mostră aleatorie de pneuri purtând marca de omologare cerută de prezentul regulament. Frecvența normală a verificării conformității producției trebuie să fie de cel puțin o dată la doi ani.






  8.2.1. | În cazul verificărilor în ceea ce privește omologările în conformitate cu punctul 6.2., acestea se realizează folosind aceeași procedură (a se vedea anexa 5 la prezentul regulament) ca cea adoptată pentru omologarea inițială, iar autoritatea de omologare de tip trebuie să se asigure că toate pneurile care se încadrează la un tip omologat respectă cerința de omologare. Evaluarea trebuie să se bazeze pe volumul de producție al fiecărui tip de pneu de la fiecare instalație de fabricație, luând în considerare sistemul/sistemele de gestionare a calității operate de producător. Atunci când procedura de testare implică încercarea concomitentă a unui număr de pneuri, de exemplu, un set de patru pneuri în scopul încercării aderenței pe terenul umed în conformitate cu procedura standard a vehiculelor menționată în anexa 5 la prezentul regulament, atunci setul trebuie să fie considerat drept o singură unitate, în scopul calculării numărului de pneuri care urmează să fie încercate. |
| --- | --- | --- |

8.2.

În vederea verificării conformității specificate la punctul 8.1. anterior, se prelevă din producția de serie o mostră aleatorie de pneuri purtând marca de omologare cerută de prezentul regulament. Frecvența normală a verificării conformității producției trebuie să fie de cel puțin o dată la doi ani.

8.2.1.

În cazul verificărilor în ceea ce privește omologările în conformitate cu punctul 6.2., acestea se realizează folosind aceeași procedură (a se vedea anexa 5 la prezentul regulament) ca cea adoptată pentru omologarea inițială, iar autoritatea de omologare de tip trebuie să se asigure că toate pneurile care se încadrează la un tip omologat respectă cerința de omologare. Evaluarea trebuie să se bazeze pe volumul de producție al fiecărui tip de pneu de la fiecare instalație de fabricație, luând în considerare sistemul/sistemele de gestionare a calității operate de producător. Atunci când procedura de testare implică încercarea concomitentă a unui număr de pneuri, de exemplu, un set de patru pneuri în scopul încercării aderenței pe terenul umed în conformitate cu procedura standard a vehiculelor menționată în anexa 5 la prezentul regulament, atunci setul trebuie să fie considerat drept o singură unitate, în scopul calculării numărului de pneuri care urmează să fie încercate.

| 8.3. | Se consideră că producția este conformă cu cerințele din prezentul regulament, în cazul în care nivelurile măsurate respectă limitele specificate la punctul 6.1. de mai sus, cu o toleranță suplimentară de +1 dB(A) pentru eventuale variații privind producția de masă. |
| --- | --- |

8.3.

Se consideră că producția este conformă cu cerințele din prezentul regulament, în cazul în care nivelurile măsurate respectă limitele specificate la punctul 6.1. de mai sus, cu o toleranță suplimentară de +1 dB(A) pentru eventuale variații privind producția de masă.

9.   SANCȚIUNI ÎN CAZUL NECONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

9.1.   Omologarea acordată în ceea ce privește un tip de pneu în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care cerințele prevăzute la punctul 8. de mai sus nu sunt respectate sau oricare dintre pneurile de un anumit tip depășește limitele specificate la punctul 8.3 de mai sus.

9.2.   În cazul în care o parte contractantă a Acordului, care pune în aplicare prezentul regulament, retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, ea trebuie, în consecință, să notifice celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui exemplar al fișei de omologare care corespunde modelului din anexa 1 la regulament.

10.   OPRIREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul unei omologări încetează definitiv producția unui tip de pneu omologat în conformitate cu prezentul regulament, el trebuie să informeze autoritatea care a acordat omologarea în privința acestui fapt. În urma primirii comunicării relevante, autoritatea respectivă transmite aceste informații celorlalte părți ale Acordului din 1958 care pun în aplicare prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare care corespunde modelului din anexa 1 la regulament.

11.   NUMELE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE CARE EFECTUEAZĂ TESTELE DE OMOLOGARE, PRECUM ȘI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

11.1.   Părțile contractante ale Acordului care pun în aplicare prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite numele și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea testelor de omologare, precum și ale departamentelor administrative care acordă omologarea și cărora trebuie să li se trimită fișele de certificare a omologării sau de extindere, de refuz sau de retragere a omologării emise în alte țări.

12.   DISPOZIȚII INTRODUCTIVE

12.1.   Începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile contractante care pun în aplicare regulamentul nu pot:

| (a) | să refuze acordarea unei omologări a CEE pentru un tip de pneu în temeiul prezentului regulament; sau |
| --- | --- |

(a)

să refuze acordarea unei omologări a CEE pentru un tip de pneu în temeiul prezentului regulament; sau

| (b) | să interzică vânzarea sau punerea în circulație a unui pneu |
| --- | --- |

(b)

să interzică vânzarea sau punerea în circulație a unui pneu

în cazul în care acesta întră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și este conform cu cerințele specificate în prezentul regulament.

12.2.   Începând cu 4 august 2003, o parte contractantă care pune în aplicare prezentul regulament refuză acordarea omologării naționale a unui tip de pneu în cazul în care pneul intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și nu este conform cu cerințele specificate în prezentul regulament.

12.3.   În termen de 24 de luni după data intrării în vigoare a seriei 01 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament în ceea ce privește nivelul de aderență al pneurilor în condiții de rulare pe suprafețe umede nu acordă omologări decât în cazul în care tipul de pneu de omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament modificat prin seria 01 de amendamente.

12.4.   Începând cu datele prezentate mai jos, o parte contractantă care aplică prezentul regulament refuză permisiunea vânzării sau a punerii în circulație a unui tip de pneu care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și care nu îndeplinește cerințele prezentului regulament.

| Pentru pneuri de clasă C1 cu o grosime în secțiune de cel mult 185 | 1 octombrie 2009 |
| --- | --- |
| Pentru pneuri de clasă C1 cu o grosime în secțiune cuprinsă între 185 și 215 | 1 octombrie 2010 |
| Pentru pneuri de clasă C1 cu o grosime în secțiune de peste 215 | 1 octombrie 2011 |
| Pentru pneuri de clasă C2 și clasă C3 | 1 octombrie 2009 |

Pentru pneuri de clasă C1 cu o grosime în secțiune de cel mult 185

1 octombrie 2009

Pentru pneuri de clasă C1 cu o grosime în secțiune cuprinsă între 185 și 215

1 octombrie 2010

Pentru pneuri de clasă C1 cu o grosime în secțiune de peste 215

1 octombrie 2011

Pentru pneuri de clasă C2 și clasă C3

1 octombrie 2009

Înainte de datele specificate mai sus, părțile contractante care pun în aplicare prezentul regulament nu pot cere pentru vânzarea sau punerea în circulație a unui pneu de înlocuire care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament ca acesta să fie conform cu cerințele prezentului regulament.

---

(1)  În conformitate cu anexa 7 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 astfel cum a fost modificat ultima dată prin Amend.4).

(2)  1 pentru Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (vacant), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federația Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croația, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (vacant), 31 pentru Bosnia și Herțegovina, 32 pentru Letonia, 33 (vacant), 34 pentru Bulgaria, 35 (vacant), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (vacant), 39 pentru Azerbaidjan, 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (vacant), 42 pentru Comunitatea Europeană (omologările se acordă de către statele membre ale acesteia, folosindu-se simbolul CEE respectiv), 43 pentru Japonia, 44 (vacant), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud, 48 pentru Noua Zeelandă, 49 pentru Cipru, 50 pentru Malta, 51 pentru Republica Coreea, 52 pentru Malaezia, 53 pentru Thailanda, 54, 55 (vacant) și 56 pentru Muntenegru. Numerele ulterioare urmează a fi atribuite altor țări, în ordinea cronologică în care acestea ratifică sau aderă la Acordul privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații, iar numărul distinctiv astfel atribuit se comunică părților contractante ale acordului de către Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite.

---

ANEXA 1

COMUNICARE

[format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

ANEXA 2

DISPUNEREA MĂRCILOR DE OMOLOGARE

(a se vedea punctul 5.4. din prezentul regulament)

Mărci de omologare în conformitate cu Regulamentul nr. 117

EXEMPLUL 1

Image

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe o anvelopă pneumatică, indică faptul că un pneu în cauză a fost omologat în Țările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 117 [marcat numai cu S (zgomot de rulare)], cu numărul de omologare 001234. Primele două cifre ale numărului de omologare (00) indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele din prezentul regulament în forma sa originală.

EXEMPLUL 2

Image

Marca de omologare de mai sus indică faptul că pneul în cauză a fost omologat în Țările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 117 [marcat cu S (zgomot de rulare) sau atât cu S (zgomot de rulare), cât și cu W (aderență la teren umed)], cu numărul de omologare 011234. Acest lucru arată că omologarea este pentru S sau SW. Primele două cifre ale numărului de omologare (01) indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu seria 01 de amendamente.

Apendicele 1

Omologarea în conformitate cu regulamentul nr. 117 care coincide cu omologarea în conformitate cu regulamentele nr. 30 sau 54 (1)

EXEMPLUL 1

Image

Marca de omologare de mai sus indică faptul că pneul în cauză a fost omologat în Țările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 117 [marcat cu S (zgomot de rulare)] cu numărul de omologare 011234 și cu Regulamentul nr. 30, cu numărul de omologare 023637. Primele două cifre ale numărului de omologare (01) indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu seria 01 de amendamente, dar Regulamentul nr. 30 a inclus seria 02 de amendamente.

EXEMPLUL 2

Image

Marca de omologare de mai sus indică faptul că pneul în cauză a fost omologat în Țările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 117 [marcat cu S (zgomot de rulare) sau cu SW (zgomot de rulare și aderență la teren umed)], cu numărul de omologare 011234 și cu Regulamentul nr. 30, cu numărul de omologare 023637. Primele două cifre ale numărului de omologare (01) indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu seria 01 de amendamente, dar Regulamentul nr. 30 a inclus seria 02 de amendamente.

EXEMPLUL 3

Image

Marca de omologare de mai sus indică faptul că pneul în cauză a fost omologat în Țările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 117, cu seria 01 de amendamente cu numărul de omologare 011234 (marcat numai cu S) și cu Regulamentul nr. 54. Acest lucru arată că omologarea este numai pentru zgomotul de rulare (S), întrucât Regulamentul nr. 54 a omologat pneuri care, în prezent, nu pot fi omologate pentru aderența pe suprafețe umede. Primele două cifre ale numărului de omologare (01) din Regulamentul nr. 117 în conjuncție cu „S” indică faptul că omologarea inițială a fost acordată în conformitate cu Regulamentul nr. 117 care a inclus seria 01 de amendamente. Primele două cifre ale Regulamentul nr. 54 (00) indică faptul că acest regulament era în forma sa originală.

---

(1)  Omologările în conformitate cu Regulamentul nr. 117 pentru pneurile care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului nr. 54 nu includ, în prezent, cerințe privind aderența pe suprafețe umede.

Apendicele 2

Extinderile de combinare a omologărilor emise în conformitate cu regulamentele nr. 117, 30 sau 54 (1)

EXEMPLUL 1

Image

Marca de omologare de mai sus indică faptul că pneul în cauză a fost omologat inițial în Țările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 30 și cu seria 02 de amendamente, cu numărul de omologare 023637. El este marcat, de asemenea, cu + S (zgomot de rulare) care indică faptul că omologarea sa este extinsă în conformitate cu Regulamentul nr. 117. Primele două cifre ale numărului de omologare (02) indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu Regulamentul nr. 30 care a inclus seria 02 de amendamente. Semnul (+) indică faptul că omologarea inițială a fost acordată în conformitate cu Regulamentul nr. 30 și a fost extinsă pentru a include omologarea/omologările specificate în Regulamentul nr. 117.

EXEMPLUL 2

Image

Marca de omologare de mai sus indică faptul că pneul în cauză a fost omologat inițial în Țările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 30 și cu seria 02 de amendamente, cu numărul de omologare 023637. Acest lucru arată că omologarea este pentru S (zgomot de rulare) sau S (zgomot de rulare) și W (aderența pe suprafețe umede). Semnul S sau SW urmat de (01) indică faptul că omologarea pneului a fost extinsă în conformitate cu Regulamentul nr. 117 care a inclus seria 01 de amendamente. Primele două cifre ale numărului de omologare (02) indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu Regulamentul nr. 30 care a inclus seria 02 de amendamente. Semnul (+) indică faptul că omologarea inițială a fost acordată în conformitate cu Regulamentul nr. 30 și a fost extinsă pentru a include omologarea/omologările specificate în Regulamentul nr. 117.

---

(1)  Omologările în conformitate cu Regulamentul nr. 117 pentru pneurile care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului nr. 54 nu includ, în prezent, cerințe privind aderența pe suprafețe umede.

---

ANEXA 3

METODA DE TRECERE ÎN ROATĂ LIBERĂ PENTRU MĂSURAREA EMISIILOR SONORE DE RULARE

0.   INTRODUCERE

Metoda prezentată conține specificații privind instrumentele de măsurare, condițiile de măsurare și metoda de măsurare pentru obținerea nivelului sonor al unui set de pneuri montat la un vehicul de încercare care rulează pe o suprafață de drum specificată. Se înregistrează nivelul maxim de presiune acustică, atunci când vehiculul de încercare rulează în roată liberă, cu ajutorul unor microfoane amplasate la distanță; rezultatul final al unei viteze de referință se obține cu ajutorul analizei de regresie liniară. Rezultatele respective ale încercării nu pot fi raportate la zgomotul produs de pneuri măsurat în timpul accelerării cu motorul în funcțiune sau în timpul decelerării la frânare.

1.   INSTRUMENTE DE MĂSURĂ

1.1.   Măsurători acustice

Sonometrul sau alt sistem de măsurare echivalent, cu un ecran recomandat de producător, trebuie să îndeplinească cel puțin cerințele pentru instrumente de tipul 1 în conformitate cu IEC 60651:1979/A1:1993, ediția a doua.

Măsurătorile trebuie să se efectueze cu o ponderare a frecvenței A și cu o ponderare de timp F.

În cazul în care se folosește un sistem care prevede o monitorizare periodică a nivelului sonor ponderat A, intervalul de timp dintre două măsurători nu ar trebui să depășească 30 ms.

1.1.1.   Etalonare

La începutul și la sfârșitul fiecărei sesiuni de măsurare, sistemul de măsurare trebuie să fie verificat în ansamblu cu ajutorul unui aparat de etalonare acustică care să îndeplinească cerințele pentru aparate de etalonare acustică din cel puțin clasa de precizie 1 în conformitate cu IEC 60942:1988. Fără alte reglări, diferența dintre valorile obținute pentru două verificări consecutive trebuie să fie mai mică sau egală cu 0,5 dB. În cazul în care se depășește această valoare, rezultatele măsurătorilor obținute de la ultima verificare anterioară satisfăcătoare nu se consideră valide.

1.1.2.   Respectarea cerințelor

Respectarea de către dispozitivul de etalonare acustică a cerințelor din IEC 60942:1988 trebuie să se verifice o dată pe an, iar respectarea de către sistemul de instrumente a cerințelor din IEC 60651:1979/A1:1993 ediția a doua trebuie să se verifice cel puțin o dată la doi ani într-un laborator autorizat pentru efectuarea de etalonări în conformitate cu standarde corespunzătoare.

1.1.3.   Amplasarea microfonului

Microfonul (sau microfoanele) trebuie amplasate la o distanță de 7,5 m ± 0,05 m față de linia de referință a pistei CC′ (figura 1) și de 1,2 m ± 0,02 m față de sol. Axa sa de sensibilitate maximă trebuie să fie orizontală și perpendiculară pe traiectoria vehiculului (linia CC′).

1.2.   Măsurători de viteză

Viteza vehiculului trebuie măsurată atunci când capătul din față al vehiculului a atins linia PP′ (figura 1), cu ajutorul unor instrumente cu o precizie de ± 1 km/h sau mai mare.

1.3.   Măsurători de temperatură

Este obligatorie măsurarea temperaturii aerului și a suprafeței de încercare.

Dispozitivele de măsurare a temperaturii trebuie să aibă o precizie de ± 1 °C.

1.3.1.   Temperatura aerului

Senzorul de temperatură trebuie amplasat într-un loc deschis în apropiere de microfon, astfel încât să fie expus la curentul de aer și protejat față de radiațiile solare directe. Această protecție se poate realiza cu ajutorul unui ecran protector sau a altui dispozitiv asemănător. Senzorul ar trebui amplasat la o înălțime de 1,2 m ± 0,1 m față de nivelul suprafeței de încercare pentru a reduce la minimum efectele radiației termice a suprafeței de încercare la curenți de aer slabi.

1.3.2.   Temperatura suprafeței de încercare

Senzorul de temperatură trebuie amplasat într-un punct în care temperatura măsurată să fie reprezentativă pentru temperatura din urmele roților, fără să interfereze cu măsurarea zgomotului.

În cazul în care instrumentul utilizat este prevăzut cu senzor de temperatură de contact, se aplică o pastă conducătoare termic între suprafață și senzor pentru a asigura un contact termic adecvat.

În cazul în care se folosește un termometru cu radiație (pirometru), acesta trebuie amplasat la o înălțime care să permită acoperirea unui câmp de măsurare cu diametrul ≥ 0,1 m.

1.4.   Măsurarea vântului

Dispozitivul trebuie să poată să măsoare viteza vântului cu o toleranță de ± 1 m/s. Vântul trebuie măsurat la înălțimea microfonului. Trebuie înregistrată direcția vântului în raport cu direcția de condus.

2.   CONDIȚII DE MĂSURARE

2.1.   Poligonul de încercare

Poligonul de încercare trebuie să cuprindă o secțiune centrală înconjurată de o zonă perfect plană pentru încercare. Secțiunea destinată pentru măsurători trebuie să fie plană pe toată suprafața; suprafața de încercare trebuie să fie uscată și curată pentru toate măsurătorile. Suprafața de încercare nu trebuie să fie răcită artificial în timpul sau înaintea încercării.

Pista de încercare trebuie să fie astfel încât să se atingă condițiile de câmp sonor liber între sursa de zgomot și microfon în limita a 1 dB(A). Aceste condiții se consideră îndeplinite atunci când nu există obiecte de mari dimensiuni care să reflecte sunetul, cum ar fi garduri, stânci, poduri sau clădiri pe o distanță de 50 m de centrul secțiunii de măsurare. Suprafața pistei de încercare și dimensiunile poligonului de încercare trebuie să fie conforme cu dispozițiile anexei 4.

Trebuie să se prevadă o porțiune centrală cu o rază de cel puțin 10 m care să nu prezinte zăpadă afânată, iarbă înaltă, teren afânat, zgură etc. Nu trebuie să existe niciun obstacol în vecinătatea microfonului care să poată afecta câmpul sonor și nicio persoană nu trebuie să se afle între microfon și sursa de zgomot. Operatorul care efectuează măsurătorile și orice alți observatori care asistă la măsurători trebuie să se poziționeze astfel încât să nu influențeze indicațiile afișate de instrumentele de măsurare.

2.2.   Condiții meteorologice

Măsurătorile nu trebuie efectuate în condiții atmosferice defavorabile. Trebuie să se ia măsuri pentru ca rezultatele să nu fie afectate de rafale de vânt. Nu trebuie să se efectueze încercări atunci când viteza vântului la înălțimea microfonului este mai mare de 5 m/s.

Nu trebuie să se efectueze măsurători în cazul în care temperatura aerului este sub 5 °C sau peste 40 °C sau în cazul în care temperatura suprafeței de încercare este sub 5 °C sau peste 50 °C.

2.3.   Zgomotul ambiant

2.3.1.   Nivelul zgomotului de fond (inclusiv orice zgomot produs de vânt) trebuie să fie cu cel puțin 10 dB(A) mai mic decât emisiile sonore de rulare măsurate. Se poate monta un ecran paravânt la microfon cu condiția să se țină seama de efectul acestuia asupra sensibilității și caracteristicilor de direcție ale microfonului.

2.3.2.   Orice măsurători afectate de un vârf sonor care nu pare a avea legătură cu caracteristicile nivelului sonor general al pneurilor nu se iau în considerare.

2.4.   Cerințe pentru vehiculul de încercare

2.4.1.   Generalități

Vehiculul de încercare trebuie să fie un autovehicul prevăzut cu patru pneuri nejumelate pe două axe.

2.4.2.   Încărcătura vehiculului

Vehiculul trebuie încărcat în conformitate cu dispozițiile referitoare la sarcina pe pneurile de încercare de la punctul 2.5.2 prezentat în continuare.

2.4.3.   Ampatament

Ampatamentul dintre două axe prevăzute cu pneuri de încercare pentru pneuri de clasă C1 trebuie să fie mai mic de 3,50 m, iar cel pentru pneuri de clasă C2 și clasă C3 trebuie să fie mai mic de 5 m.

2.4.4.   Măsuri pentru reducerea la minimum a influenței vehiculului asupra măsurătorilor nivelului sonor

Pentru a evita afectarea semnificativă a zgomotului de rulare produs de pneuri de construcția vehiculului de încercare, se precizează următoarele cerințe și recomandări.

2.4.4.1.   Cerințe:

| (a) | vehiculul nu trebuie echipat cu apărătoare de noroi sau cu alte dispozitive suplimentare de evitare a stropirii; |
| --- | --- |

(a)

vehiculul nu trebuie echipat cu apărătoare de noroi sau cu alte dispozitive suplimentare de evitare a stropirii;

| (b) | nu este permisă adăugarea sau păstrarea componentelor care pot ecrana zgomotul produs de pneuri în imediata vecinătate a jantei și a pneurilor; |
| --- | --- |

(b)

nu este permisă adăugarea sau păstrarea componentelor care pot ecrana zgomotul produs de pneuri în imediata vecinătate a jantei și a pneurilor;

| (c) | alinierea roților (convergența, unghiul de cădere, unghiul de fugă) se face în conformitate cu recomandările constructorului vehiculului; |
| --- | --- |

(c)

alinierea roților (convergența, unghiul de cădere, unghiul de fugă) se face în conformitate cu recomandările constructorului vehiculului;

| (d) | nu se poate monta niciun material suplimentar de absorbție acustică în nișa roții sau sub cadrul inferior; |
| --- | --- |

(d)

nu se poate monta niciun material suplimentar de absorbție acustică în nișa roții sau sub cadrul inferior;

| (e) | suspensia trebuie să fie în stare bună și să nu antreneze o diminuare anormală a gărzii la sol atunci când vehiculul este încărcat în conformitate cu cerințele de încercare. În cazul în care este disponibil, se reglează sistemul de ajustare a nivelului caroseriei pentru a obține o gardă la sol normală pentru starea neîncărcată în timpul încercării. |
| --- | --- |

(e)

suspensia trebuie să fie în stare bună și să nu antreneze o diminuare anormală a gărzii la sol atunci când vehiculul este încărcat în conformitate cu cerințele de încercare. În cazul în care este disponibil, se reglează sistemul de ajustare a nivelului caroseriei pentru a obține o gardă la sol normală pentru starea neîncărcată în timpul încercării.

2.4.4.2.   Recomandări pentru evitarea zgomotului parazit:

| (a) | Se recomandă îndepărtarea sau modificarea componentelor de pe vehicul care ar putea contribui la zgomotul de fond produs de vehicul. Orice îndepărtări sau modificări se înregistrează în raportul de încercare; |
| --- | --- |

(a)

Se recomandă îndepărtarea sau modificarea componentelor de pe vehicul care ar putea contribui la zgomotul de fond produs de vehicul. Orice îndepărtări sau modificări se înregistrează în raportul de încercare;

| (b) | În timpul încercării, ar trebui să se ia măsuri pentru o bună aplicare a frânelor, pentru a nu produce zgomot de frâne; |
| --- | --- |

(b)

În timpul încercării, ar trebui să se ia măsuri pentru o bună aplicare a frânelor, pentru a nu produce zgomot de frâne;

| (c) | Trebuie să se ia măsuri pentru ca ventilatoarele acționate electric să nu fie în funcțiune; |
| --- | --- |

(c)

Trebuie să se ia măsuri pentru ca ventilatoarele acționate electric să nu fie în funcțiune;

| (d) | Ferestrele și plafonul culisant ale vehiculului trebuie să fie închise în timpul încercării. |
| --- | --- |

(d)

Ferestrele și plafonul culisant ale vehiculului trebuie să fie închise în timpul încercării.

2.5.   Pneuri

2.5.1.   Generalități

Pe vehiculul de încercare trebuie montate patru pneuri identice. În cazul pneurilor cu un indice al capacității de încărcare mai mare de 121 și pentru care nu se prevăd indicații de montare jumelată, două dintre aceste pneuri din același tip și aceeași gamă trebuie montate pe axul din spate al vehiculului de încercare; axul din față se echipează cu pneuri de dimensiune adecvată pentru sarcina pe ax și se egalizează până la adâncimea minimă pentru a reduce la minimum influența zgomotului de contact pneu/drum menținând în același timp un nivel suficient de siguranță. Pneurile de iarnă care pot fi prevăzute, în anumite state membre care sunt părți contractante ale Acordului, cu știfturi în vederea îmbunătățirii aderenței trebuie să fie supuse încercărilor fără aceste știfturi. Pneurile pentru care există cerințe speciale de montare trebuie să fie supuse încercărilor în conformitate cu cerințele respective (de exemplu, sensul de rotire). Adâncimea canelurilor pneurilor trebuie să fie maximă înainte de rodaj.

Pneurile trebuie încercate pe jante autorizate de producătorul pneurilor.

2.5.2.   Sarcina pe pneu

Pentru fiecare pneu al vehiculului de încercare, încărcarea de încercare Qt trebuie să fie cuprinsă între 50 % și 90 % din încărcarea de referință Qr, dar încărcarea medie de încercare Qt,avr a tuturor pneurilor trebuie să fie de 75 % ± 5 % din încărcarea de referință Qr.

Pentru toate pneurile, încărcarea de referință Qr corespunde masei maxime aferente indicelui capacității de încărcare al pneului. În cazul în care indicele capacității de încărcare este compus din două numere separate de o bară oblică (/), se ia în considerare primul număr.

2.5.3.   Presiunea de umflare a pneului

Fiecare pneu montat la vehiculul de încercare trebuie să aibă o presiune de încercare Pt care să nu fie mai mare decât presiunea de referință Pr și care să se încadreze în intervalul următor:

Formula

Pentru clasa C2 și clasa C3, presiunea de referință Pr este presiunea corespunzătoare indicelui de presiune marcat pe peretele lateral.

Pentru clasa C1, presiunea de referință este Pr = 250 kPa pentru pneurile „standard” și 290 kPa pentru cele „ranforsate”; presiunea minimă de încercare este Pt = 150 kPa.

2.5.4.   Pregătiri înainte de încercare

Pneurile trebuie să fie „rodate” înainte de încercare pentru a îndepărta nodulii din fabricație sau alte tipuri de caracteristici ale profilurilor care pot rezulta în urma procesului de turnare și modelare. Această operație necesită în mod normal echivalentul a 100 km de folosire normală pe drum.

Pneurile montate la un vehicul de încercare trebuie să se rotească în același sens ca și în timpul rodării.

Înainte de încercare pneurile se încălzesc prin rulare în condiții de încercare.

3.   METODA DE ÎNCERCARE

3.1.   Condiții generale

Pentru toate măsurătorile, vehiculul trebuie condus în linie dreaptă pe secțiunea de măsurare (AA′ până la BB′) astfel încât planul median longitudinal al vehiculului să fie cât mai aproape de linia CC′.

Atunci când capătul din față al vehiculului atinge linia AA′, conducătorul auto al vehiculului trebuie să pună selectorul de viteze în punctul mort și să oprească motorul. În cazul în care vehiculul de încercare produce un zgomot anormal (de exemplu, ventilator, autoaprindere) în timpul măsurătorii, încercarea nu trebuie luată în considerare.

3.2.   Natura și numărul măsurătorilor

Nivelul sonor maxim exprimat în decibeli ponderați A [dB(A)] trebuie să se măsoare până la prima zecimală în timp ce vehiculul rulează în roată liberă între liniile AA′ și BB′ (figura 1 – capătul din față al vehiculului pe linia AA′, capătul din spate al vehiculului pe linia BB′). Această valoare va constitui rezultatul măsurătorii.

Trebuie să se efectueze cel puțin patru măsurători pe fiecare parte a vehiculului de încercare la viteze de încercare mai mici decât viteza de referință specificată la punctul 4.1 și cel puțin patru măsurători la viteze de încercare mai mari decât viteza de referință. Diferențele între viteze trebuie să fie aproximativ egale pe intervalul de viteză specificat la punctul 3.3.

3.3.   Intervalul vitezelor de încercare

Vitezele vehiculului de încercare trebuie să fie cuprinse în intervalul următor:

| (a) | 70 km/h-90 km/h pentru pneurile de clasă C1 și C2; |
| --- | --- |

(a)

70 km/h-90 km/h pentru pneurile de clasă C1 și C2;

| (b) | 60 km/h-80 km/h pentru pneurile de clasă C3. |
| --- | --- |

(b)

60 km/h-80 km/h pentru pneurile de clasă C3.

4.   INTERPRETAREA REZULTATELOR

Măsurătoarea nu este considerată valabilă în cazul în care se înregistrează o discrepanță anormală între valori (a se vedea punctul 2.3.2. din prezenta anexă).

4.1.   Determinarea rezultatelor încercării

Viteza de referință Vref folosită pentru a determina rezultatul final va fi:

| (a) | de 80 km/h pentru pneurile de clasă C1 și C2; |
| --- | --- |

(a)

de 80 km/h pentru pneurile de clasă C1 și C2;

| (b) | de 70 km/h pentru pneurile de clasă C3. |
| --- | --- |

(b)

de 70 km/h pentru pneurile de clasă C3.

4.2.   Analiza de regresie a măsurătorilor de zgomot de rulare

Nivelul sonor de rulare pneu/drum LR în dB(A) se determină printr-o analiză de regresie pe baza formulei:

Formula

unde:

| | este valoarea medie a nivelurilor sonore de rulare Li măsurate în dB(A): |
| --- | --- |
| n | este numărul măsurătorii (n ≥ 16), |
| | este valoarea medie a logaritmilor vitezelor Vi:

  cu νi = lg (Vi/Vref) |
| a | este panta liniei de regresie în dB(A): |

Formula

este valoarea medie a nivelurilor sonore de rulare Li măsurate în dB(A):

n

este numărul măsurătorii (n ≥ 16),

Formula

este valoarea medie a logaritmilor vitezelor Vi:

Formula cu νi = lg (Vi/Vref)

a

este panta liniei de regresie în dB(A):

4.3.   Corecția de temperatură

Pentru pneurile de clasă C1 și C2, rezultatul final trebuie normalizat la o temperatură de referință de suprafață de încercare θref aplicând corecția de temperatură, în conformitate cu formula următoare:

LR(θref) = LR(θ) + K(θref – θ)

| unde | θ | = temperatura măsurată a suprafeței de încercare, |
| --- | --- | --- |
| θref | = 20 °C, |

unde

θ

= temperatura măsurată a suprafeței de încercare,

θref

= 20 °C,

Pentru pneurile de clasă C1, coeficientul K este – 0,03 db(A)/°C, când θ > θref și – 0,06 dB(A)/°C când θ < θref.

Pentru pneurile de clasă C2, coeficientul K este – 0,02 dB(A)/°C.

În cazul în care temperatura măsurată a suprafeței de încercare nu variază cu mai mult de 5 °C în timpul tuturor măsurătorilor necesare pentru a determina nivelul sonor al unui set de pneuri, corecția de temperatură se poate face numai la ultimul nivel sonor de rulare raportat, astfel cum se indică mai sus, folosind valoarea mediei aritmetice a temperaturilor măsurate. În caz contrar, fiecare nivel sonor măsurat Li se corectează folosind temperatura din momentul înregistrării zgomotului.

Nu se va face nicio corecție de temperatură pentru pneurile de clasă C3.

4.4.   Pentru a lua în calcul orice imprecizii ale instrumentelor de măsurare, rezultatele obținute în conformitate cu punctul 4.3. se reduc cu 1 dB(A).

4.5.   Rezultatul final, nivelul sonor de rulare a pneului corectat în funcție de temperatură LR(θref), exprimat în dB(A), se rotunjește la cea mai apropiată valoare inferioară sub formă de număr întreg.

Figura 1.

Pozițiile microfonului pentru măsurare

Image

Apendice

Raport de încercare

PARTEA 1 –   RAPORT

1.   Autoritatea de omologare de tip sau serviciul tehnic: ...

2.   Numele și adresa solicitantului: ...

3.   Raport de încercare nr.: ...

4.   Denumirea producătorului și denumirea comercială sau descrierea comercială: ...

5.   Clasa pneului (C1, C2 sau C3): ...

6.   Categoria de utilizare: ...

7.   Nivelul sonor conform punctelor 4.4. și 4.5. din Anexa 3: ... dB(A) la o viteză de referință de 70/80 km/h (1)

8.   Observații (dacă există): ...

9.   Data: ...

10.   Semnătura: ...

PARTEA 2 –   DATE PRIVIND ÎNCERCĂRILE

1.   Data încercării: ...

2.   Vehiculul de încercare (marcă, model, an, modificări, etc.): ...

2.1.   Ampatamentul vehiculului de încercare: ... mm

3.   Amplasarea pistei de încercare: ...

3.1.   Data certificării pistei conform ISO 10844:1994: ...

3.2.   Întocmit de: ...

3.3.   Metoda de certificare: ...

4.   Detalii privind pneurile de încercare: ...

4.1.   Indicativul dimensiunii pneului: ...

4.2.   Descrierea de serviciu a pneului: ...

4.3.   Presiunea de umflare de referință: ... kPa

4.4.   Date privind încercările

| | Față stânga | Față dreapta | Spate stânga | Spate dreapta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Masa de încercare (kg) | | | | |
| Indicele încărcăturii pe pneu (%) | | | | |
| Presiunea de umflare (la rece) (kPa) | | | | |

Față stânga

Față dreapta

Spate stânga

Spate dreapta

Masa de încercare (kg)

Indicele încărcăturii pe pneu (%)

Presiunea de umflare (la rece) (kPa)

4.5.   Codul lățimii jantelor de încercare: ...

4.6.   Tipul de senzor pentru măsurarea temperaturii: ...

5.   Rezultatele valabile ale încercării

| Parcurs nr. | Viteză de încercare
  km/h | Direcție de parcurs | Nivel sonor stânga (2) măsurat
  dB(A) | Nivel sonor dreapta (2) măsurat
  dB(A) | Temp. aerului
  °C | Temp. pistei
  °C | Nivel sonor stânga (2) temp. corectată
  dB(A) | Nivel sonor dreapta (2) temp. corectată
  dB(A) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Parcurs nr.

Viteză de încercare

km/h

Direcție de parcurs

Nivel sonor stânga (2) măsurat

dB(A)

Nivel sonor dreapta (2) măsurat

dB(A)

Temp. aerului

°C

Temp. pistei

°C

Nivel sonor stânga (2) temp. corectată

dB(A)

Nivel sonor dreapta (2) temp. corectată

dB(A)

Observații

1

2

3

4

5

6

7

8

5.1.   Panta liniei de regresie: ...

5.2.   Nivelul sonor după corecția de temperatură conform punctului 4.3. din Anexa 3: ... dB(A)

---

(1)  Se elimină mențiunile care nu se aplică.

(2)  Față de vehicul.

---

ANEXA 4

SPECIFICAȚII PRIVIND POLIGONUL DE ÎNCERCARE

1.   INTRODUCERE

Prezenta anexă descrie specificațiile privind caracteristicile fizice și configurația pistei de încercare. Aceste specificații, bazate pe un standard special (1), descriu caracteristicile fizice cerute, precum și metodele de încercare pentru aceste caracteristici.

2.   CARACTERISTICILE CERUTE ALE SUPRAFEȚEI

O suprafață se consideră a fi conformă cu prezentul standard atunci când textura și coeficientul de porozitate sau coeficientul de absorbție acustică au fost măsurate și s-a constatat că îndeplinesc toate cerințele de la punctele 2.1. - 2.4 de mai jos și cu condiția să fie îndeplinite cerințele de proiectare (punctul 3.2.).

2.1.   Coeficientul de porozitate reziduală

Coeficientul de porozitate reziduală (VC) al amestecului de asfalt care îmbracă pista de încercare nu trebuie să depășească 8 %. Pentru procedura de măsurare, a se vedea punctul 4.1.

2.2.   Coeficientul de absorbție acustică

În cazul în care suprafața nu îndeplinește cerința privind coeficientul de porozitate reziduală, suprafața este admisibilă numai în cazul în care coeficientul de absorbție acustică α ≤ 0,10. Pentru procedura de măsurare, a se vedea punctul 4.2. Cerința de la punctele 2.1 și 2.2. se consideră îndeplinită numai în cazul în care a fost măsurată absorbția acustică și s-a constatat că este α ≤ 0,10.

NB: Caracteristica cea mai relevantă este absorbția acustică, deși coeficientul de porozitate reziduală este mai frecvent utilizat de către constructorii de drumuri. Cu toate acestea, absorbția acustică trebuie măsurată numai în cazul în care suprafața nu îndeplinește cerința privind porozitatea. Acest lucru se justifică deoarece coeficientul de porozitate reziduală prezintă incertitudini destul de mari cu privire atât la măsurare, cât și la relevanță, iar unele suprafețe pot fi respinse în mod greșit dacă se pune accentul numai pe măsurarea porozității.

2.3.   Adâncimea texturii

Adâncimea texturii (TD) măsurate pe baza metodei volumetrice (a se vedea punctul 4.3 de mai jos) trebuie să fie:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   Omogenitatea suprafeței

Trebuie să se depună toate eforturile posibile pentru a asigura o cât mai mare omogeneitate a suprafeței în interiorul zonei de încercare. Aceasta include textura și coeficientul de porozitate, dar trebuie notat și faptul că, atunci când procesul de rulare este mai eficient în unele locuri, textura poate fi diferită și poate, de asemenea, să apară lipsa de planeitate care conduce la denivelări.

2.5.   Perioada de încercare

Pentru a verifica dacă suprafața este în continuare conformă cu cerințele privind textura și coeficientul de porozitate sau absorbția acustică prevăzute în acest standard, se vor efectua încercări periodice ale suprafeței la următoarele intervale:

| (a) | pentru coeficientul de porozitate reziduală (VC) sau absorbție acustică (α): | atunci când suprafața este nouă; |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru coeficientul de porozitate reziduală (VC) sau absorbție acustică (α):

atunci când suprafața este nouă;

| | în cazul în care suprafața îndeplinește cerințele atunci când este nouă, nu mai este necesară nicio altă încercare periodică. În cazul în care nu îndeplinește cerințele atunci când este nouă, ar putea să le îndeplinească ulterior, deoarece suprafețele au tendința de a se colmata și compacta în timp; |
| --- | --- |

în cazul în care suprafața îndeplinește cerințele atunci când este nouă, nu mai este necesară nicio altă încercare periodică. În cazul în care nu îndeplinește cerințele atunci când este nouă, ar putea să le îndeplinească ulterior, deoarece suprafețele au tendința de a se colmata și compacta în timp;

| (b) | pentru adâncimea texturii (TD): | atunci când suprafața este nouă; |
| --- | --- | --- |

(b)

pentru adâncimea texturii (TD):

atunci când suprafața este nouă;

| | atunci când începe încercarea de măsurare a zgomotului (NB: nu mai devreme de patru săptămâni de la construcție); |
| --- | --- |

atunci când începe încercarea de măsurare a zgomotului (NB: nu mai devreme de patru săptămâni de la construcție);

| | ulterior o dată la douăsprezece luni. |
| --- | --- |

ulterior o dată la douăsprezece luni.

3.   CONSTRUCȚIA SUPRAFEȚEI DE ÎNCERCARE

3.1.   Suprafața

La proiectarea configurației pistei de încercare, este important să se ia măsuri, ca cerință minimă, pentru ca suprafața traversată de vehiculele care se deplasează pe tronsonul de încercare să fie acoperită cu îmbrăcămintea specificată pentru încercare și prevăzută cu margini adecvate pentru o circulație practică și în siguranță. Aceasta presupune ca lățimea pistei să fie de cel puțin 3 m și lungimea pistei să depășească liniile AA și BB cu cel puțin 10 m la fiecare capăt. Figura 1 prezintă un plan al unui poligon adecvat pentru încercare și indică suprafața minimă care va fi acoperită cu mașina cu o îmbrăcăminte specifică pentru suprafața de încercare și compactată apoi cu mașina. În conformitate cu anexa 3 punctul 3.2, măsurătorile trebuie efectuate pe fiecare parte a vehiculului. Aceasta se poate realiza fie prin măsurare cu microfoane amplasate în două puncte (câte unul pe fiecare parte a pistei) și conducând vehiculul într-un sens, fie prin măsurarea cu un singur microfon amplasat numai pe o parte a pistei, dar conducând vehiculul în ambele sensuri. În cazul în care se folosește ultima metodă, nu există cerințe privind suprafața pe partea de pistă unde nu se amplasează niciun microfon.

Figura 1

Cerințe minime pentru zona de încercare. Partea hașurată este denumită „zonă de încercare”

Image

NB: Nu este permisă prezența unor obiecte de dimensiuni mari care să reflecte sunetele în limitele acestei raze.

3.2.   Proiectarea și pregătirea suprafeței

3.2.1.   Cerințe de bază de proiectare

Suprafața de încercare trebuie să îndeplinească patru cerințe de proiectare:

| 3.2.1.1. | Să fie din beton pe bază de bitum cu conținut dens. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Să fie din beton pe bază de bitum cu conținut dens.

| 3.2.1.2. | Să aibă o granulometrie maximă a criblurii de 8 mm (se permit toleranțe între 6,3 mm și 10 mm). |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Să aibă o granulometrie maximă a criblurii de 8 mm (se permit toleranțe între 6,3 mm și 10 mm).

| 3.2.1.3. | Grosimea stratului de uzură să fie ≥ 30 mm. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Grosimea stratului de uzură să fie ≥ 30 mm.

| 3.2.1.4. | Liantul să fie un bitum nemodificat cu penetrare directă. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Liantul să fie un bitum nemodificat cu penetrare directă.

3.2.2.   Indicații privind proiectarea

Ca indicații pentru constructorul suprafeței, se prezintă în figura 2 o curbă granulometrică a agregatului care va conduce la caracteristicile dorite. De asemenea, tabelul 1 prezintă câteva indicații necesare pentru obținerea texturii și a durabilității dorite. Curba granulometrică se obține cu formula:

P (procent de trecere) = 100 · (d/dmax) 1/2

unde:

| d | = | dimensiunea sitei cu ochiuri pătrate, în mm |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm pentru curba medie
  10 mm pentru curba cu toleranță inferioară
  6,3 mm pentru curba cu toleranță superioară |

d

=

dimensiunea sitei cu ochiuri pătrate, în mm

dmax

=

8 mm pentru curba medie

10 mm pentru curba cu toleranță inferioară

6,3 mm pentru curba cu toleranță superioară

Figura 2

Curba granulometrică a agregatului din mixtura asfaltică și toleranțele

Image

Pe lângă cele menționate anterior, se fac următoarele recomandări:

| (a) | fracția de nisip (0,063 mm < dimensiunea ochiului pătrat al sitei < 2 mm) poate să cuprindă cel mult 55 % nisip natural și cel puțin 45 % nisip cu granulație fină; |
| --- | --- |

(a)

fracția de nisip (0,063 mm < dimensiunea ochiului pătrat al sitei < 2 mm) poate să cuprindă cel mult 55 % nisip natural și cel puțin 45 % nisip cu granulație fină;

| (b) | baza și subbaza trebuie să asigure o bună stabilitate și planeitate, în conformitate cu cele mai bune practici de construcție a drumurilor; |
| --- | --- |

(b)

baza și subbaza trebuie să asigure o bună stabilitate și planeitate, în conformitate cu cele mai bune practici de construcție a drumurilor;

| (c) | criblura trebuie să fie spartă (100 % fețe sparte) și din material caracterizat printr-o rezistență sporită la spargere; |
| --- | --- |

(c)

criblura trebuie să fie spartă (100 % fețe sparte) și din material caracterizat printr-o rezistență sporită la spargere;

| (d) | criblura utilizată în amestec trebuie să fie spălată; |
| --- | --- |

(d)

criblura utilizată în amestec trebuie să fie spălată;

| (e) | nu trebuie să se mai adauge altă criblură pe suprafață; |
| --- | --- |

(e)

nu trebuie să se mai adauge altă criblură pe suprafață;

| (f) | duritatea liantului exprimată ca valoare PEN trebuie să fie de 40-60, 60-80 sau chiar 80-100, în funcție de condițiile climatice ale țării. Norma este de a se utiliza un liant cât mai dur posibil, cu condiția să fie în conformitate cu practica uzuală; |
| --- | --- |

(f)

duritatea liantului exprimată ca valoare PEN trebuie să fie de 40-60, 60-80 sau chiar 80-100, în funcție de condițiile climatice ale țării. Norma este de a se utiliza un liant cât mai dur posibil, cu condiția să fie în conformitate cu practica uzuală;

| (g) | temperatura amestecului înainte de aplicare trebuie aleasă astfel încât să se poată obține, prin aplicări ulterioare, coeficientul de porozitate dorit. Pentru a crește probabilitatea de a îndeplini specificațiile de la punctele 2.1. - 2.4 anterioare, trebuie să se studieze compactitatea nu numai prin alegerea unei temperaturi adecvate a amestecului, ci și printr-un număr adecvat de treceri și prin selectarea vehiculului de compactare. |
| --- | --- |

(g)

temperatura amestecului înainte de aplicare trebuie aleasă astfel încât să se poată obține, prin aplicări ulterioare, coeficientul de porozitate dorit. Pentru a crește probabilitatea de a îndeplini specificațiile de la punctele 2.1. - 2.4 anterioare, trebuie să se studieze compactitatea nu numai prin alegerea unei temperaturi adecvate a amestecului, ci și printr-un număr adecvat de treceri și prin selectarea vehiculului de compactare.

Tabelul 1

Indicații de proiectare

| | Valori-țintă | Toleranțe |
| --- | --- | --- |
| În funcție de masa totală de amestec | În funcție de masa agregatului |
| Masa pietrișului, sită cu ochiuri pătrate (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Masa nisipului 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Masa umpluturii SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 5 |
| Masa liantului (bitum) | 5,8 % | N.A. | ± 0,5 |
| Granulometria maximă a criblurii | 8 mm | 6,3-10 |
| Duritatea liantului | [a se vedea punctul 3.2.2. litera (f)] | |
| Coeficientul de șlefuire accelerată (PSV) | > 50 |
| Compactitate, în raport cu compactitatea Marshall | 98 % |

Valori-țintă

Toleranțe

În funcție de masa totală de amestec

În funcție de masa agregatului

Masa pietrișului, sită cu ochiuri pătrate (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Masa nisipului 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Masa umpluturii SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 5

Masa liantului (bitum)

5,8 %

N.A.

± 0,5

Granulometria maximă a criblurii

8 mm

6,3-10

Duritatea liantului

[a se vedea punctul 3.2.2. litera (f)]

Coeficientul de șlefuire accelerată (PSV)

> 50

Compactitate, în raport cu compactitatea Marshall

98 %

4.   METODA DE ÎNCERCARE

4.1.   Măsurarea coeficientului de porozitate reziduală

În scopul acestei măsurători, trebuie să se preleve probe din pistă din cel puțin patru puncte diferite, repartizate uniform pe zona de încercare dintre liniile AA și BB (a se vedea figura 1). Pentru a evita lipsa de omogeneitate și de netezime pe calea de rulare a roților, probele nu ar trebui să se preleve de pe calea de rulare propriu-zisă, ci din apropierea acesteia. Trebuie să se preleve (cel puțin) două probe din apropierea căii de rulare și (cel puțin) o probă aproximativ la jumătatea distanței dintre calea de rulare a roților și fiecare punct în care este amplasat un microfon.

În cazul în care se suspectează că nu se îndeplinește condiția de omogenitate (punctul 2.4), se vor preleva probe din mai multe puncte din interiorul zonei de încercare.

Coeficientul de porozitate reziduală trebuie determinat pentru fiecare probă, apoi se va calcula valoarea medie pentru toate probele și se va compara cu cerința de la punctul 2.1. De asemenea, nicio probă nu trebuie să aibă o valoare a porozității mai mare de 10 %.

Constructorul suprafeței de încercare trebuie să aibă în vedere problema care poate apărea atunci când zona de încercare este încălzită de conducte sau de cabluri electrice și trebuie prelevate probe din zona respectivă. Astfel de instalații trebuie planificate cu atenție și să țină cont de viitoarele locuri din care se prelevă probe prin forare. Se recomandă să se prevadă câteva locuri cu dimensiunile aproximative de 200 mm × 300 mm care să nu aibă cabluri/conducte sau unde acestea sunt îngropate suficient de adânc pentru a nu fi deteriorate la prelevarea de probe din stratul de suprafață.

4.2.   Coeficientul de absorbție acustică

Coeficientul de absorbție acustică (incidență normală) trebuie măsurat prin metoda tubului interferometric utilizând procedura descrisă în ISO 10534-1:1996 sau ISO 10534-2:1998.

Cu privire la epruvetele de încercare, trebuie urmate aceleași cerințe ca și pentru determinarea coeficientului de porozitate reziduală (a se vedea punctul 4.1.). Absorbția acustică trebuie măsurată în intervalul 400 Hz - 800 Hz și în intervalul 800 Hz - 1 600 Hz (cel puțin la frecvențele centrale ale benzilor de treime de octavă) și trebuie identificate valorile maxime pentru ambele intervale de frecvență. Apoi trebuie calculată media acestor valori, pentru toate probele, pentru a obține rezultatul final.

4.3.   Măsurarea macrotexturii volumetrice

În sensul acestui standard, măsurătorile pentru adâncimea texturii trebuie efectuate în cel puțin zece puncte repartizate uniform de-a lungul căii de rulare a benzii de încercare, iar valoarea medie trebuie comparată cu adâncimea minimă specificată a texturii. A se vedea standardul ISO 10844:1994 pentru descrierea procedurii.

5.   STABILITATEA ÎN TIMP ȘI ÎNTREȚINEREA

5.1.   Influența vechimii

Ca și în cazul oricăror altor suprafețe, se preconizează că nivelul sonor de rulare al pneului măsurat pe suprafața de încercare este susceptibil să crească ușor în primele 6-12 luni după construcție.

Suprafața nu va atinge caracteristicile cerute mai devreme de patru săptămâni de la construcție. Influența vechimii asupra zgomotului produs de camioane este în general mai mică decât la automobile.

Stabilitatea în timp este determinată în special de șlefuirea și compactarea exercitate de către vehiculele care circulă pe suprafața respectivă. Ea trebuie verificată periodic, în conformitate cu punctul 2.5.

5.2.   Întreținerea suprafeței

Resturile libere sau praful care ar putea reduce semnificativ adâncimea efectivă a texturii trebuie îndepărtate de pe suprafață. În țările cu climă de iarnă, se folosește uneori sare pentru dezghețare. Sarea poate altera suprafața temporar sau chiar permanent, crescând zgomotul și, în consecință, nu este recomandată.

5.3.   Reasfaltarea zonei de încercare

În cazul în care este necesară reasfaltarea pistei de încercare, nu este necesar, de obicei, să se asfalteze mai mult decât banda de încercare (cu lățimea de 3 m, din figura 1) pe care se deplasează vehiculele, cu condiția ca zona de încercare care depășește banda să îndeplinească cerințele privind coeficientul de porozitate reziduală sau absorbția acustică, la măsurarea acestora.

6.   DOCUMENTAȚIA PENTRU SUPRAFAȚA DE ÎNCERCARE ȘI ÎNCERCĂRILE EFECTUATE PE ACEASTA

6.1.   Documentația pentru suprafața de încercare

În documentul care descrie suprafața de încercare se consemnează următoarele date:

| 6.1.1. | Amplasarea pistei de încercare; |
| --- | --- |

6.1.1.

Amplasarea pistei de încercare;

| 6.1.2. | Tipul de liant, duritatea liantului, tipul de agregat, densitatea teoretică maximă a betonului (DR), grosimea stratului de uzură și curba granulometrică determinată din probele prelevate de pe pista de încercare; |
| --- | --- |

6.1.2.

Tipul de liant, duritatea liantului, tipul de agregat, densitatea teoretică maximă a betonului (DR), grosimea stratului de uzură și curba granulometrică determinată din probele prelevate de pe pista de încercare;

| 6.1.3. | Metoda de compactare (de exemplu, tipul de cilindru compresor, greutatea acestuia, numărul de treceri); |
| --- | --- |

6.1.3.

Metoda de compactare (de exemplu, tipul de cilindru compresor, greutatea acestuia, numărul de treceri);

| 6.1.4. | Temperatura amestecului, temperatura aerului ambiant și viteza vântului în timpul aplicării suprafeței; |
| --- | --- |

6.1.4.

Temperatura amestecului, temperatura aerului ambiant și viteza vântului în timpul aplicării suprafeței;

| 6.1.5. | Data aplicării suprafeței și contractantul; |
| --- | --- |

6.1.5.

Data aplicării suprafeței și contractantul;

| 6.1.6. | Toate rezultatele încercărilor sau cel puțin cele mai recente, inclusiv:






  6.1.6.1. | coeficientul de porozitate reziduală al fiecărei probe; |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

Toate rezultatele încercărilor sau cel puțin cele mai recente, inclusiv:

6.1.6.1.

coeficientul de porozitate reziduală al fiecărei probe;

| 6.1.6.2. | locurile din zona de încercare de unde s-au prelevat probele pentru măsurarea porozității; |
| --- | --- |

6.1.6.2.

locurile din zona de încercare de unde s-au prelevat probele pentru măsurarea porozității;

| 6.1.6.3. | coeficientul de absorbție acustică al fiecărei probe (în cazul în care a fost măsurat). A se specifica rezultatele atât pentru fiecare probă, cât și pentru fiecare domeniu de frecvență, precum și media totală; |
| --- | --- |

6.1.6.3.

coeficientul de absorbție acustică al fiecărei probe (în cazul în care a fost măsurat). A se specifica rezultatele atât pentru fiecare probă, cât și pentru fiecare domeniu de frecvență, precum și media totală;

| 6.1.6.4. | locurile din zona de încercare de unde s-au prelevat probele pentru măsurarea absorbției; |
| --- | --- |

6.1.6.4.

locurile din zona de încercare de unde s-au prelevat probele pentru măsurarea absorbției;

| 6.1.6.5. | adâncimea texturii, inclusiv numărul de încercări și abaterea standard; |
| --- | --- |

6.1.6.5.

adâncimea texturii, inclusiv numărul de încercări și abaterea standard;

| 6.1.6.6. | instituția responsabilă pentru încercări în conformitate cu punctele 6.1.6.1. și 6.1.6.2. și tipul de echipamente folosite; |
| --- | --- |

6.1.6.6.

instituția responsabilă pentru încercări în conformitate cu punctele 6.1.6.1. și 6.1.6.2. și tipul de echipamente folosite;

| 6.1.6.7. | data încercării (încercărilor) și data prelevării probelor din pistă. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

data încercării (încercărilor) și data prelevării probelor din pistă.

6.2.   Documentația pentru încercările de zgomot ale vehiculelor efectuate pe suprafață

În documentul care descrie încercarea (încercările) de zgomot a(le) vehiculelor, se precizează dacă au fost îndeplinite toate cerințele din acest standard sau nu. Se face trimitere la un document întocmit în conformitate cu punctul 6.1., în care sunt descrise rezultatele care verifică acest lucru.

---

(1)  ISO 10844:1994.

---

ANEXA 5

PROCEDURA DE ÎNCERCARE PENTRU MĂSUREA ADERENȚEI LA TERENUL UMED

1.   CONDIȚII GENERALE DE ÎNCERCARE

1.1.   Caracteristicile pistei

Pista trebuie să aibă o suprafață de asfalt cu conținut dens cu o pantă în orice direcție care să nu depășească 2 %. Ea trebuie să aibă vechime, compoziție și uzură uniforme și să nu conțină material desprins sau sedimente străine. Granulometria maximă a criblurii trebuie să fie de 10 mm (se permit toleranțe între 8 mm și 13 mm) iar adâncimea nisipului, măsurată conform indicațiilor din standardul E-965 al ASTM, trebuie să fie de 0,7 ± 0,3 mm.

Valoarea frecării la suprafață pentru pista udată trebuie să se determine prin una dintre metodele următoare:

| 1.1.1. | Metoda pneului de încercare standard de referință (SRTT)
  În momentul încercării folosind SRTT-ul și metoda menționată la punctul 2.1., valoarea medie a coeficientului forței maxime de frânare (pbfc) trebuie să fie cuprinsa între 0,6 și 0,8. Valorile măsurate trebuie să fie corectate având în vedere influența temperaturii, astfel:
  pbfc = pbfc (măsurat) + 0,003 · 5(t – 20)
  unde „t” este temperatura în grade Celsius a suprafeței pistei udate.
  Încercarea trebuie să se desfășoare pe benzile și lungimea pistei folosite pentru încercarea aderenței la terenul umed; |
| --- | --- |

1.1.1.

Metoda pneului de încercare standard de referință (SRTT)

În momentul încercării folosind SRTT-ul și metoda menționată la punctul 2.1., valoarea medie a coeficientului forței maxime de frânare (pbfc) trebuie să fie cuprinsa între 0,6 și 0,8. Valorile măsurate trebuie să fie corectate având în vedere influența temperaturii, astfel:

pbfc = pbfc (măsurat) + 0,003 · 5(t – 20)

unde „t” este temperatura în grade Celsius a suprafeței pistei udate.

Încercarea trebuie să se desfășoare pe benzile și lungimea pistei folosite pentru încercarea aderenței la terenul umed;

| 1.1.2. | Metoda numărului pendulului britanic (BPN)
  Valoarea medie a numărului pendulului britanic (BPN) pentru pista udată, măsurată conform procedurii specificate în standardul 303-93 (reaprobat în 1998) al Societății Americane pentru Testare și Materiale (American Society for Testing and Materials – ASTM) și folosind garnitura indicată în standardul E 501-94 al ASTM, trebuie să fie între 40 și 60 după corecția de temperatură. În cazul în care fabricantul pendulului nu specifică recomandări privind corecția de temperatură, poate fi folosită următoarea formulă:
  BPN = BPN (valoare măsurată) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1
  unde „t” este temperatura în grade Celsius a suprafeței pistei udate.
  În benzile pistei folosite pe durata încercărilor pentru aderența la terenul umed, BPN-ul trebuie să fie măsurat la intervale de 10 m de-a lungul benzilor. BPN-ul se măsoară de cinci ori în fiecare punct iar coeficientul de variație a mediilor BPN nu trebuie să depășească 10 %. |
| --- | --- |

1.1.2.

Metoda numărului pendulului britanic (BPN)

Valoarea medie a numărului pendulului britanic (BPN) pentru pista udată, măsurată conform procedurii specificate în standardul 303-93 (reaprobat în 1998) al Societății Americane pentru Testare și Materiale (American Society for Testing and Materials – ASTM) și folosind garnitura indicată în standardul E 501-94 al ASTM, trebuie să fie între 40 și 60 după corecția de temperatură. În cazul în care fabricantul pendulului nu specifică recomandări privind corecția de temperatură, poate fi folosită următoarea formulă:

BPN = BPN (valoare măsurată) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1

unde „t” este temperatura în grade Celsius a suprafeței pistei udate.

În benzile pistei folosite pe durata încercărilor pentru aderența la terenul umed, BPN-ul trebuie să fie măsurat la intervale de 10 m de-a lungul benzilor. BPN-ul se măsoară de cinci ori în fiecare punct iar coeficientul de variație a mediilor BPN nu trebuie să depășească 10 %.

| 1.1.3. | Autoritatea de omologare de tip se asigură în privința caracteristicilor pistei pe baza probelor prezentate în rapoartele de încercare. |
| --- | --- |

1.1.3.

Autoritatea de omologare de tip se asigură în privința caracteristicilor pistei pe baza probelor prezentate în rapoartele de încercare.

1.2.   Condiții de udare

Suprafața poate fi udată din partea laterală a pistei sau printr-un sistem de udare încorporat în vehiculul sau remorca de încercare.

În cazul în care se folosește un sistem de udare din lateral, suprafața de încercare trebuie să fie udată cel puțin timp de jumătate de oră înaintea încercării, pentru a uniformiza temperatura suprafeței și temperatura apei. Se recomandă ca udarea din lateral să se aplice fără întrerupere pe toată durata încercării.

Adâncimea apei trebuie să fie cuprinsă între 0,5 și 1,5 mm.

1.3.   Condițiile de vânt nu trebuie să afecteze udarea suprafeței (sunt permise parbrize).

Temperatura suprafeței udate trebuie să fie cuprinsă între 5 °C și 35 °C și nu trebuie să fluctueze pe durata încercării cu mai mult de 10 °C.

2.   PROCEDURA DE ÎNCERCARE

Aderența comparativă la terenul umed se stabilește utilizând fie:

| (a) | o remorcă sau un vehicul special în scopul evaluării pneului, fie |
| --- | --- |

(a)

o remorcă sau un vehicul special în scopul evaluării pneului, fie

| (b) | un vehicul de transport al pasagerilor de producție standard [categoria M1 astfel cum este definită în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3.) cuprinsă în documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 astfel cum a fost modificat ultima dată prin Amend.4]. |
| --- | --- |

(b)

un vehicul de transport al pasagerilor de producție standard [categoria M1 astfel cum este definită în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3.) cuprinsă în documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 astfel cum a fost modificat ultima dată prin Amend.4].

2.1.   Procedura cu ajutorul remorcii sau al vehiculului special în scopul evaluării pneului

2.1.1.   Remorca, împreună cu vehiculul tractor, sau vehiculul pentru evaluarea pneului trebuie să respecte următoarele cerințe:

| 2.1.1.1. | să fie capabile să depășească limita superioară a vitezei de încercare de 67 km/h și să mențină viteza de încercare cerută de 65 ± 2 km/h la nivelul maxim al aplicării forțelor de frânare; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

să fie capabile să depășească limita superioară a vitezei de încercare de 67 km/h și să mențină viteza de încercare cerută de 65 ± 2 km/h la nivelul maxim al aplicării forțelor de frânare;

| 2.1.1.2. | să fie echipate cu o axă care să prevadă o poziție de încercare având un sistem de acționare și de frânare hidraulică care poate fi activat din vehiculul tractor, după caz. Sistemul de frânare trebuie să fie capabil să permită un cuplu de frânare suficient pentru atingerea coeficientului maxim al forței de frânare pentru gama de dimensiuni ale pneurilor și de încărcături pe pneu care urmează să fie încercate; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

să fie echipate cu o axă care să prevadă o poziție de încercare având un sistem de acționare și de frânare hidraulică care poate fi activat din vehiculul tractor, după caz. Sistemul de frânare trebuie să fie capabil să permită un cuplu de frânare suficient pentru atingerea coeficientului maxim al forței de frânare pentru gama de dimensiuni ale pneurilor și de încărcături pe pneu care urmează să fie încercate;

| 2.1.1.3. | să fie capabile să mențină alinierea longitudinală (convergența) și unghiul de cădere ale ansamblului format din roata și pneul de încercare pe toată durata încercării în limita a ± 0,5° față de valorile statice obținute pentru starea încărcată a pneului de încercare; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

să fie capabile să mențină alinierea longitudinală (convergența) și unghiul de cădere ale ansamblului format din roata și pneul de încercare pe toată durata încercării în limita a ± 0,5° față de valorile statice obținute pentru starea încărcată a pneului de încercare;

| 2.1.1.4. | În cazul remorcii, sistemul mecanic de racordare între vehiculul tractor și remorcă trebuie să fie în așa fel încât, în momentul racordării vehiculului tractor la remorcă, proțapul sau o parte a proțapului unei remorci care încorporează indicatorul de măsurare a forței de frânare să fie orizontal sau înclinat din spate în față cu un unghi maxim de 5 o. Distanța longitudinală de la linia centrală a punctului de articulație a racordului (cârligului) la linia centrală transversală a axei remorcii trebuie să fie de cel puțin zece ori mai mare decât înălțimea racordului (cârligului); |
| --- | --- |

2.1.1.4.

În cazul remorcii, sistemul mecanic de racordare între vehiculul tractor și remorcă trebuie să fie în așa fel încât, în momentul racordării vehiculului tractor la remorcă, proțapul sau o parte a proțapului unei remorci care încorporează indicatorul de măsurare a forței de frânare să fie orizontal sau înclinat din spate în față cu un unghi maxim de 5 o. Distanța longitudinală de la linia centrală a punctului de articulație a racordului (cârligului) la linia centrală transversală a axei remorcii trebuie să fie de cel puțin zece ori mai mare decât înălțimea racordului (cârligului);

| 2.1.1.5. | În cazul vehiculelor care au un sistem de udare a pistei încorporat, duza/duzele de eliberare a apei trebuie să fie în așa fel încât pelicula de apă rezultată să aibă un segment uniform care să se prelungească cu cel puțin 25 mm în afara lățimii benzii de contact a pneului. Duza/duzele se direcționează în jos, la un unghi de 20°–30° iar apa întră în contact cu suprafața pistei pe o distanță cuprinsă între 250 mm și 450 mm în fața centrului benzii de contact a pneului. Înălțimea duzei/duzelor trebuie să fie de 25 mm sau înălțimea minimă pentru a evita orice obstacole aflate pe suprafața pistei, fără a depăși maximum 100 mm. Rata de alimentare cu apă trebuie să asigure o adâncime a apei de 0,5–1,5 mm și trebuie să fie constantă pe toată durata testului cu o toleranță de ± 10 %. De notat faptul că rata normală pentru o încercare la 65 km/h va fi de 18 ls–1 per metru de lățime a suprafeței udate a pistei.
  Sistemul trebuie să poată elibera apă în așa fel încât pneul și suprafața din fața pneului să fie udate înainte de activarea frânei și pe toată durata încercării. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

În cazul vehiculelor care au un sistem de udare a pistei încorporat, duza/duzele de eliberare a apei trebuie să fie în așa fel încât pelicula de apă rezultată să aibă un segment uniform care să se prelungească cu cel puțin 25 mm în afara lățimii benzii de contact a pneului. Duza/duzele se direcționează în jos, la un unghi de 20°–30° iar apa întră în contact cu suprafața pistei pe o distanță cuprinsă între 250 mm și 450 mm în fața centrului benzii de contact a pneului. Înălțimea duzei/duzelor trebuie să fie de 25 mm sau înălțimea minimă pentru a evita orice obstacole aflate pe suprafața pistei, fără a depăși maximum 100 mm. Rata de alimentare cu apă trebuie să asigure o adâncime a apei de 0,5–1,5 mm și trebuie să fie constantă pe toată durata testului cu o toleranță de ± 10 %. De notat faptul că rata normală pentru o încercare la 65 km/h va fi de 18 ls–1 per metru de lățime a suprafeței udate a pistei.

Sistemul trebuie să poată elibera apă în așa fel încât pneul și suprafața din fața pneului să fie udate înainte de activarea frânei și pe toată durata încercării.

2.1.2.   Procedura de încercare

2.1.2.1.   Pneul de încercare trebuie să fie curățat pentru îndepărtarea oricăror protuberanțe apărute în urma turnării și modelării de natură să afecteze încercarea.

2.1.2.2.   Pneul de încercare trebuie să fie montat pe janta de încercare declarată de producătorul pneului în cererea de omologare și trebuie să fie umflat la 180 kPa în cazul SRTT-ului și al pneului de încărcătură standard sau la 220 kPa în cazul unui pneu ranforsat sau de suprasarcină.

2.1.2.3.   Pneul trebuie să fie condiționat timp de cel puțin două ore în vecinătatea pistei de încercare astfel încât acesta să fie stabilizat la temperatura ambiantă a zonei pistei de încercare. Pneul (pneurile) nu trebuie expus(e) la acțiunea directă a soarelui pe durata condiționării.

2.1.2.4.   Încărcătura pe pneu trebuie să fie:

| (a) | între 445 kg și 508 kg în cazul SRTT-ului; și |
| --- | --- |

(a)

între 445 kg și 508 kg în cazul SRTT-ului; și

| (b) | între 70 % și 80 % din valoarea încărcăturii corespunzătoare indicelui încărcăturii pneului pentru orice alt caz. |
| --- | --- |

(b)

între 70 % și 80 % din valoarea încărcăturii corespunzătoare indicelui încărcăturii pneului pentru orice alt caz.

2.1.2.5.   Cu puțin timp înainte de începerea încercării, pista trebuie să fie condiționată prin efectuarea a cel puțin zece încercări de frânare pe porțiunea de pistă care urmează să fie folosită pentru executarea programului de încercare, dar folosind un pneu care nu este implicat în programul respectiv.

2.1.2.6.   Imediat înainte de începerea încercării, presiunea de umflare a pneurilor trebuie să fie verificată și resetată, dacă este necesar, la valorile indicate la punctul 2.1.2.2.

2.1.2.7.   Viteza de încercare trebuie să fie cuprinsă între 63 km/h și 67 km/h și trebuie menținută în aceste limite pe toată durata parcursului de încercare.

2.1.2.8.   Direcția încercării trebuie să fie aceeași pentru fiecare set de încercări și aceeași pentru pneul de încercare ca cea folosită pentru SRTT-ul cu care urmează să se compare performanța acestuia.

2.1.2.9.   Frânele de la ansamblul roții de încercare se aplică în așa fel încât forța maximă de frânare să se obțină în 0,2–0,5 s de la acționarea frânei.

2.1.2.10.   În cazul unui pneu nou, se efectuează două parcursuri de încercare pentru condiționarea pneului. Aceste încercări pot fi folosite pentru a verifica funcționarea aparatelor de înregistrare, dar rezultatele nu se iau în considerare la evaluarea performanței.

2.1.2.11.   Pentru evaluarea performanței oricărui pneu în comparație cu cea a SRTT-ului, încercarea de frânare trebuie să se efectueze din același punct și în aceeași bandă a pistei de încercare.

2.1.2.12.   Ordinea încercărilor este:

R1 – T – R2

unde:

R1 este încercarea inițială a SRTT-ului, R2 este contra-încercarea SRTT-ului, iar T este încercarea pneului candidat care urmează să fie evaluat.

Pot fi testate maximum trei pneuri candidate înaintea repetării încercării SRTT-ului, de exemplu:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

2.1.2.13.   Valoarea medie a coeficientului forței maxime de frânare (pbcf) se calculează pe baza a cel puțin șase rezultate valabile.

Pentru ca rezultatele să fie considerate valabile, coeficientul variației determinat prin deviația standard împărțită la rezultatul mediu, exprimat în procente, trebuie să fie în limita a 5 %. În cazul în care nu se poate obține această valoare în urma contra-încercării SRTT-ului, evaluarea pneului (pneurilor) candidat(e) se anulează și se repetă întreaga serie de încercări.

2.1.2.14.   Utilizarea valorii pbfc-ului mediu pentru fiecare serie de parcursuri de încercare:

În cazul ordinii R1 – T – R2 a încercărilor, pbfc-ul SRTT-ului care urmează să fie folosit în comparație cu performanța pneului candidat este:

(R1 + R2)/2

unde:

R1 este pbfc-ul mediu pentru prima serie de parcursuri de încercare ale SRTT-ului, iar R2 este pbfc-ul mediu pentru a doua serie de parcursuri de încercare ale SRTT-ului.

În cazul ordinii R1 – T1 – T2 – R2 a încercărilor, pbfc-ul SRTT-ului trebuie să fie:

| | 2/3 R1 + 1/3 R2 pentru comparația cu pneul candidat T1
  și |
| --- | --- |

2/3 R1 + 1/3 R2 pentru comparația cu pneul candidat T1

și

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 pentru comparația cu pneul candidat T2 |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 pentru comparația cu pneul candidat T2

În cazul ordinii R1 – T1 – T2 – T3 – R2 a încercărilor, pbfc-ul SRTT-ului trebuie să fie:

| | 3/4 R1 + 1/4 R2 pentru comparația cu pneul candidat T1 |
| --- | --- |

3/4 R1 + 1/4 R2 pentru comparația cu pneul candidat T1

| | (R1 + R2)/2 pentru comparația cu pneul candidat T2
  și |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 pentru comparația cu pneul candidat T2

și

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 pentru comparația cu pneul candidat T3 |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 pentru comparația cu pneul candidat T3

2.1.2.15.   Indicele de aderență la terenul umed (G) se calculează astfel:

Formula

2.2.   Procedura vehiculului standard

2.2.1.   Vehiculul trebuie să fie un vehicul de categorie M1 standard, capabil să atingă o viteză minimă de 90 km/h și echipat cu un sistem de frânare antiblocare (ABS).

2.2.1.1.   Vehiculul nu trebuie să fie modificat decât pentru:

| (a) | a permite montarea unei game crescute de dimensiuni ale roților și pneurilor; |
| --- | --- |

(a)

a permite montarea unei game crescute de dimensiuni ale roților și pneurilor;

| (b) | a permite acționarea mecanică (inclusiv hidraulică, electrică sau pneumatică) a sistemului de comandă al frânei de serviciu. Sistemul poate fi operat automat cu ajutorul semnalelor obținute de la dispozitivele încorporate în pistă sau situate de-a lungul acesteia. |
| --- | --- |

(b)

a permite acționarea mecanică (inclusiv hidraulică, electrică sau pneumatică) a sistemului de comandă al frânei de serviciu. Sistemul poate fi operat automat cu ajutorul semnalelor obținute de la dispozitivele încorporate în pistă sau situate de-a lungul acesteia.

2.2.2.   Procedura de încercare

2.2.2.1.   Pneul de încercare trebuie să fie curățat pentru îndepărtarea oricăror protuberanțe apărute în urma turnării și modelării de natură să afecteze încercarea.

2.2.2.2.   Pneul de încercare trebuie să fie montat pe janta de încercare declarată de producătorul pneului în cererea de omologare și trebuie să fie umflat la 220 kPa pentru toate cazurile.

2.2.2.3.   Pneul trebuie să fie condiționat timp de cel puțin două ore în vecinătatea pistei de încercare astfel încât acesta să fie stabilizat la temperatura ambiantă a zonei pistei de încercare. Pneul (pneurile) nu trebuie expus(e) la acțiunea directă a soarelui pe durata condiționării.

2.2.2.4.   Încărcătura statică pe pneu trebuie să fie:

| (a) | între 381 kg și 572 kg în cazul SRTT-ului; și |
| --- | --- |

(a)

între 381 kg și 572 kg în cazul SRTT-ului; și

| (b) | între 60 % și 90 % din valoarea încărcăturii corespunzătoare indicelui încărcăturii pneului pentru orice alt caz. |
| --- | --- |

(b)

între 60 % și 90 % din valoarea încărcăturii corespunzătoare indicelui încărcăturii pneului pentru orice alt caz.

Variația încărcăturilor pe pneurile de pe aceeași axă trebuie să fie în așa fel încât încărcătura aflată pe pneul cu încărcătura mai ușoară să nu fie mai mică decât 90 % din cea a pneului care poartă încărcătura mai grea.

2.2.2.5.   Cu puțin timp înainte de începerea încercării, pista trebuie să fie condiționată prin efectuarea a cel puțin zece încercări de frânare de la 90 km/h la 20 km/h pe porțiunea de pistă care urmează să fie folosită pentru executarea programului de încercare, dar folosind pneuri care nu sunt implicate în programul respectiv.

2.2.2.6.   Imediat înainte de începerea încercării, presiunea de umflare a pneurilor trebuie să fie verificată și resetată, dacă este necesar, la valorile indicate la punctul 2.2.2.2.

2.2.2.7.   Pornind de la o viteză inițială cuprinsă între 87 km/h și 83 km/h, se aplică sistemului de comandă al frânei de serviciu o forță constantă suficientă pentru a genera acționarea ABS-ului la toate roțile vehiculului și a avea drept rezultat o decelerare stabilă a vehiculului înainte ca viteza să fie redusă la 80 km/h, iar această forță se menține până când vehiculul este adus în stare de repaus.

Încercarea de frânare se efectuează cu ambreiajul unei transmisii manuale decuplat sau cu selectorul de viteze al unei transmisii automate în punctul mort.

2.2.2.8.   Direcția încercării trebuie să fie aceeași pentru fiecare set de încercări și aceeași pentru pneul de încercare candidat ca cea folosită pentru SRTT-ul cu care urmează să se compare performanța acestuia.

2.2.2.9.   În cazul unor pneuri noi, se efectuează două parcursuri de încercare pentru condiționarea pneurilor. Aceste încercări pot fi folosite pentru a verifica funcționarea aparatelor de înregistrare, dar rezultatele nu se iau în considerare la evaluarea performanței.

2.2.2.10.   Pentru evaluarea performanței oricărui pneu în comparație cu cea a SRTT-ului, încercarea de frânare trebuie să se efectueze din același punct și în aceeași bandă a pistei de încercare.

2.2.2.11.   Ordinea încercărilor este:

R1 – T – R2

unde:

R1 este încercarea inițială a SRTT-ului, R2 este contra-încercarea SRTT-ului, iar T este încercarea pneului candidat care urmează să fie evaluat.

Pot fi testate maximum trei pneuri candidate înaintea repetării încercării SRTT-ului, de exemplu:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

2.2.2.12.   Decelerația medie în regim (mfdd) de la 80 km/h la 20 km/h se calculează pe baza a cel puțin trei rezultate valabile în cazul SRTT-ului și șase rezultate valabile în cazul pneurilor candidate.

Decelerația medie în regim (mfdd) se calculează după formula:

mfdd = 231,48/S

unde:

S este distanța de oprire măsurată în metri de la 80 km/h la 20 km/h.

Pentru ca rezultatele să fie considerate valabile, coeficientul variației determinat prin deviația standard împărțită la rezultatul mediu, exprimat în procente, trebuie să fie în limita a 3 %. În cazul în care nu se poate obține această valoare în urma contra-încercării SRTT-ului, evaluarea pneului (pneurilor) candidat(e) se anulează și se repetă întreaga serie de încercări.

Media valorilor calculate ale mfdd-ului se determină pentru fiecare serie de parcursuri de încercare.

2.2.2.13.   Utilizarea valorii mfdd-ului mediu pentru fiecare serie de parcursuri de încercare:

În cazul ordinii R1 – T – R2 a încercărilor, mfdd-ul SRTT-ului care urmează să fie folosit în comparație cu performanța pneului candidat trebuie să fie:

(R1 + R2)/2

unde:

R1 este mfdd-ul mediu pentru prima serie de parcursuri de încercare ale SRTT-ului, iar R2 este mfdd-ul mediu pentru a doua serie de parcursuri de încercare ale SRTT-ului.

În cazul ordinii R1 – T1 – T2 – R2 a încercărilor, mfdd-ul SRTT-ului trebuie să fie:

| | 2/3 R1 + 1/3 R2 pentru comparația cu pneul candidat T1
  și |
| --- | --- |

2/3 R1 + 1/3 R2 pentru comparația cu pneul candidat T1

și

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 pentru comparația cu pneul candidat T2 |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 pentru comparația cu pneul candidat T2

În cazul ordinii R1 – T1 – T2 – T3 – R2 a încercărilor, mfdd-ul SRTT-ului trebuie să fie:

| | 3/4 R1 + 1/4 R2 pentru comparația cu pneul candidat T1 |
| --- | --- |

3/4 R1 + 1/4 R2 pentru comparația cu pneul candidat T1

| | (R1 + R2)/2 pentru comparația cu pneul candidat T2
  și |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 pentru comparația cu pneul candidat T2

și

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 pentru comparația cu pneul candidat T3 |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 pentru comparația cu pneul candidat T3

2.2.2.14.   Indicele de aderență la terenul umed (G) se calculează astfel:

Formula

2.2.2.15.   În cazul în care pneurile candidate nu pot fi montate la același vehicul precum SRTT-ul, de exemplu, datorită dimensiunii pneului, a imposibilității realizării încărcăturii cerute etc., comparația se va face folosind pneuri intermediare, denumite în continuare „pneuri de control”, și două vehicule diferite. Un vehicul trebuie să fie capabil să i se monteze SRTT-ul și pneul de control iar celălalt să fie capabil să i se monteze pneul de control și pneul candidat.

2.2.2.15.1.   Indicele de aderență la terenul umed al pneului de control față de SRTT (G) și al pneului candidat față de pneul de control (G2) se stabilește folosind procedeul de la punctele 2.2.2.1-2.2.2.15.

Indicele de aderență la terenul umed al pneului candidat față de SRTT este produsul celor doi indici de aderență la terenul umed rezultați, și anume, G1 × G2.

2.2.2.15.2.   Pista și porțiunea de pistă trebuie să fie aceeași pentru toate testele, iar condițiile ambiante trebuie să fie comparabile, de exemplu, temperatura la suprafață a pistei udate trebuie să fie în limita a ± 5 °C. Toate testele trebuie să se încheie pe durata unei singure zile.

2.2.2.15.3.   Se folosește același set de pneuri de control pentru comparația cu SRTT-ul și cu pneul candidat și se montează în aceleași poziții ale roții.

2.2.2.15.4.   Pneurile de control care au fost folosite la încercări trebuie să fie stocate ulterior în aceleași condiții prevăzute pentru SRTT, și anume, în conformitate cu standardul E 1136-93 (reaprobat în 1998) al ASTM.

2.2.2.15.5.   SRTT-urile și pneurile de control trebuie eliminate în cazul unei uzuri sau avarii neregulate sau atunci când se constată o deteriorare a performanței.

Apendice

Raport de încercare

(Aderența pe suprafață umedă)

PARTEA 1 –   RAPORT

1.   Autoritatea de omologare de tip sau serviciul tehnic: ...

2.   Numele și adresa solicitantului: ...

3.   Raport de încercare nr.: ...

4.   Denumirea producătorului și denumirea comercială sau descrierea comercială: ...

5.   Clasa pneului (C1, C2 sau C3): ...

6.   Categoria de utilizare: ...

7.   Coeficientul de aderență pe suprafețe umede față de SRTT conform punctului 2.1.2.15. sau 2.2.2.15.: ...

8.   Observații (dacă există): ...

9.   Data: ...

10.   Semnătura: ...

PARTEA 2 –   DATE PRIVIND ÎNCERCĂRILE

1.   Data încercării: ...

2.   Vehiculul de încercare (marcă, model, an, modificări, etc. sau identificarea remorcii): ...

...

3.   Amplasarea pistei de încercare: ...

3.1.   Caracteristicile pistei de încercare: ...

3.2.   Întocmit de: ...

3.3.   Metoda de certificare: ...

4.   Detalii privind pneurile de încercare: ...

4.1.   Indicativul dimensiunii pneului și descrierea de serviciu a pneului: ...

4.2.   Marca pneului și descrierea comercială: ...

4.3.   Presiunea de umflare de referință: kPa ...

4.4.   Date privind încercările:

| Pneu | SRTT | Candidat | De control |
| --- | --- | --- | --- |
| Încărcătura pe pneu de încercare (kg) | | | |
| Adâncimea apei (mm)
  (între 0,5 mm și 1,5 mm) | | | |
| Media de temperatură a pistei udate (°C)
  (între 5 °C și 35 °C) | | | |

Pneu

SRTT

Candidat

De control

Încărcătura pe pneu de încercare (kg)

Adâncimea apei (mm)

(între 0,5 mm și 1,5 mm)

Media de temperatură a pistei udate (°C)

(între 5 °C și 35 °C)

4.5.   Codul lățimii jantelor de încercare: ...

4.6.   Tipul de senzor pentru măsurarea temperaturii: ...

4.7.   Identificarea SRTT-ului: ...

5.   Rezultatele valabile ale încercării:

| Parcurs nr. | Viteză de încercare
  (Km/h) | Direcție de parcurs | SRTT | Pneu candidat | Pneu de control | Coeficientul forței maxime de frânare
  (pbfc) | Decelerația medie în regim
  (mfdd) | Indice aderență teren umed
  (G) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Parcurs nr.

Viteză de încercare

(Km/h)

Direcție de parcurs

SRTT

Pneu candidat

Pneu de control

Coeficientul forței maxime de frânare

(pbfc)

Decelerația medie în regim

(mfdd)

Indice aderență teren umed

(G)

Observații

1

2

3

4

5

6

7

8

---