# Euroopa Liidu L 297/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 297 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide15. oktoober 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 297

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide15. oktoober 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1078/2014, 7. august 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I lisa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1079/2014, 14. oktoober 2014, millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi 2015. eelarveaastaks | 7 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1080/2014, 14. oktoober 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 9 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/714/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. oktoober 2014, jätta Euroopa Liidu Teatajast välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 alusel esitatud viide ühtlustatud standardile EN 1384:2012 Ratsutamiskiivrid
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7236 all) | 11 |
| | | 2014/715/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 14. oktoober 2014, millega määratakse kindlaks üks kolmas riik, keda komisjon peab koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks | 13 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 60 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse kaherattaliste mootorrataste ja mopeedide tüübikinnitust seoses juhi käitatavate juhtseadistega, kaasa arvatud juhtseadiste, märgulampide ja indikaatorite tähistus | 23 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1078/2014, 7. august 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I lisa (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1079/2014, 14. oktoober 2014, millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi 2015. eelarveaastaks

7

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1080/2014, 14. oktoober 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

9

OTSUSED

2014/714/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. oktoober 2014, jätta Euroopa Liidu Teatajast välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 alusel esitatud viide ühtlustatud standardile EN 1384:2012 Ratsutamiskiivrid
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7236 all)

Euroopa Liidu Teatajast

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7236 all)

11

2014/715/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 14. oktoober 2014, millega määratakse kindlaks üks kolmas riik, keda komisjon peab koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

13

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 60 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse kaherattaliste mootorrataste ja mopeedide tüübikinnitust seoses juhi käitatavate juhtseadistega, kaasa arvatud juhtseadiste, märgulampide ja indikaatorite tähistus

23

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 20. jaanuari 2014. aasta rakendusotsuse 2014/24/ÜVJP (millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandused ( ELT L 16, 21.1.2014 ) | 41 |
| | * | Komisjoni 24. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 699/2014 (üldsusele kaugmüügis ravimeid pakkuva isiku tuvastamiseks kasutatava ühise logo kujunduse ning logo ehtsuse tagamisega seotud tehniliste, elektrooniliste ja krüptograafiliste nõuete kohta) parandus ( ELT L 184, 25.6.2014 ) | 41 |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Liidu Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping – parandused ( ELT L 261, 30.8.2014 ) | 42 |

Parandused

*

Nõukogu 20. jaanuari 2014. aasta rakendusotsuse 2014/24/ÜVJP (millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandused ( ELT L 16, 21.1.2014 )

( ELT L 16, 21.1.2014 )

41

*

Komisjoni 24. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 699/2014 (üldsusele kaugmüügis ravimeid pakkuva isiku tuvastamiseks kasutatava ühise logo kujunduse ning logo ehtsuse tagamisega seotud tehniliste, elektrooniliste ja krüptograafiliste nõuete kohta) parandus ( ELT L 184, 25.6.2014 )

( ELT L 184, 25.6.2014 )

41

*

Ühelt poolt Euroopa Liidu Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping – parandused ( ELT L 261, 30.8.2014 )

( ELT L 261, 30.8.2014 )

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1078/2014,

7. august 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 649/2012 rakendatakse teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri (edaspidi „PIC-protseduur”) käsitlev Rotterdami konventsioon, millele kirjutati alla 11. septembril 1998 ning mis kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 2003/106/EÜ (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 649/2012 rakendatakse teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri (edaspidi „PIC-protseduur”) käsitlev Rotterdami konventsioon, millele kirjutati alla 11. septembril 1998 ning mis kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 2003/106/EÜ (2).

| (2) | Kohane on võtta arvesse regulatiivmeetmeid, mis on teatavate kemikaalide suhtes võetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 1907/2006, (3) (EÜ) nr 1107/2009 (4) ja (EL) nr 528/2012 (5). |
| --- | --- |

(2)

Kohane on võtta arvesse regulatiivmeetmeid, mis on teatavate kemikaalide suhtes võetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 1907/2006, (3) (EÜ) nr 1107/2009 (4) ja (EL) nr 528/2012 (5).

| (3) | Bitertanooli heakskiit on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt tagasi võetud, mistõttu nimetatud kemikaali kasutamine pestitsiidina on keelatud, ja seega tuleks nimetatud aine lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osa kemikaalide loeteludesse. |
| --- | --- |

(3)

Bitertanooli heakskiit on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt tagasi võetud, mistõttu nimetatud kemikaali kasutamine pestitsiidina on keelatud, ja seega tuleks nimetatud aine lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osa kemikaalide loeteludesse.

| (4) | Tsüheksatiini ja asotsüklotiini ei ole vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 toimeainetena heaks kiidetud, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiidina on keelatud ja seepärast tuleks need lisada kemikaalide loetellu määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas. |
| --- | --- |

(4)

Tsüheksatiini ja asotsüklotiini ei ole vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 toimeainetena heaks kiidetud, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiidina on keelatud ja seepärast tuleks need lisada kemikaalide loetellu määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas.

| (5) | Etüültsinidoon, tsüklaniliinid, etoksüsulfuroon ja oksadiargüül ei ole enam vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 toimeainetena heaks kiidetud, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiidina on keelatud ja seepärast tuleks need lisada kemikaalide loetellu määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas. |
| --- | --- |

(5)

Etüültsinidoon, tsüklaniliinid, etoksüsulfuroon ja oksadiargüül ei ole enam vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 toimeainetena heaks kiidetud, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiidina on keelatud ja seepärast tuleks need lisada kemikaalide loetellu määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas.

| (6) | Rotenooni ei ole vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 toimeainena heaks kiidetud, mistõttu piiratakse rangelt rotenooni kasutamist pestitsiidina, kuna peaaegu kõik selle kasutusalad on keelatud olenemata sellest, et rotenoon on identifitseeritud ja teatatud hindamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 528/2012 tooteliiki 17 kuuluva ainena, ja seepärast võivad liikmesriigid anda selle lubasid seni, kui tehakse nimetatud määruse kohane otsus. Seepärast tuleks rotenoon lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(6)

Rotenooni ei ole vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 toimeainena heaks kiidetud, mistõttu piiratakse rangelt rotenooni kasutamist pestitsiidina, kuna peaaegu kõik selle kasutusalad on keelatud olenemata sellest, et rotenoon on identifitseeritud ja teatatud hindamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 528/2012 tooteliiki 17 kuuluva ainena, ja seepärast võivad liikmesriigid anda selle lubasid seni, kui tehakse nimetatud määruse kohane otsus. Seepärast tuleks rotenoon lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (7) | Didetsüüldimetüülammooniumkloriidi heakskiit on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt tagasi võetud, mille tõttu nimetatud kemikaali kasutamine taimekaitsetoodete rühma kuuluva pestitsiidina on keelatud, ja seega tuleks nimetatud aine lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. osa kemikaalide loetelusse. |
| --- | --- |

(7)

Didetsüüldimetüülammooniumkloriidi heakskiit on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt tagasi võetud, mille tõttu nimetatud kemikaali kasutamine taimekaitsetoodete rühma kuuluva pestitsiidina on keelatud, ja seega tuleks nimetatud aine lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. osa kemikaalide loetelusse.

| (8) | Varfariin ja tsüflutriin ei ole enam vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 toimeainetena heaks kiidetud, mistõttu nimetatud kemikaalide kasutamine taimekaitsetoodete rühma kuuluva pestitsiidina on keelatud, ja seega tuleks nimetatud ained lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. osa kemikaalide loetelusse. |
| --- | --- |

(8)

Varfariin ja tsüflutriin ei ole enam vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 toimeainetena heaks kiidetud, mistõttu nimetatud kemikaalide kasutamine taimekaitsetoodete rühma kuuluva pestitsiidina on keelatud, ja seega tuleks nimetatud ained lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. osa kemikaalide loetelusse.

| (9) | Rotterdami konventsiooni osalised otsustasid oma kuuendal kohtumisel, mis toimus 28. aprillist kuni 10. maini 2013, kanda metüülasiinfossi, perfluorooktaansulfoonhappe, perfluorooktaansulfonaadid, perfluorooktaansulfoonamiidid ja perfluorooktaansulfonüülid kõnealuse konventsiooni III lisasse, mille tulemusena hakkas osutatud ainete suhtes kehtima nimetatud konventsiooni kohane PIC-protseduuri nõue. Osutatud ained tuleks seega jätta välja määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 2. osa kemikaalide loetelust ja lisada kõnealuse lisa 3. osas olevasse kemikaalide loetelusse. |
| --- | --- |

(9)

Rotterdami konventsiooni osalised otsustasid oma kuuendal kohtumisel, mis toimus 28. aprillist kuni 10. maini 2013, kanda metüülasiinfossi, perfluorooktaansulfoonhappe, perfluorooktaansulfonaadid, perfluorooktaansulfoonamiidid ja perfluorooktaansulfonüülid kõnealuse konventsiooni III lisasse, mille tulemusena hakkas osutatud ainete suhtes kehtima nimetatud konventsiooni kohane PIC-protseduuri nõue. Osutatud ained tuleks seega jätta välja määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 2. osa kemikaalide loetelust ja lisada kõnealuse lisa 3. osas olevasse kemikaalide loetelusse.

| (10) | Rotterdami konventsiooni osaliste konverents otsustas samuti lisada kõnealuse konventsiooni III lisasse kaubandusliku pentabromodifenüüleetri, mis sisaldab tetrabromo- ja pentabromodifenüüleetrit, samuti kaubandusliku oktabromodifenüüleetri, mis sisaldab heksabromo- ja heptabromodifenüüleetrit, mille tulemusena hakkas osutatud ainete suhtes kehtima nimetatud konventsiooni kohane PIC-protseduuri nõue. Kuna tetrabromodifenüüleeter, pentabromodifenüüleeter, heksabromodifenüüleeter ja heptabromodifenüüleeter on juba loetletud määruse (EL) nr 649/2012 V lisas ja seepärast kehtib nende suhtes ekspordikeeld, ei lisata nimetatud kemikaale määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 3. osasse. |
| --- | --- |

(10)

Rotterdami konventsiooni osaliste konverents otsustas samuti lisada kõnealuse konventsiooni III lisasse kaubandusliku pentabromodifenüüleetri, mis sisaldab tetrabromo- ja pentabromodifenüüleetrit, samuti kaubandusliku oktabromodifenüüleetri, mis sisaldab heksabromo- ja heptabromodifenüüleetrit, mille tulemusena hakkas osutatud ainete suhtes kehtima nimetatud konventsiooni kohane PIC-protseduuri nõue. Kuna tetrabromodifenüüleeter, pentabromodifenüüleeter, heksabromodifenüüleeter ja heptabromodifenüüleeter on juba loetletud määruse (EL) nr 649/2012 V lisas ja seepärast kehtib nende suhtes ekspordikeeld, ei lisata nimetatud kemikaale määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 3. osasse.

| (11) | Kloraati käsitlevat kannet määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas tuleks muuta, et oleks selgem, milliseid aineid hõlmab kõnealune kanne. |
| --- | --- |

(11)

Kloraati käsitlevat kannet määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas tuleks muuta, et oleks selgem, milliseid aineid hõlmab kõnealune kanne.

| (12) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 649/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 649/2012 vastavalt muuta.

| (13) | Selleks et kõigil huvitatud pooltel ja liikmesriikidel oleks piisavalt aega käesoleva määruse rakendamiseks vajalike meetmete võtmiseks, tuleks käesoleva määruse kohaldamist edasi lükata, |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kõigil huvitatud pooltel ja liikmesriikidel oleks piisavalt aega käesoleva määruse rakendamiseks vajalike meetmete võtmiseks, tuleks käesoleva määruse kohaldamist edasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 649/2012 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. detsembrist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. august 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 60.

1

(2)  Nõukogu otsus 2003/106/EÜ, 19. detsember 2002, mis käsitleb Rotterdami konventsiooni rahvusvahelises teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide kaubanduses rakendatava eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri kohta heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 63, 6.3.2003, lk 27).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009, taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 528/2012, 22. mai 2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

5

---

LISA

Määruse (EL) nr 649/2012 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | metüülasiinfossi ja perfluorooktaansulfonaate käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alamkategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Metüülasiinfoss (#) | 86-50-0 | 201-676-1 | 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Perfluorooktaansulfonaadid
  (PFOS) C8F17SO2X
  (X = OH, metallisool (O-M+), halogeniid, amiid ja muud derivaadid, sealhulgas polümeerid) (+)/(#) | 1763-23-1
  2795-39-3
  70225-14-8
  56773-42-3
  4151-50-2
  57589-85-2
  68081-83-4
  ja muud | 217-179-8
  220-527-1
  274-460-8
  260-375-3
  223-980-3
  260-837-4
  268-357-7 | 2904 90 95
  2904 90 95
  2922 12 00
  2923 90 00
  2935 00 90
  2924 29 98
  3824 90 97 | i(1) | sr” | |

1.

1. osa muudetakse järgmiselt:

a)

metüülasiinfossi ja perfluorooktaansulfonaate käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alamkategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„Metüülasiinfoss (#)

86-50-0

201-676-1

2933 99 80

p(1)

b

Perfluorooktaansulfonaadid

(PFOS) C8F17SO2X

(X = OH, metallisool (O-M+), halogeniid, amiid ja muud derivaadid, sealhulgas polümeerid) (+)/(#)

1763-23-1

2795-39-3

70225-14-8

56773-42-3

4151-50-2

57589-85-2

68081-83-4

ja muud

217-179-8

220-527-1

274-460-8

260-375-3

223-980-3

260-837-4

268-357-7

2904 90 95

2904 90 95

2922 12 00

2923 90 00

2935 00 90

2924 29 98

3824 90 97

i(1)

sr”

| b) | kloraati käsitlev kanne asendatakse järgmisega:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alamkategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Kloraat (+) | 7775-09-9
  10137-74-3
  7783-92-8
  ja muud | 231-887-4
  233-378-2
  232-034-9 | 2829 11 00
  2829 19 00
  2843 29 00 | p(1) | b” | |

b)

kloraati käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alamkategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„Kloraat (+)

7775-09-9

10137-74-3

7783-92-8

ja muud

231-887-4

233-378-2

232-034-9

2829 11 00

2829 19 00

2843 29 00

p(1)

b”

| c) | lisatakse järgmised kanded:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alamkategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Asotsüklotiin (+) | 41083-11-8 | 255-209-1 | 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Bitertanool (+) | 55179-31-2 | 259-513-5 | 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Etüültsinidoon (+) | 142891-20-1 | Ei kohaldata | 2925 19 95 | p(1) | b | |
| Tsüklaniliid (+) | 113136-77-9 | 419-150-7 | 2924 29 98 | p(1) | b | |
| Tsüflutriin | 68359-37-5 | 269-855-7 | 2926 90 95 | p(1) | b | |
| Tsüheksatiin (+) | 13121-70-5 | 236-049-1 | 2931 90 90 | p(1) | b | |
| Etoksüsulfuroon (+) | 126801-58-9 | Ei kohaldata | 2933 59 95 | p(1) | b | |
| Didetsüüldimetüülammooniumkloriid | 7173-51-5 | 230-525-2 | 2923 90 00 | p(1) | b | |
| Oksadiargüül (+) | 39807-15-3 | 254-637-6 | 2934 99 90 | p(1) | b | |
| Rotenoon (+) | 83-79-4 | 201-501-9 | 2932 99 00 | p(1) | b | |
| Varfariin | 81-81-2 | 201-377-6 | 2932 20 90 | p(1) | b” | |

c)

lisatakse järgmised kanded:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alamkategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„Asotsüklotiin (+)

41083-11-8

255-209-1

2933 99 80

p(1)

b

Bitertanool (+)

55179-31-2

259-513-5

2933 99 80

p(1)

b

Etüültsinidoon (+)

142891-20-1

Ei kohaldata

2925 19 95

p(1)

b

Tsüklaniliid (+)

113136-77-9

419-150-7

2924 29 98

p(1)

b

Tsüflutriin

68359-37-5

269-855-7

2926 90 95

p(1)

b

Tsüheksatiin (+)

13121-70-5

236-049-1

2931 90 90

p(1)

b

Etoksüsulfuroon (+)

126801-58-9

Ei kohaldata

2933 59 95

p(1)

b

Didetsüüldimetüülammooniumkloriid

7173-51-5

230-525-2

2923 90 00

p(1)

b

Oksadiargüül (+)

39807-15-3

254-637-6

2934 99 90

p(1)

b

Rotenoon (+)

83-79-4

201-501-9

2932 99 00

p(1)

b

Varfariin

81-81-2

201-377-6

2932 20 90

p(1)

b”

| 2. | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | perfluorooktaansulfonaate käsitlev kanne asendatakse järgmisega:










  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Kategooria (*) | Kasutuspiirang (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Perfluorooktaansulfonaatide derivaadid (sealhulgas polümeerid), mis ei hõlma järgmist:
  perfluorooktaansulfoonhape, perfluorooktaansulfonaadid, perfluorooktaansulfoonamiidid, perfluorooktaansulfonüülid | 57589-85-2
  68081-83-4
  ja muud | 260-837-4
  268-357-7 | 2924 29 98
  3824 90 97 | i | sr” |

2.

2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

perfluorooktaansulfonaate käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Kategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

„Perfluorooktaansulfonaatide derivaadid (sealhulgas polümeerid), mis ei hõlma järgmist:

perfluorooktaansulfoonhape, perfluorooktaansulfonaadid, perfluorooktaansulfoonamiidid, perfluorooktaansulfonüülid

57589-85-2

68081-83-4

ja muud

260-837-4

268-357-7

2924 29 98

3824 90 97

i

sr”

| b) | kloraati käsitlev kanne asendatakse järgmisega:










  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Kategooria (*) | Kasutuspiirang (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Kloraat | 7775-09-9
  10137-74-3
  7783-92-8
  ja muud | 231-887-4
  233-378-2
  232-034-9 | 2829 11 00
  2829 19 00
  2843 29 00 | p | b” |

b)

kloraati käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Kategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

„Kloraat

7775-09-9

10137-74-3

7783-92-8

ja muud

231-887-4

233-378-2

232-034-9

2829 11 00

2829 19 00

2843 29 00

p

b”

| c) | metüülasiinfossi käsitlev kanne jäetakse välja |
| --- | --- |

c)

metüülasiinfossi käsitlev kanne jäetakse välja

| d) | lisatakse järgmised kanded:










  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Kategooria (*) | Kasutuspiirang (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Asotsüklotiin | 41083-11-8 | 255-209-1 | 2933 99 80 | p | |
| Bitertanool | 55179-31-2 | 259-513-5 | 2933 99 80 | p | |
| Etüültsinidoon | 142891-20-1 | Ei kohaldata | 2925 19 95 | p | |
| Tsüklaniliid | 113136-77-9 | 419-150-7 | 2924 29 98 | p | |
| Tsüheksatiin | 13121-70-5 | 236-049-1 | 2931 90 90 | p | |
| Etoksüsulfuroon | 126801-58-9 | Ei kohaldata | 2933 59 95 | p | |
| Oksadiargüül | 39807-15-3 | 254-637-6 | 2934 99 90 | p | |
| Rotenoon | 83-79-4 | 201-501-9 | 2932 99 00 | p” | |

d)

lisatakse järgmised kanded:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Kategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

„Asotsüklotiin

41083-11-8

255-209-1

2933 99 80

p

Bitertanool

55179-31-2

259-513-5

2933 99 80

p

Etüültsinidoon

142891-20-1

Ei kohaldata

2925 19 95

p

Tsüklaniliid

113136-77-9

419-150-7

2924 29 98

p

Tsüheksatiin

13121-70-5

236-049-1

2931 90 90

p

Etoksüsulfuroon

126801-58-9

Ei kohaldata

2933 59 95

p

Oksadiargüül

39807-15-3

254-637-6

2934 99 90

p

Rotenoon

83-79-4

201-501-9

2932 99 00

p”

| 3. | 3. osasse lisatakse järgmised kanded:









  Kemikaal | Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid) | HS-kood
  Puhas aine | HS-kood
  Ainet sisaldavad segud | Kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Metüülasiinfoss | 86-50-0 | 2933.99 | 3808.10 | pestitsiid |
| Perfluorooktaansulfoonhape, perfluorooktaansulfonaadid, perfluorooktaansulfoonamiidid, perfluorooktaansulfonüülid | 1763-23-1
  2795-39-3
  29457-72-5
  29081-56-9
  70225-14-8
  56773-42-3
  251099-16-8
  4151-50-2
  31506-32-8
  1691-99-2
  24448-09-7
  307-35-7
  ja muud | 2904.90
  2904.90
  2904.90
  2904.90
  2922.12
  2923.90
  2923.90
  2935.00
  2935.00
  2935.00
  2935.00
  2904.90 | 3824.90 | tööstuskemikaal” |

3.

3. osasse lisatakse järgmised kanded:

Kemikaal

Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid)

HS-kood

Puhas aine

HS-kood

Ainet sisaldavad segud

Kategooria

„Metüülasiinfoss

86-50-0

2933.99

3808.10

pestitsiid

Perfluorooktaansulfoonhape, perfluorooktaansulfonaadid, perfluorooktaansulfoonamiidid, perfluorooktaansulfonüülid

1763-23-1

2795-39-3

29457-72-5

29081-56-9

70225-14-8

56773-42-3

251099-16-8

4151-50-2

31506-32-8

1691-99-2

24448-09-7

307-35-7

ja muud

2904.90

2904.90

2904.90

2904.90

2922.12

2923.90

2923.90

2935.00

2935.00

2935.00

2935.00

2904.90

3824.90

tööstuskemikaal”

---

| 15.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1079/2014,

14. oktoober 2014,

millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi 2015. eelarveaastaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 20 lõikeid 1 ja 4,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 (2) artikli 3 lõike 1 punktis a on sätestatud, et rahalised kulutused, mida liikmesriigid on teinud toodete ostmiseks ettenähtud fondide käivitamiseks, määratakse kindlaks vastavalt kõnealuse määruse I lisas esitatud meetoditele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 (2) artikli 3 lõike 1 punktis a on sätestatud, et rahalised kulutused, mida liikmesriigid on teinud toodete ostmiseks ettenähtud fondide käivitamiseks, määratakse kindlaks vastavalt kõnealuse määruse I lisas esitatud meetoditele.

| (2) | Delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisa I punkti alapunkti 1 kohaselt arvutatakse kõnealused rahastamiskulud liidu ühtse intressimäära põhjal, mille määrab kindlaks komisjon iga eelarveaasta alguses. See intressimäär vastab kõnealuse lisa I punkti alapunkti 2 esimeses lõigus osutatud liikmesriikide teatisele eelneva kuue kuu jooksul fikseeritud kolme kuu ja 12 kuu Euribori keskmistele tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku. |
| --- | --- |

(2)

Delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisa I punkti alapunkti 1 kohaselt arvutatakse kõnealused rahastamiskulud liidu ühtse intressimäära põhjal, mille määrab kindlaks komisjon iga eelarveaasta alguses. See intressimäär vastab kõnealuse lisa I punkti alapunkti 2 esimeses lõigus osutatud liikmesriikide teatisele eelneva kuue kuu jooksul fikseeritud kolme kuu ja 12 kuu Euribori keskmistele tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku.

| (3) | Kui liikmesriik ei esita määruse (EL) nr 906/2014 I lisa I punkti alapunkti 2 teises lõigus osutatud teadet selle alapunkti esimeses lõigus osutatud vormis ja tähtajaks, loetakse kõnealuse liikmesriigi kantud intressimääraks 0 %. Kui liikmesriik deklareerib, et ta ei kandnud intressikulusid, kuna tal ei olnud võrdlusperioodil põllumajandustooteid riiklikul ladustamisel, kehtestab komisjon kõnealuse intressimäära vastavalt selle alapunkti kolmandale lõigule. |
| --- | --- |

(3)

Kui liikmesriik ei esita määruse (EL) nr 906/2014 I lisa I punkti alapunkti 2 teises lõigus osutatud teadet selle alapunkti esimeses lõigus osutatud vormis ja tähtajaks, loetakse kõnealuse liikmesriigi kantud intressimääraks 0 %. Kui liikmesriik deklareerib, et ta ei kandnud intressikulusid, kuna tal ei olnud võrdlusperioodil põllumajandustooteid riiklikul ladustamisel, kehtestab komisjon kõnealuse intressimäära vastavalt selle alapunkti kolmandale lõigule.

| (4) | Vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisa I punkti alapunktile 3 tuleb selle lisa I punkti alapunkti 2 kohaselt määratud intressimäära võrrelda ühise intressimääraga, mis on kehtestatud selle lisa I punkti alapunkti 1 alusel. Liikmesriigi suhtes kohaldatakse kõnealuse kahe intressimäära võrdlemisel väiksemaks osutunud määra. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisa I punkti alapunktile 3 tuleb selle lisa I punkti alapunkti 2 kohaselt määratud intressimäära võrrelda ühise intressimääraga, mis on kehtestatud selle lisa I punkti alapunkti 1 alusel. Liikmesriigi suhtes kohaldatakse kõnealuse kahe intressimäära võrdlemisel väiksemaks osutunud määra.

| (5) | Kuna liikmesriikidel ei olnud kuuekuulise võrdlusperioodi jooksul 2014. aasta märtsist augustini põllumajandustooteid riiklikul ladustamisel, ei nõutud neilt delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisa I punkti alapunkti 2 esimese lõigu kohaste teadete edastamist. |
| --- | --- |

(5)

Kuna liikmesriikidel ei olnud kuuekuulise võrdlusperioodi jooksul 2014. aasta märtsist augustini põllumajandustooteid riiklikul ladustamisel, ei nõutud neilt delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisa I punkti alapunkti 2 esimese lõigu kohaste teadete edastamist.

| (6) | Intressimäärade kehtestamisel EAGFi 2015. eelarveaastaks tuleks kõiki neid tegureid arvesse võtta, |
| --- | --- |

(6)

Intressimäärade kehtestamisel EAGFi 2015. eelarveaastaks tuleks kõiki neid tegureid arvesse võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nende rahaliste kulutuste puhul, mida liikmesriigid on teinud sekkumistoodete ostmiseks ettenähtud fondidest, ning mis kaetakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) 2015. aasta eelarvest, määratakse delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisaga ettenähtud intressimäärad kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti a kohaselt kindlaks ühtse intressimäärana 0,4 %.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 906/2014, 11. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 riikliku sekkumise kulude osas (ELT L 255, 28.8.2014, lk 1).

2

---

| 15.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1080/2014,

14. oktoober 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 64,7 |
| MA | 141,8 |
| MK | 53,7 |
| ZZ | 86,7 |
| 0707 00 05 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0709 93 10 | TR | 138,6 |
| ZZ | 138,6 |
| 0805 50 10 | AR | 93,7 |
| BR | 84,6 |
| CL | 122,6 |
| TR | 111,7 |
| UY | 103,5 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 104,0 |
| 0806 10 10 | BR | 182,5 |
| MK | 34,4 |
| TR | 142,4 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 10 80 | BA | 49,5 |
| BR | 58,7 |
| CL | 64,1 |
| NZ | 143,9 |
| US | 192,1 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 104,7 |
| 0808 30 90 | CN | 75,7 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 90,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

64,7

MA

141,8

MK

53,7

ZZ

86,7

0707 00 05

TR

158,2

ZZ

158,2

0709 93 10

TR

138,6

ZZ

138,6

0805 50 10

AR

93,7

BR

84,6

CL

122,6

TR

111,7

UY

103,5

ZA

108,1

ZZ

104,0

0806 10 10

BR

182,5

MK

34,4

TR

142,4

ZZ

119,8

0808 10 80

BA

49,5

BR

58,7

CL

64,1

NZ

143,9

US

192,1

ZA

119,6

ZZ

104,7

0808 30 90

CN

75,7

TR

116,3

ZA

80,2

ZZ

90,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 15.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/11

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. oktoober 2014,

jätta Euroopa Liidu Teatajast välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 alusel esitatud viide ühtlustatud standardile EN 1384:2012 „Ratsutamiskiivrid”

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7236 all)

(2014/714/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui riiklik standard, millega on üle võetud selline ühtlustatud standard, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, hõlmab üht või mitut nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ (2) II lisas sätestatud olulist tervisekaitse- või ohutusnõuet, eeldatakse, et selle standardi kohaselt ehitatud seade vastab asjaomastele olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Kui riiklik standard, millega on üle võetud selline ühtlustatud standard, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, hõlmab üht või mitut nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ (2) II lisas sätestatud olulist tervisekaitse- või ohutusnõuet, eeldatakse, et selle standardi kohaselt ehitatud seade vastab asjaomastele olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele.

| (2) | Vastavalt direktiivi 89/686/EMÜ artikli 6 lõikele 1 on komisjon esitanud ametliku vastuväite standardi EN 1384:1996 „Ratsutamiskiivrid” kohta, mis on ühtlustatud direktiivi 89/686/EMÜ alusel. Viide standardile avaldati esimest korda EÜTs C 180, 14.6.1997, selle muudatus A1 avaldati EÜTs C 190, 10.8.2002. Vahepeal on CEN avaldanud selle standardi uue versiooni EN 1384:2012 ja seda on nimetatud ELTs C 395, 20.12.2012; 30. aprillil 2013 kaotas kehtivuse eeldus vastavuse kohta asendatud standardile EN 1384:1996. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 89/686/EMÜ artikli 6 lõikele 1 on komisjon esitanud ametliku vastuväite standardi EN 1384:1996 „Ratsutamiskiivrid” kohta, mis on ühtlustatud direktiivi 89/686/EMÜ alusel. Viide standardile avaldati esimest korda EÜTs C 180, 14.6.1997, selle muudatus A1 avaldati EÜTs C 190, 10.8.2002. Vahepeal on CEN avaldanud selle standardi uue versiooni EN 1384:2012 ja seda on nimetatud ELTs C 395, 20.12.2012; 30. aprillil 2013 kaotas kehtivuse eeldus vastavuse kohta asendatud standardile EN 1384:1996.

| (3) | Uus versioon on nüüd ühtlustatud ja annab vastavuseelduse; standardit ei ole siiski oluliselt muudetud. Kuna standardi puudusi ei ole uues versioonis kõrvaldatud, uuendas komisjon ametlikku vastuväidet standardi EN 1384:2012 vastu. |
| --- | --- |

(3)

Uus versioon on nüüd ühtlustatud ja annab vastavuseelduse; standardit ei ole siiski oluliselt muudetud. Kuna standardi puudusi ei ole uues versioonis kõrvaldatud, uuendas komisjon ametlikku vastuväidet standardi EN 1384:2012 vastu.

| (4) | Ametlik vastuväide põhineb standardi puudustel, mille kohaselt ei kata see piisavalt olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid, millele on osutatud artiklis 3 ja mis on sätestatud direktiivi 89/686/EMÜ II lisas, ja sellest tuleneb madalam ohutustase, võrrelduna muude kiivrite ohutusnormidega (näiteks Snelli standard või ratsutamiskiivrite standard PAS 015), eelkõige seoses löökide absorbeerimise, kaitsekestast läbitungimise ja kiivri stabiilsusega. Olles tutvunud standardiga EN 1384:2012 ja konsulteerinud ekspertidega, leiab komisjon, et on vaja parandada eelkõige järgmisi valdkondi:






  — | löökide absorbeerimine: enamikus võrreldavates standardites kasutatakse rohkem kui üht löögiplaati ja kõrgemaid energiatasemeid; |
| --- | --- | --- |

(4)

Ametlik vastuväide põhineb standardi puudustel, mille kohaselt ei kata see piisavalt olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid, millele on osutatud artiklis 3 ja mis on sätestatud direktiivi 89/686/EMÜ II lisas, ja sellest tuleneb madalam ohutustase, võrrelduna muude kiivrite ohutusnormidega (näiteks Snelli standard või ratsutamiskiivrite standard PAS 015), eelkõige seoses löökide absorbeerimise, kaitsekestast läbitungimise ja kiivri stabiilsusega. Olles tutvunud standardiga EN 1384:2012 ja konsulteerinud ekspertidega, leiab komisjon, et on vaja parandada eelkõige järgmisi valdkondi:

—

löökide absorbeerimine: enamikus võrreldavates standardites kasutatakse rohkem kui üht löögiplaati ja kõrgemaid energiatasemeid;

| — | kaitsekestast läbitungimine: raskuse kukutamise kõrgus on ainult pool sellest, mida nõutakse Snelli standardis; |
| --- | --- |

—

kaitsekestast läbitungimine: raskuse kukutamise kõrgus on ainult pool sellest, mida nõutakse Snelli standardis;

| — | külgmine stabiilsus: puuduvad nõuded külgede stabiilsuse kohta, s.o nõue toota kiivreid, mis on piisavalt tugevad, et pidada vastu tugevale küljelt mõjuvale jõule; |
| --- | --- |

—

külgmine stabiilsus: puuduvad nõuded külgede stabiilsuse kohta, s.o nõue toota kiivreid, mis on piisavalt tugevad, et pidada vastu tugevale küljelt mõjuvale jõule;

| — | kaitstud piirkonnad: rohkem tähelepanu on vaja pöörata oimupiirkondadele ning kuuldavust ei tohiks takistada; |
| --- | --- |

—

kaitstud piirkonnad: rohkem tähelepanu on vaja pöörata oimupiirkondadele ning kuuldavust ei tohiks takistada;

| — | vaateväli: puuduvad sellised nõuded vaatevälja kohta, mis tagaksid hea nähtavuse ratsutamise ajal; |
| --- | --- |

—

vaateväli: puuduvad sellised nõuded vaatevälja kohta, mis tagaksid hea nähtavuse ratsutamise ajal;

| — | kiivri stabiilsus: võiks lisada sellise stabiilsuskatse nagu standardis PAS 015, tagamaks, et kiiver ratsutamise ajal peas paigalt ei nihku. |
| --- | --- |

—

kiivri stabiilsus: võiks lisada sellise stabiilsuskatse nagu standardis PAS 015, tagamaks, et kiiver ratsutamise ajal peas paigalt ei nihku.

| (5) | Võttes arvesse eespool nimetatud ohutusaspekte, mida tuleks parandada, ei paku standard EN 1384:2012 eeldust vastavuse kohta direktiivis 89/686/EMÜ sätestatud põhilistele tervishoiu- ja ohutusnõuetele. Sellest tulenevalt tuleks viide standardile EN 1384:2012 ELTst välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse eespool nimetatud ohutusaspekte, mida tuleks parandada, ei paku standard EN 1384:2012 eeldust vastavuse kohta direktiivis 89/686/EMÜ sätestatud põhilistele tervishoiu- ja ohutusnõuetele. Sellest tulenevalt tuleks viide standardile EN 1384:2012 ELTst välja jätta.

| (6) | Määrust (EL) nr 1025/2012 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. Kõnealuse määruse artikli 26 kohaselt jäetakse välja direktiivi 89/686/EMÜ artikli 6 lõige 1 ja viiteid väljajäetud sättele käsitatakse viidetena määruse artiklile 11. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EL) nr 1025/2012 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. Kõnealuse määruse artikli 26 kohaselt jäetakse välja direktiivi 89/686/EMÜ artikli 6 lõige 1 ja viiteid väljajäetud sättele käsitatakse viidetena määruse artiklile 11.

| (7) | Konsulteeriti Euroopa standardiorganisatsioonide, liidu toetust saavate Euroopa sidusrühmade organisatsioonide ja isikukaitsevahendite töörühmaga. |
| --- | --- |

(7)

Konsulteeriti Euroopa standardiorganisatsioonide, liidu toetust saavate Euroopa sidusrühmade organisatsioonide ja isikukaitsevahendite töörühmaga.

| (8) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 artikliga 22 moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 artikliga 22 moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajast jäetakse välja viide standardile EN 1384:2012 „Ratsutamiskiivrid”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. oktoober 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Ferdinando NELLI FEROCI

---

(1)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ, 21. detsember 1989, isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18).

2

---

| 15.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/13

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

14. oktoober 2014,

millega määratakse kindlaks üks kolmas riik, keda komisjon peab koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

(2014/715/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999, (1) eriti selle artiklit 31,

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (ETR-kalapüügi määrus) on kehtestatud liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR) kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (ETR-kalapüügi määrus) on kehtestatud liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR) kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (2) | ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina kindlaksmääratud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avaldamise, selliste riikide nimekirjast kustutamise ning mis tahes erakorraliste meetmete menetlus. |
| --- | --- |

(2)

ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina kindlaksmääratud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avaldamise, selliste riikide nimekirjast kustutamise ning mis tahes erakorraliste meetmete menetlus.

| (3) | ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt võib Euroopa Komisjon määrata kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmanda riigi võib määrata koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, kui ta ei täida lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina talle rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(3)

ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt võib Euroopa Komisjon määrata kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmanda riigi võib määrata koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, kui ta ei täida lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina talle rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (4) | Koostööd mittetegevad kolmandad riigid määratakse kindlaks ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamise põhjal. |
| --- | --- |

(4)

Koostööd mittetegevad kolmandad riigid määratakse kindlaks ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamise põhjal.

| (5) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 võib nõukogu kehtestada koostööd mittetegevate riikide nimekirja. Nende riikide suhtes kohaldatakse ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 võib nõukogu kehtestada koostööd mittetegevate riikide nimekirja. Nende riikide suhtes kohaldatakse ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid.

| (6) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt palutakse kolmandast riigist lipuriikidel teatada komisjonile õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise kord, mida selle riigi kalalaevad peavad täitma. |
| --- | --- |

(6)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt palutakse kolmandast riigist lipuriikidel teatada komisjonile õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise kord, mida selle riigi kalalaevad peavad täitma.

| (7) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt teeb komisjon kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse püügisertifitseerimissätete rakendamisega. |
| --- | --- |

(7)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt teeb komisjon kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse püügisertifitseerimissätete rakendamisega.

| (8) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teatas komisjon 15. novembri 2012. aasta otsusega (2) („15. novembri 2012. aasta otsus”) kaheksale riigile, et nad võidakse kindlaks määrata kolmanda riigina, keda komisjon käsitab koostööd mittetegeva kolmanda riigina vastavalt ETR-kalapüügi määrusele. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teatas komisjon 15. novembri 2012. aasta otsusega (2) („15. novembri 2012. aasta otsus”) kaheksale riigile, et nad võidakse kindlaks määrata kolmanda riigina, keda komisjon käsitab koostööd mittetegeva kolmanda riigina vastavalt ETR-kalapüügi määrusele.

| (9) | Komisjon esitas 15. novembri 2012. aasta otsuses sellise kindlaksmääramise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon esitas 15. novembri 2012. aasta otsuses sellise kindlaksmääramise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused.

| (10) | Komisjon teatas 15. novembril 2012 neile kaheksale riigile eraldi kirjades, et peab võimalikuks nende riikide kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina. Kirjadele oli lisatud 15. novembri 2012. aasta otsus. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas 15. novembril 2012 neile kaheksale riigile eraldi kirjades, et peab võimalikuks nende riikide kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina. Kirjadele oli lisatud 15. novembri 2012. aasta otsus.

| (11) | Neis kirjades rõhutas komisjon, et selleks, et neid riike ei määrataks kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina ja neid ei soovitataks kanda selliste riikide nimekirja vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklitele 31 ja 33, kutsutakse neid üles koostama ja rakendama tihedas koostöös komisjoniga tegevuskava 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud puuduste kõrvaldamiseks. Kui asjaomased riigid oleksid tegevuskava õigel ajal ja tulemuslikult rakendanud, oleksid nad võinud vältida seda, et nad määratakse kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina ja soovitatakse kanda selliste riikide nimekirja. |
| --- | --- |

(11)

Neis kirjades rõhutas komisjon, et selleks, et neid riike ei määrataks kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina ja neid ei soovitataks kanda selliste riikide nimekirja vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklitele 31 ja 33, kutsutakse neid üles koostama ja rakendama tihedas koostöös komisjoniga tegevuskava 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud puuduste kõrvaldamiseks. Kui asjaomased riigid oleksid tegevuskava õigel ajal ja tulemuslikult rakendanud, oleksid nad võinud vältida seda, et nad määratakse kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina ja soovitatakse kanda selliste riikide nimekirja.

| (12) | Komisjon kutsus kaheksat asjaomast riiki üles i) võtma kõik vajalikud meetmed komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamiseks; ii) hindama komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamist ning iii) saatma komisjonile iga kuue kuu järel üksikasjalikud aruanded, milles on hinnatud kõigi meetmete rakendamist muu hulgas selle poolest, kui tõhusalt nad aitavad igaüks eraldi ja/või kõik koos tagada kõigile nõuetele vastava kalanduskontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon kutsus kaheksat asjaomast riiki üles i) võtma kõik vajalikud meetmed komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamiseks; ii) hindama komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamist ning iii) saatma komisjonile iga kuue kuu järel üksikasjalikud aruanded, milles on hinnatud kõigi meetmete rakendamist muu hulgas selle poolest, kui tõhusalt nad aitavad igaüks eraldi ja/või kõik koos tagada kõigile nõuetele vastava kalanduskontrollisüsteemi.

| (13) | Asjaomasele kaheksale riigile anti võimalus kirjalikult reageerida komisjoni otsuses sõnaselgelt väljendatud probleemidele ja muule asjakohasele teabele. Neile anti võimalus esitada tõendid, et lükata ümber 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud faktid või neid täiendada või võtta vajaduse korral vastu tegevuskava olukorra heastamiseks ja vastavad meetmed. Nimetatud kaheksale riigile tagati õigus küsida ja esitada lisateavet. |
| --- | --- |

(13)

Asjaomasele kaheksale riigile anti võimalus kirjalikult reageerida komisjoni otsuses sõnaselgelt väljendatud probleemidele ja muule asjakohasele teabele. Neile anti võimalus esitada tõendid, et lükata ümber 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud faktid või neid täiendada või võtta vajaduse korral vastu tegevuskava olukorra heastamiseks ja vastavad meetmed. Nimetatud kaheksale riigile tagati õigus küsida ja esitada lisateavet.

| (14) | Seepärast alustas komisjon 15. novembri 2012. aasta otsuse ja kirjadega asjaomase kaheksa riigiga dialoogi ja märkis, et tema arvates piisab põhimõtteliselt kuuekuusest ajavahemikust kokkuleppele jõudmiseks. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast alustas komisjon 15. novembri 2012. aasta otsuse ja kirjadega asjaomase kaheksa riigiga dialoogi ja märkis, et tema arvates piisab põhimõtteliselt kuuekuusest ajavahemikust kokkuleppele jõudmiseks.

| (15) | Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel kõnealuselt kaheksalt kolmandalt riigilt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse. Neid kaheksat riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel kõnealuselt kaheksalt kolmandalt riigilt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse. Neid kaheksat riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis.

| (16) | Sri Lanka Demokraatlik Sotsialistlik Vabariik (edaspidi „Sri Lanka”) ei suutnud komisjoni toodud fakte ümber lükata ega rakendada olukorra heastamiseks tegevuskava. |
| --- | --- |

(16)

Sri Lanka Demokraatlik Sotsialistlik Vabariik (edaspidi „Sri Lanka”) ei suutnud komisjoni toodud fakte ümber lükata ega rakendada olukorra heastamiseks tegevuskava.

| (17) | Käesolev komisjoni rakendusotsus, millega määratakse Sri Lanka kindlaks kolmanda riigina, keda komisjon peab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks riigiks, on tehtud ETR-kalapüügi määruse rakendamisega seotud uurimise ja dialoogi tulemusel. See uurimine ja dialoog toimus kooskõlas nimetatud määruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega; määruses on muu hulgas osutatud kolmandate riikide kohustustele võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, mis tulenevad neile kui lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärsele riigile rahvusvahelisest õigusest. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev komisjoni rakendusotsus, millega määratakse Sri Lanka kindlaks kolmanda riigina, keda komisjon peab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks riigiks, on tehtud ETR-kalapüügi määruse rakendamisega seotud uurimise ja dialoogi tulemusel. See uurimine ja dialoog toimus kooskõlas nimetatud määruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega; määruses on muu hulgas osutatud kolmandate riikide kohustustele võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, mis tulenevad neile kui lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärsele riigile rahvusvahelisest õigusest.

| (18) | Käesolev komisjoni rakendusotsus, millega määratakse Sri Lanka kindlaks kolmanda riigina, keda komisjon peab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks riigiks, toob kaasa ETR-kalapüügi määruse artikli 18 lõike 1 punktis g sätestatud tagajärjed. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev komisjoni rakendusotsus, millega määratakse Sri Lanka kindlaks kolmanda riigina, keda komisjon peab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks riigiks, toob kaasa ETR-kalapüügi määruse artikli 18 lõike 1 punktis g sätestatud tagajärjed.

2.   SRI LANKA SUHTES KOHALDATUD MENETLUS

| (19) | Komisjon teatas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 kohaselt Sri Lankale 15. novembri 2012. aasta otsusega, et ta peab võimalikuks Sri Lanka kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina (3). |
| --- | --- |

(19)

Komisjon teatas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 kohaselt Sri Lankale 15. novembri 2012. aasta otsusega, et ta peab võimalikuks Sri Lanka kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina (3).

| (20) | Komisjon kutsus Sri Lankat üles kehtestama tihedas koostöös komisjoni talitustega tegevuskava 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon kutsus Sri Lankat üles kehtestama tihedas koostöös komisjoni talitustega tegevuskava 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud puuduste kõrvaldamiseks.

| (21) | Peamised puudujäägid, mille komisjon soovitatud tegevuskavas kindlaks oli määranud, olid seotud mitme puudusega rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmisel, eelkõige piisava õigusraamistiku vastuvõtmisega, piisava ja tõhusa seiresüsteemi, vaatluskava ja heidutava karistussüsteemi puudumisega ning püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega nõuetele mittevastavalt. Muud kindlakstehtud puudused on üldisemalt seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmisega, sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide soovituste ja resolutsioonide järgimisega. Samuti leiti, et ei järgita asjakohaste organite, nagu ÜRO ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava soovitusi ja resolutsioone. Mittesiduvate soovituste ja resolutsioonide järgimata jätmist on siiski arvesse võetud vaid toetavate tõenditena ja see ei ole koostööd mittetegeva riigina kindlaksmääramise alus. |
| --- | --- |

(21)

Peamised puudujäägid, mille komisjon soovitatud tegevuskavas kindlaks oli määranud, olid seotud mitme puudusega rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmisel, eelkõige piisava õigusraamistiku vastuvõtmisega, piisava ja tõhusa seiresüsteemi, vaatluskava ja heidutava karistussüsteemi puudumisega ning püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega nõuetele mittevastavalt. Muud kindlakstehtud puudused on üldisemalt seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmisega, sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide soovituste ja resolutsioonide järgimisega. Samuti leiti, et ei järgita asjakohaste organite, nagu ÜRO ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava soovitusi ja resolutsioone. Mittesiduvate soovituste ja resolutsioonide järgimata jätmist on siiski arvesse võetud vaid toetavate tõenditena ja see ei ole koostööd mittetegeva riigina kindlaksmääramise alus.

| (22) | Sri Lanka saatis komisjonile 14. detsembril 2012 teate institutsiooniliste meetmete kohta, mis on kehtestatud soovitatud tegevuskavas kindlaksmääratud puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(22)

Sri Lanka saatis komisjonile 14. detsembril 2012 teate institutsiooniliste meetmete kohta, mis on kehtestatud soovitatud tegevuskavas kindlaksmääratud puuduste kõrvaldamiseks.

| (23) | Sri Lanka esitas kirjalikud märkused 31. detsembril 2012 ja 4. jaanuaril 2013. |
| --- | --- |

(23)

Sri Lanka esitas kirjalikud märkused 31. detsembril 2012 ja 4. jaanuaril 2013.

| (24) | Komisjon palus 7. veebruari 2013. aasta kirjas Sri Lankal esitada ajakohane teave soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon palus 7. veebruari 2013. aasta kirjas Sri Lankal esitada ajakohane teave soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta.

| (25) | Sri Lanka ametiasutused esitasid 13. märtsil 2013 järgmised dokumendid: i) kaaskiri ja seletuskiri; ii) kõigi Sri Lanka meetmete ajakohane ajakava; iii) ajakohane teave soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta; iv) ETR-kalapüügi vastu võitlemise riiklik 2013. aasta tegevuskava; v) ajakohane teave püügisertifikaatide kasutamise halduskorra ja suuniste kohta; vi) 2013. aasta eelarveeraldis kalanduse ja veeressursside arendamise talituse kvaliteedikontrolliosakonna allkontori loomiseks lennujaamas; vii) õiguslike kohustuste täitmise, kaugpüügilaevade seire ja heidutavate karistustega seotud läbivaadatud õigusaktide eelnõud; viii) kavad, mille alusel suurendada ettevõtjate teadlikkust püügisertifitseerimissüsteemist; xi) kontrollisüsteem ja x) avameres toimuva ETR-kalapüügi uurimise korda käsitlevad suunised. |
| --- | --- |

(25)

Sri Lanka ametiasutused esitasid 13. märtsil 2013 järgmised dokumendid: i) kaaskiri ja seletuskiri; ii) kõigi Sri Lanka meetmete ajakohane ajakava; iii) ajakohane teave soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta; iv) ETR-kalapüügi vastu võitlemise riiklik 2013. aasta tegevuskava; v) ajakohane teave püügisertifikaatide kasutamise halduskorra ja suuniste kohta; vi) 2013. aasta eelarveeraldis kalanduse ja veeressursside arendamise talituse kvaliteedikontrolliosakonna allkontori loomiseks lennujaamas; vii) õiguslike kohustuste täitmise, kaugpüügilaevade seire ja heidutavate karistustega seotud läbivaadatud õigusaktide eelnõud; viii) kavad, mille alusel suurendada ettevõtjate teadlikkust püügisertifitseerimissüsteemist; xi) kontrollisüsteem ja x) avameres toimuva ETR-kalapüügi uurimise korda käsitlevad suunised.

| (26) | Komisjon ja Sri Lanka pidasid Brüsselis 17. aprillil 2013 tehnilise konsultatsiooni. Sel kohtumisel tutvustasid Sri Lanka ametiasutused komisjonile hiljutist ETR-kalapüügi vastu võitlemise riiklikku tegevuskava, püügisertifikaatides sisalduva teabe ristkontrollimise parandamiseks kavandatud meetmeid ning õigusraamistiku läbivaatamist, millega on algust tehtud. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon ja Sri Lanka pidasid Brüsselis 17. aprillil 2013 tehnilise konsultatsiooni. Sel kohtumisel tutvustasid Sri Lanka ametiasutused komisjonile hiljutist ETR-kalapüügi vastu võitlemise riiklikku tegevuskava, püügisertifikaatides sisalduva teabe ristkontrollimise parandamiseks kavandatud meetmeid ning õigusraamistiku läbivaatamist, millega on algust tehtud.

| (27) | Sri Lanka rõhutas 30. mai 2013. aasta ja 3. juuni 2013. aasta kirjades oma kindlat kavatsust õigel ajal rakendada riigi koostatud tegevuskava ning võtta vastu õiguslikud muudatused ETR-kalapüügi vastaste karistusmeetmete tugevdamiseks ja algatada laevaseiresüsteemiga seotud hankeprotsess. |
| --- | --- |

(27)

Sri Lanka rõhutas 30. mai 2013. aasta ja 3. juuni 2013. aasta kirjades oma kindlat kavatsust õigel ajal rakendada riigi koostatud tegevuskava ning võtta vastu õiguslikud muudatused ETR-kalapüügi vastaste karistusmeetmete tugevdamiseks ja algatada laevaseiresüsteemiga seotud hankeprotsess.

| (28) | Arvestades 2012. aasta novembrist kuni 2013. aasta juuni alguseni tehtud edusamme, teatas komisjon Sri Lankale 11. juuni 2013. aasta kirjas, et 15. novembri 2012. aasta otsuses osutatud puuduste käsitlemisel käegakatsutavate tulemuste saavutamiseks ja vajalike meetmete lõpuleviimiseks jätkab komisjon Sri Lankaga dialoogi veel üheksa kuud kuni 28. veebruarini 2014. Selle kirja järel saatis komisjon 20. juunil 2013 tegevuskava ajakohastatud ettepaneku. |
| --- | --- |

(28)

Arvestades 2012. aasta novembrist kuni 2013. aasta juuni alguseni tehtud edusamme, teatas komisjon Sri Lankale 11. juuni 2013. aasta kirjas, et 15. novembri 2012. aasta otsuses osutatud puuduste käsitlemisel käegakatsutavate tulemuste saavutamiseks ja vajalike meetmete lõpuleviimiseks jätkab komisjon Sri Lankaga dialoogi veel üheksa kuud kuni 28. veebruarini 2014. Selle kirja järel saatis komisjon 20. juunil 2013 tegevuskava ajakohastatud ettepaneku.

| (29) | Sri Lanka esitas 22. augustil 2013 aruande sama aasta 31. maist kuni 15. augustini tehtud edusammude kohta ning seejärel 28. oktoobril 2013 teabe muudetud õigusaktide vastuvõtmise menetluse kohta. |
| --- | --- |

(29)

Sri Lanka esitas 22. augustil 2013 aruande sama aasta 31. maist kuni 15. augustini tehtud edusammude kohta ning seejärel 28. oktoobril 2013 teabe muudetud õigusaktide vastuvõtmise menetluse kohta.

| (30) | Komisjon külastas 28.–30. jaanuaril 2014 asjaomaseid Sri Lanka ametiasutusi. Kooskõlas 15. novembri 2012. aasta otsusega ja soovitatud tegevuskavaga hoiti neid ametiasutusi kursis edusammudega olukorra parandamisel. Komisjoni külaskäigu ajal oli Sri Lanka ametiasutustel võimalus esitada seisukohti ja kõiki asjakohaseid dokumente vastusena komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsusele ning teavitada komisjoni viimastest tegevuskavaga seotud edusammudest. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon külastas 28.–30. jaanuaril 2014 asjaomaseid Sri Lanka ametiasutusi. Kooskõlas 15. novembri 2012. aasta otsusega ja soovitatud tegevuskavaga hoiti neid ametiasutusi kursis edusammudega olukorra parandamisel. Komisjoni külaskäigu ajal oli Sri Lanka ametiasutustel võimalus esitada seisukohti ja kõiki asjakohaseid dokumente vastusena komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsusele ning teavitada komisjoni viimastest tegevuskavaga seotud edusammudest.

| (31) | Sri Lanka esitas 27. märtsil 2014 aruande 16. augustist 2013 kuni 21. märtsini 2014 tehtud edusammude kohta koos järgmiste dokumentidega: i) ajakohane teave soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta; ii) ETR-kalapüügi vastu võitlemise riikliku tegevuskava rakendamise ajakohastatud ajakava; iii) kalanduse ja veeressursside arendamise ministeeriumi kirjad välisministeeriumile taotlusega liituda Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni meetmete järgimise kokkuleppega ning muude riikide lippude all sõitvate ETR-kalapüügiga seotud kodanike uurimise dokumendid; iv) laevaseiresüsteemi rahastamise taotlus ja tõendid transponderinõude täitmise kohta; v) teave teadlikkuse suurendamise alase koolituse kohta ning vi) 2014. aasta kalapüügi logiraamatu ning süva- ja avamere kalalaevade sadamates kontrollimise kava koopia. Teave hõlmas ka läbivaadatud kalandusseaduse vastuvõtmist Sri Lanka parlamendis 5. novembril 2013. Sri Lanka esitas 1. augustil 2014 ajavahemikku kuni 2014. aasta juulini käsitleva täiendava eduaruande, mis hõlmab lisaks ajakohasele teabele soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta ja ETR-kalapüügi vastu võitlemise riikliku tegevuskava rakendamise ajakohastatud ajakavale ka järgmist: välisministeeriumi kiri kalanduse ja veeressursside arendamise ministeeriumile teatega, et Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni meetmete järgimise kokkuleppega liitumise heakskiitmise kiri esitatakse pärast liitumist; peaprokurörile esitatud taotlus viia kehtivatesse õigusaktidesse sisse rangemad karistused; kaks kirja õigusaktide koostajatelt läbivaadatud määruse eelnõudega, milles käsitletakse avamerepüüki ja püügiandmete kogumist, ning avamerel tegutsevate kiprite teadlikkuse suurendamise programmi kokkuvõte ja India Ookeani Tuunikomisjonile (IOTC) esitatud aruanne piirkondliku vaatluskava rakendamise kohta. Sri Lanka esitas 29. augustil 2014 kindlakstehtud puuduste kõrvaldamisel tehtud edusamme selgitava lisateabe (st avamerepüüki ja püügiandmete kogumist käsitlevate määruste eelnõud, ringkiri sanktsioonide määramise kohta, teave vaatlus- ja kontrollikava kohta ning teave kindlakstehtud puuduste kõrvaldamisel tehtud edusammude kohta). Sri Lanka esitas 18. ja 19. septembril 2014 uue teabe: kinnitus avamerepüüki ja püügiandmete kogumist käsitlevate määruste vastuvõtmise kohta, mõttevahetus sisetöö üle, mille eesmärk on koostada valitsuskabineti kava heidutava karistussüsteemi loomiseks, mõttevahetus IOTC nõuetele vastavuse saavutamise üle, teave logiraamatute, kontrollide ja vaatluse kasutuse kohta, samuti teave laevaseiresüsteemi transponderite osalise järkjärgulise kasutuselevõtu kohta (kuigi leping töövõtjaga oli alles allkirjastamata ja seda veel ei rakendatud) riigi laevade suhtes ajavahemikuks jaanuarist augustini 2015. |
| --- | --- |

(31)

Sri Lanka esitas 27. märtsil 2014 aruande 16. augustist 2013 kuni 21. märtsini 2014 tehtud edusammude kohta koos järgmiste dokumentidega: i) ajakohane teave soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta; ii) ETR-kalapüügi vastu võitlemise riikliku tegevuskava rakendamise ajakohastatud ajakava; iii) kalanduse ja veeressursside arendamise ministeeriumi kirjad välisministeeriumile taotlusega liituda Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni meetmete järgimise kokkuleppega ning muude riikide lippude all sõitvate ETR-kalapüügiga seotud kodanike uurimise dokumendid; iv) laevaseiresüsteemi rahastamise taotlus ja tõendid transponderinõude täitmise kohta; v) teave teadlikkuse suurendamise alase koolituse kohta ning vi) 2014. aasta kalapüügi logiraamatu ning süva- ja avamere kalalaevade sadamates kontrollimise kava koopia. Teave hõlmas ka läbivaadatud kalandusseaduse vastuvõtmist Sri Lanka parlamendis 5. novembril 2013. Sri Lanka esitas 1. augustil 2014 ajavahemikku kuni 2014. aasta juulini käsitleva täiendava eduaruande, mis hõlmab lisaks ajakohasele teabele soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta ja ETR-kalapüügi vastu võitlemise riikliku tegevuskava rakendamise ajakohastatud ajakavale ka järgmist: välisministeeriumi kiri kalanduse ja veeressursside arendamise ministeeriumile teatega, et Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni meetmete järgimise kokkuleppega liitumise heakskiitmise kiri esitatakse pärast liitumist; peaprokurörile esitatud taotlus viia kehtivatesse õigusaktidesse sisse rangemad karistused; kaks kirja õigusaktide koostajatelt läbivaadatud määruse eelnõudega, milles käsitletakse avamerepüüki ja püügiandmete kogumist, ning avamerel tegutsevate kiprite teadlikkuse suurendamise programmi kokkuvõte ja India Ookeani Tuunikomisjonile (IOTC) esitatud aruanne piirkondliku vaatluskava rakendamise kohta. Sri Lanka esitas 29. augustil 2014 kindlakstehtud puuduste kõrvaldamisel tehtud edusamme selgitava lisateabe (st avamerepüüki ja püügiandmete kogumist käsitlevate määruste eelnõud, ringkiri sanktsioonide määramise kohta, teave vaatlus- ja kontrollikava kohta ning teave kindlakstehtud puuduste kõrvaldamisel tehtud edusammude kohta). Sri Lanka esitas 18. ja 19. septembril 2014 uue teabe: kinnitus avamerepüüki ja püügiandmete kogumist käsitlevate määruste vastuvõtmise kohta, mõttevahetus sisetöö üle, mille eesmärk on koostada valitsuskabineti kava heidutava karistussüsteemi loomiseks, mõttevahetus IOTC nõuetele vastavuse saavutamise üle, teave logiraamatute, kontrollide ja vaatluse kasutuse kohta, samuti teave laevaseiresüsteemi transponderite osalise järkjärgulise kasutuselevõtu kohta (kuigi leping töövõtjaga oli alles allkirjastamata ja seda veel ei rakendatud) riigi laevade suhtes ajavahemikuks jaanuarist augustini 2015.

| (32) | Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel Sri Lankalt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse ning riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel Sri Lankalt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse ning riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis.

| (33) | Kogutud tõendeid arvesse võttes (vt põhjendused 34–67) leiab komisjon, et Sri Lanka ei ole 15. novembri 2012. aasta otsuses kirjeldatud probleeme ja puudusi piisavalt kõrvaldanud. Samuti ei ole Sri Lanka lisatud tegevuskavas soovitatud meetmeid täielikult rakendanud. |
| --- | --- |

(33)

Kogutud tõendeid arvesse võttes (vt põhjendused 34–67) leiab komisjon, et Sri Lanka ei ole 15. novembri 2012. aasta otsuses kirjeldatud probleeme ja puudusi piisavalt kõrvaldanud. Samuti ei ole Sri Lanka lisatud tegevuskavas soovitatud meetmeid täielikult rakendanud.

3.   SRI LANKA KINDLAKSMÄÄRAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVA KOLMANDA RIIGINA

| (34) | Komisjon hindas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud järeldusi, Sri Lankalt saadud asjakohast teavet, soovitatud tegevuskava ning olukorra heastamiseks võetud meetmeid, kuidas Sri Lanka täidab oma rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi. Sellel läbivaatamisel on komisjon võtnud arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon hindas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud järeldusi, Sri Lankalt saadud asjakohast teavet, soovitatud tegevuskava ning olukorra heastamiseks võetud meetmeid, kuidas Sri Lanka täidab oma rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi. Sellel läbivaatamisel on komisjon võtnud arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid.

3.1.   ETR-kalapüügi kordumine (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punkt a)

| (35) | Nagu osutati 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 292, tegi komisjon kindlaks, et Sri Lankal puuduvad õigusaktid, mis käsitlevad avamerepüügilitsentside väljaandmist. |
| --- | --- |

(35)

Nagu osutati 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 292, tegi komisjon kindlaks, et Sri Lankal puuduvad õigusaktid, mis käsitlevad avamerepüügilitsentside väljaandmist.

| (36) | 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 296 märgiti, et Sri Lanka 13 laeva olid loetletud IOTC ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja projektis, sest need tabati kala püüdmas vastuolus IOTC kaitse- ja majandamismeetmetega. Pärast 15. novembri 2012. aasta otsust ei ole Sri Lanka keelanud oma laevadele ebaseaduslikku kalapüüki avamerel ega võtnud kohe vastu õigusakte, millega lubatakse avamerepüüki ja avamerepüügilitsentside väljaandmist, et vältida ebaseaduslikku kalapüüki selle riigi kalalaevadega. Sri Lanka võttis 5. novembril 2013 lõpuks vastu läbivaadatud kalandusseaduse, millega lubatakse avamerepüüki. Sellega nähti ette avamerepüügilitsentside väljaandmist käsitlevad rakendusaktid. Need võeti küll septembris 2014 vastu (ametiasutuste esitatud andmete kohaselt), kuid neid ei ole veel rakendatud. Sri Lanka on samuti vähendanud IOTC piirkonnas tegutsevate laevade arvu 3 307-lt 1 758-le, ent need laevad püüavad ikka veel halduslike avamerepüügilitsentside, mitte õiguspäraste litsentside alusel. Sellega seoses tuletatakse meelde, et ÜRO kalavarude kokkuleppe (UNFSA) (4) artikli 18 lõike 3 punkti b alapunkti ii kohaselt peab lipuriik võtma meetmeid, et keelata ilma kohase kalapüügilitsentsi või loata laevadel kalapüük avamerel. Praegune kindlakstehtud olukord on selge näide sellest, et Sri Lanka ei täida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. |
| --- | --- |

(36)

15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 296 märgiti, et Sri Lanka 13 laeva olid loetletud IOTC ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja projektis, sest need tabati kala püüdmas vastuolus IOTC kaitse- ja majandamismeetmetega. Pärast 15. novembri 2012. aasta otsust ei ole Sri Lanka keelanud oma laevadele ebaseaduslikku kalapüüki avamerel ega võtnud kohe vastu õigusakte, millega lubatakse avamerepüüki ja avamerepüügilitsentside väljaandmist, et vältida ebaseaduslikku kalapüüki selle riigi kalalaevadega. Sri Lanka võttis 5. novembril 2013 lõpuks vastu läbivaadatud kalandusseaduse, millega lubatakse avamerepüüki. Sellega nähti ette avamerepüügilitsentside väljaandmist käsitlevad rakendusaktid. Need võeti küll septembris 2014 vastu (ametiasutuste esitatud andmete kohaselt), kuid neid ei ole veel rakendatud. Sri Lanka on samuti vähendanud IOTC piirkonnas tegutsevate laevade arvu 3 307-lt 1 758-le, ent need laevad püüavad ikka veel halduslike avamerepüügilitsentside, mitte õiguspäraste litsentside alusel. Sellega seoses tuletatakse meelde, et ÜRO kalavarude kokkuleppe (UNFSA) (4) artikli 18 lõike 3 punkti b alapunkti ii kohaselt peab lipuriik võtma meetmeid, et keelata ilma kohase kalapüügilitsentsi või loata laevadel kalapüük avamerel. Praegune kindlakstehtud olukord on selge näide sellest, et Sri Lanka ei täida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi.

| (37) | IOTC andmete kohaselt (5) tabasid rannikuriigid pärast 15. novembri 2012. aasta otsust kolm Sri Lanka lipu all sõitvat laeva (Malshiri No. 1, Gold Marine 5 ja Lakpriya 2) 2013. aastal arvatavasti osalemas ETR-kalapüügis. Tuletatakse meelde, et UNFSA artikli 18 lõigete 1 ja 2 kohaselt vastutab lipuriik avamerel tegutsevate laevade eest. ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikli 118 kohaselt peavad lipuriigid tegema koostööd bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas; sellega vastuolus toimivad aga selgelt Sri Lanka laevad, kes tegutsevad IOTC piirkonnas ilma õiguspäraste püügilubadeta ja tegelevad seega ETR-kalapüügiga ETR-kalapüügi määruse artikli 2 määratluste kohaselt. |
| --- | --- |

(37)

IOTC andmete kohaselt (5) tabasid rannikuriigid pärast 15. novembri 2012. aasta otsust kolm Sri Lanka lipu all sõitvat laeva (Malshiri No. 1, Gold Marine 5 ja Lakpriya 2) 2013. aastal arvatavasti osalemas ETR-kalapüügis. Tuletatakse meelde, et UNFSA artikli 18 lõigete 1 ja 2 kohaselt vastutab lipuriik avamerel tegutsevate laevade eest. ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikli 118 kohaselt peavad lipuriigid tegema koostööd bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas; sellega vastuolus toimivad aga selgelt Sri Lanka laevad, kes tegutsevad IOTC piirkonnas ilma õiguspäraste püügilubadeta ja tegelevad seega ETR-kalapüügiga ETR-kalapüügi määruse artikli 2 määratluste kohaselt.

| (38) | Lisaks leiti 2013. aastal, et veel 13 Sri Lanka laeva, mida kontrolliti, kui need läbisid ühe rannikuriigi majandusvööndit, rikkusid IOTC kaitse- ja majandamismeetmeid. Komisjoni arvates on asjaolu, et Sri Lanka laevad püüavad jätkuvalt kala IOTC kaitse- ja majandamismeetmeid rikkudes, ilmne märk sellest, et Sri Lanka ei ole suutnud täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, nagu on märgitud põhjenduses 37. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks leiti 2013. aastal, et veel 13 Sri Lanka laeva, mida kontrolliti, kui need läbisid ühe rannikuriigi majandusvööndit, rikkusid IOTC kaitse- ja majandamismeetmeid. Komisjoni arvates on asjaolu, et Sri Lanka laevad püüavad jätkuvalt kala IOTC kaitse- ja majandamismeetmeid rikkudes, ilmne märk sellest, et Sri Lanka ei ole suutnud täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, nagu on märgitud põhjenduses 37.

| (39) | Samuti näitab see, et Sri Lanka ei ole taganud, et tema lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda, ning see ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktiga 34, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda. Põhjenduste 36–38 kohaste Sri Lanka lipu all sõitvate laevade olemasolu tähendab ka seda, et Sri Lanka ei ole täitnud oma kohustusi vastavalt UNFSA artikli 19 lõigetele 1 ja 2, mille kohaselt peab lipuriik tagama, et tema lipu all sõitvad laevad täidavad piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaitse- ja majandamiseeskirju. |
| --- | --- |

(39)

Samuti näitab see, et Sri Lanka ei ole taganud, et tema lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda, ning see ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktiga 34, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda. Põhjenduste 36–38 kohaste Sri Lanka lipu all sõitvate laevade olemasolu tähendab ka seda, et Sri Lanka ei ole täitnud oma kohustusi vastavalt UNFSA artikli 19 lõigetele 1 ja 2, mille kohaselt peab lipuriik tagama, et tema lipu all sõitvad laevad täidavad piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaitse- ja majandamiseeskirju.

| (40) | Komisjon leidis samuti, et Sri Lanka ei saanud riigi õigusraamistiku puuduste tõttu võtta korduva ETR-kalapüügi suhtes piisavaid tulemuslikke meetmeid. Seetõttu soovitatakse tegevuskavas õigusraamistik läbi vaadata, et tagada avamerega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmine, kõrvaldada Sri Lanka kaugpüügilaevade tulemuslikku seiret võimaldavate operatiivvahendite puudus ning luua heidutav karistussüsteem. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon leidis samuti, et Sri Lanka ei saanud riigi õigusraamistiku puuduste tõttu võtta korduva ETR-kalapüügi suhtes piisavaid tulemuslikke meetmeid. Seetõttu soovitatakse tegevuskavas õigusraamistik läbi vaadata, et tagada avamerega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmine, kõrvaldada Sri Lanka kaugpüügilaevade tulemuslikku seiret võimaldavate operatiivvahendite puudus ning luua heidutav karistussüsteem.

| (41) | Nagu on märgitud põhjenduses 36, võttis Sri Lanka novembris 2013 vastu läbivaadatud kalandusseaduse, millega lubatakse Sri Lanka laevadel püüda kala väljaspool selle riigi majandusvööndit. Avamerepüügilitsentside süsteemi rakendamiseks vajalik õigusakt on aga alles eelnõu järgus ega ole seega kohaldatav. Ametiasutused annavad praegu litsentse välja ilma kindlaksmääratud menetluseta ja süsteemitult. Läbivaadatud kalandusseaduses sätestati ka suuremad karistused ETR-kalapüügi eest, kuid neid võib lugeda heidutavateks vaid osade Sri Lanka kaugpüügilaevade puhul (täpsemalt väikelaevad, millega püütakse kala väljaspool Sri Lanka majandusvööndit ja mille puhul võib karistusi lugeda asjakohasteks, arvestades nende laevade piiratud püügivõimsust). Ent Sri Lanka suurte laevade (pikemad kui 24 meetrit) arv on 2013. ja 2014. aastal suurenenud ning uue kalandusseadusega ette nähtud karistusi, mida nende laevade suhtes kohaldada, ei saa käsitada heidutavatena, sest nende laevade püügivõimsus on 10–20 korda suurem väikelaevade omast. Praeguste õigusnormidega (6) ette nähtud suurim trahv on 8 429 eurot (1 500 000 Sri Lanka ruupiat), (7) mida ei saa lugeda tulemuslikuks vahendiks, mis aitaks tagada nõuete järgimist, hoida ära rikkumisi ja võtta rikkujatelt ära nende ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. Seega ei saa selliseid karistusi lugeda kooskõlas olevaks UNFSA artikli 19 lõikega 2, milles on muu hulgas sätestatud, et karistused peaksid olema piisavalt karmid ning need peaksid võtma rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. Seetõttu leiab komisjon, et Sri Lanka kehtestatud karistussüsteem on ilmselgelt ebapiisav ning selgelt ebaproportsionaalne võrreldes võimalike rikkumiste tõsidusega, rikkumiste võimaliku mõjuga ning kõnealusest ebaseaduslikust tegevusest saadava võimaliku kasuga. |
| --- | --- |

(41)

Nagu on märgitud põhjenduses 36, võttis Sri Lanka novembris 2013 vastu läbivaadatud kalandusseaduse, millega lubatakse Sri Lanka laevadel püüda kala väljaspool selle riigi majandusvööndit. Avamerepüügilitsentside süsteemi rakendamiseks vajalik õigusakt on aga alles eelnõu järgus ega ole seega kohaldatav. Ametiasutused annavad praegu litsentse välja ilma kindlaksmääratud menetluseta ja süsteemitult. Läbivaadatud kalandusseaduses sätestati ka suuremad karistused ETR-kalapüügi eest, kuid neid võib lugeda heidutavateks vaid osade Sri Lanka kaugpüügilaevade puhul (täpsemalt väikelaevad, millega püütakse kala väljaspool Sri Lanka majandusvööndit ja mille puhul võib karistusi lugeda asjakohasteks, arvestades nende laevade piiratud püügivõimsust). Ent Sri Lanka suurte laevade (pikemad kui 24 meetrit) arv on 2013. ja 2014. aastal suurenenud ning uue kalandusseadusega ette nähtud karistusi, mida nende laevade suhtes kohaldada, ei saa käsitada heidutavatena, sest nende laevade püügivõimsus on 10–20 korda suurem väikelaevade omast. Praeguste õigusnormidega (6) ette nähtud suurim trahv on 8 429 eurot (1 500 000 Sri Lanka ruupiat), (7) mida ei saa lugeda tulemuslikuks vahendiks, mis aitaks tagada nõuete järgimist, hoida ära rikkumisi ja võtta rikkujatelt ära nende ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. Seega ei saa selliseid karistusi lugeda kooskõlas olevaks UNFSA artikli 19 lõikega 2, milles on muu hulgas sätestatud, et karistused peaksid olema piisavalt karmid ning need peaksid võtma rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. Seetõttu leiab komisjon, et Sri Lanka kehtestatud karistussüsteem on ilmselgelt ebapiisav ning selgelt ebaproportsionaalne võrreldes võimalike rikkumiste tõsidusega, rikkumiste võimaliku mõjuga ning kõnealusest ebaseaduslikust tegevusest saadava võimaliku kasuga.

| (42) | Tehtud on järeldus, et Sri Lanka poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSi artikli 118 ning UNSFA artiklite 18, 19 ja 20 sätete täitmiseks. |
| --- | --- |

(42)

Tehtud on järeldus, et Sri Lanka poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSi artikli 118 ning UNSFA artiklite 18, 19 ja 20 sätete täitmiseks.

| (43) | Võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 292–299 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja sama artikli lõike 4 punktiga a seisukohal, et Sri Lanka ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, ning et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada dokumenteeritud ja korduvat ETR-kalapüüki varem tema lipu all sõitnud laevade poolt. |
| --- | --- |

(43)

Võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 292–299 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja sama artikli lõike 4 punktiga a seisukohal, et Sri Lanka ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, ning et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada dokumenteeritud ja korduvat ETR-kalapüüki varem tema lipu all sõitnud laevade poolt.

3.2.   Suutmatus teha koostööd ja jõustada meetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 5 punktid b, c ja d)

| (44) | 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 302–311 on kirjeldatud, et komisjon analüüsis, kas Sri Lanka teeb temaga uurimises ja seonduvas tegevuses tulemuslikult koostööd. |
| --- | --- |

(44)

15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 302–311 on kirjeldatud, et komisjon analüüsis, kas Sri Lanka teeb temaga uurimises ja seonduvas tegevuses tulemuslikult koostööd.

| (45) | Vastavalt 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusele 296 oli Sri Lanka kohustatud andma korra kuus aru nimetatud otsuse põhjenduses 293 osutatud laevade suhtes võetud meetmete kohta. Need aruanded esitati 2013. aastal vaid kaheteistkümnest kuust üheksal ja 2014. aastal neljast kuust kahel. Järelikult ei ole Sri Lanka täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi seoses rahvusvahelise koostöö ja jõustamisega, toimides seega vastuolus UNFSA artikliga 20, milles on sätestatud riikide kohustus teha uurimisi ja kas otse või piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaudu koostööd, et tagada piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaitse- ja majandamismeetmete täitmine ja jõustamine. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusele 296 oli Sri Lanka kohustatud andma korra kuus aru nimetatud otsuse põhjenduses 293 osutatud laevade suhtes võetud meetmete kohta. Need aruanded esitati 2013. aastal vaid kaheteistkümnest kuust üheksal ja 2014. aastal neljast kuust kahel. Järelikult ei ole Sri Lanka täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi seoses rahvusvahelise koostöö ja jõustamisega, toimides seega vastuolus UNFSA artikliga 20, milles on sätestatud riikide kohustus teha uurimisi ja kas otse või piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaudu koostööd, et tagada piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaitse- ja majandamismeetmete täitmine ja jõustamine.

| (46) | Vastavalt 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusele 302 ja eespool esitatud põhjendusele 45 ei täitnud Sri Lanka oma kohustust anda IOTC-le korra kuus aru 13 Sri Lanka laeva kohta, kes on oletatavasti osalenud ETR-kalapüügis, kuid ei ole kantud IOTC nimekirja. Seega ei ole Sri Lanka suutnud näidata, et ta täidab UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punkti b tingimusi, milles on sätestatud, et lipuriigile kuulub riikliku õiguse alusel jurisdiktsioon iga selle riigi lipu all sõitva laeva, selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna üle. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusele 302 ja eespool esitatud põhjendusele 45 ei täitnud Sri Lanka oma kohustust anda IOTC-le korra kuus aru 13 Sri Lanka laeva kohta, kes on oletatavasti osalenud ETR-kalapüügis, kuid ei ole kantud IOTC nimekirja. Seega ei ole Sri Lanka suutnud näidata, et ta täidab UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punkti b tingimusi, milles on sätestatud, et lipuriigile kuulub riikliku õiguse alusel jurisdiktsioon iga selle riigi lipu all sõitva laeva, selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna üle.

| (47) | Nagu on kirjeldatud 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 306–307, analüüsis komisjon, kas Sri Lanka on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ning kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära niisuguse kalapüügi tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(47)

Nagu on kirjeldatud 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 306–307, analüüsis komisjon, kas Sri Lanka on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ning kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära niisuguse kalapüügi tulemusena saadud kasu.

| (48) | Põhjenduses 41 on selgitatud, et pärast 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ei kehtestanud Sri Lanka oma laevastikku kuuluvate suurte laevade jaoks heidutavat karistussüsteemi. Praegused karistused ei ole kooskõlas UNFSA artikli 19 lõikega 2, milles on muu hulgas sätestatud, et karistused peaksid olema piisavalt karmid ning need peaksid võtma rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(48)

Põhjenduses 41 on selgitatud, et pärast 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ei kehtestanud Sri Lanka oma laevastikku kuuluvate suurte laevade jaoks heidutavat karistussüsteemi. Praegused karistused ei ole kooskõlas UNFSA artikli 19 lõikega 2, milles on muu hulgas sätestatud, et karistused peaksid olema piisavalt karmid ning need peaksid võtma rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu.

| (49) | Olemasolev tõendusmaterjal kinnitab endiselt, et Sri Lanka ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid tulemuslike täitemeetmetega seotud kohustusi. Nagu on selgitatud põhjendustes 36–38, on IOTC kaitse- ja majandamismeetmeid rikkudes kala püüdvate laevade jätkuv olemasolu märk Sri Lanka suutmatusest täita UNFSA artikli 18 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi seoses tema laevadega, kes tegutsevad avamerel. |
| --- | --- |

(49)

Olemasolev tõendusmaterjal kinnitab endiselt, et Sri Lanka ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid tulemuslike täitemeetmetega seotud kohustusi. Nagu on selgitatud põhjendustes 36–38, on IOTC kaitse- ja majandamismeetmeid rikkudes kala püüdvate laevade jätkuv olemasolu märk Sri Lanka suutmatusest täita UNFSA artikli 18 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi seoses tema laevadega, kes tegutsevad avamerel.

| (50) | 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 309 on märgitud, et Sri Lanka arengutaset ei saa pidada teguriks, mis vähendab pädevate asutuste suutlikkust teha koostööd teiste riikidega ja rakendada täitemeetmeid. Hinnang konkreetsetele arengutasemest tulenevatele piirangutele on lähemalt esitatud põhjendustes 65–67. |
| --- | --- |

(50)

15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 309 on märgitud, et Sri Lanka arengutaset ei saa pidada teguriks, mis vähendab pädevate asutuste suutlikkust teha koostööd teiste riikidega ja rakendada täitemeetmeid. Hinnang konkreetsetele arengutasemest tulenevatele piirangutele on lähemalt esitatud põhjendustes 65–67.

| (51) | Tehtud on järeldus, et Sri Lanka poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punkti b ning UNSFA artiklite 18 ja 19 täitmiseks. |
| --- | --- |

(51)

Tehtud on järeldus, et Sri Lanka poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punkti b ning UNSFA artiklite 18 ja 19 täitmiseks.

| (52) | Võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 302–311 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja sama artikli lõike 5 punktidega b, c ja d seisukohal, et Sri Lanka ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina. |
| --- | --- |

(52)

Võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 302–311 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja sama artikli lõike 5 punktidega b, c ja d seisukohal, et Sri Lanka ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina.

3.3.   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6)

| (53) | 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 314–334 on kirjeldatud, et komisjon analüüsis teavet, mida ta pidas asjakohaseks seoses Sri Lanka staatusega IOTC lepinguosalisena. Seepärast analüüsis komisjon ka teavet, mida ta pidas asjakohaseks seoses Sri Lanka poolt pärast 15. novembri 2012. aasta otsust antud nõusolekuga kohaldada IOTC poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid. |
| --- | --- |

(53)

15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 314–334 on kirjeldatud, et komisjon analüüsis teavet, mida ta pidas asjakohaseks seoses Sri Lanka staatusega IOTC lepinguosalisena. Seepärast analüüsis komisjon ka teavet, mida ta pidas asjakohaseks seoses Sri Lanka poolt pärast 15. novembri 2012. aasta otsust antud nõusolekuga kohaldada IOTC poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

| (54) | Tuletatakse meelde, et pärast 15. novembri 2012. aasta otsust on IOTC avaldanud 2013. aastat (8) ja 2014. aastat (9) käsitlevad vastavusaruanded, mille kohaselt ei ole Sri Lanka 2012. ja 2013. aastal ikka veel nõudeid täitnud või on neid täitnud vaid osaliselt. |
| --- | --- |

(54)

Tuletatakse meelde, et pärast 15. novembri 2012. aasta otsust on IOTC avaldanud 2013. aastat (8) ja 2014. aastat (9) käsitlevad vastavusaruanded, mille kohaselt ei ole Sri Lanka 2012. ja 2013. aastal ikka veel nõudeid täitnud või on neid täitnud vaid osaliselt.

| (55) | Sri Lanka ei esitanud 2013. aasta vastavusaruande jaoks teatavaid vajalikke andmeid statistika ning mõningate kaitse- ja majandamismeetme kohta. |
| --- | --- |

(55)

Sri Lanka ei esitanud 2013. aasta vastavusaruande jaoks teatavaid vajalikke andmeid statistika ning mõningate kaitse- ja majandamismeetme kohta.

| (56) | Eelkõige seoses IOTC resolutsiooniga 10/08 (10) ja selle kohase tegutsevate laevade nimekirjaga ei ole Sri Lanka esitanud teavet iga laeva rahvusvahelise raadiokutsungi kohta. Mis puutub IOTC resolutsiooni 06/03 (11) (laevaseiresüsteemi kehtestamine), ei ole Sri Lanka varustanud oma laevu, mille kogupikkus on üle 15 meetri, laevaseiresüsteemiga ega ehitanud kalapüügiseirekeskust. Ka ei ole Sri Lanka esitanud kohustuslikku aruannet laevaseiresüsteemiga seotud edusammude kohta. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/02 (12) (kohustuslikud statistilised nõuded) ei ole Sri Lanka teatanud suuruse sageduse andmeid rannapüügi kohta ega selle resolutsiooniga nõutud standardite kohaselt andmeid nominaalsaagi, saagi ja püügikoormuse ning suuruse sageduse kohta rannapüügi, pinnalähedase püügi ja õngejadapüügi puhul. IOTC resolutsiooni 05/05 (13) (andmete esitamine haide kohta) on Sri Lanka täitnud vaid osaliselt, sest nakkevõrkudega ja õngejadadega püügi andmed on esitatud koos.Sri Lanka ei ole esitanud IOTC resolutsiooniga 12/05 (14) (ümberlaadimised sadamates) nõutud kohustuslikku aruannet.Sri Lanka ei ole rakendanud IOTC resolutsiooniga 11/04 (15) (vaatlejad) nõutud piirkondlikku vaatluskava. Eelkõige ei ole riik kehtestanud vaatlussüsteemi üle 24 m pikkuste laevade kohustusliku 5 % merel viibimise kohta ega ole seega täitnud vaatlejate aruandluskohustust. |
| --- | --- |

(56)

Eelkõige seoses IOTC resolutsiooniga 10/08 (10) ja selle kohase tegutsevate laevade nimekirjaga ei ole Sri Lanka esitanud teavet iga laeva rahvusvahelise raadiokutsungi kohta. Mis puutub IOTC resolutsiooni 06/03 (11) (laevaseiresüsteemi kehtestamine), ei ole Sri Lanka varustanud oma laevu, mille kogupikkus on üle 15 meetri, laevaseiresüsteemiga ega ehitanud kalapüügiseirekeskust. Ka ei ole Sri Lanka esitanud kohustuslikku aruannet laevaseiresüsteemiga seotud edusammude kohta. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/02 (12) (kohustuslikud statistilised nõuded) ei ole Sri Lanka teatanud suuruse sageduse andmeid rannapüügi kohta ega selle resolutsiooniga nõutud standardite kohaselt andmeid nominaalsaagi, saagi ja püügikoormuse ning suuruse sageduse kohta rannapüügi, pinnalähedase püügi ja õngejadapüügi puhul. IOTC resolutsiooni 05/05 (13) (andmete esitamine haide kohta) on Sri Lanka täitnud vaid osaliselt, sest nakkevõrkudega ja õngejadadega püügi andmed on esitatud koos.Sri Lanka ei ole esitanud IOTC resolutsiooniga 12/05 (14) (ümberlaadimised sadamates) nõutud kohustuslikku aruannet.Sri Lanka ei ole rakendanud IOTC resolutsiooniga 11/04 (15) (vaatlejad) nõutud piirkondlikku vaatluskava. Eelkõige ei ole riik kehtestanud vaatlussüsteemi üle 24 m pikkuste laevade kohustusliku 5 % merel viibimise kohta ega ole seega täitnud vaatlejate aruandluskohustust.

| (57) | Sri Lanka ei esitanud 2014. aasta vastavusaruande jaoks teatavaid vajalikke andmeid statistika ning mõningate kaitse- ja majandamismeetmete kohta. |
| --- | --- |

(57)

Sri Lanka ei esitanud 2014. aasta vastavusaruande jaoks teatavaid vajalikke andmeid statistika ning mõningate kaitse- ja majandamismeetmete kohta.

| (58) | Eelkõige ei ole Sri Lanka seoses IOTC resolutsiooniga 13/02 (16) vastu võtnud õigusakte, millega muudetakse püüniste tähistamine kohustuslikuks. Sri Lanka ei ole seoses IOTC resolutsiooniga 13/08 (17) esitanud peibutuspüügivahendite haldamise kava ega võtnud IOTC resolutsiooniga 12/13 (18) nõutud õiguslikke ja haldusmeetmeid kaheksa seineri suhtes. Ka 2014. aastal ei ole Sri Lanka seoses IOTC resolutsiooniga 06/03 (19) varustanud oma laevu, mille kogupikkus on üle 15 meetri, laevaseiresüsteemiga, ehitanud kalapüügiseirekeskust ega esitanud kohustuslikku aruannet laevaseiresüsteemiga seotud edusammude kohta.Seoses IOTC resolutsiooniga 10/02 (kohustuslikud statistilised nõuded) ei ole Sri Lanka teatanud selle resolutsiooniga nõutud standardite kohaselt andmeid nominaalsaagi, saagi ja püügikoormuse ega suuruse sageduse kohta.Seoses IOTC resolutsioonidega 13/06 (20) ja 12/04 (21) ei ole Sri Lanka üle võtnud pikkuim-hallhaide püüdmise keeldu ega rakendanud kohustust, et seineritel peavad olema kahvad ning õngejadalaevadel nöörilõikajad ja konksueemaldajad. Ka 2014. aastal ei ole Sri Lanka rakendanud resolutsiooniga 11/04 (22) nõutud piirkondlikku vaatluskava.Eelkõige ei ole riik kehtestanud vaatlussüsteemi üle 24 m pikkuste laevade kohustusliku 5 % merel viibimise kohta ega ole seega täitnud vaatlejate aruandluskohustust. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/10 (23) ei ole Sri Lanka esitanud aruannet tuuni ja tuunilaadsetest liikidest saadud kalatoodete sadamatesse importimise ning neis lossimise ja ümberlaadimise kohta. |
| --- | --- |

(58)

Eelkõige ei ole Sri Lanka seoses IOTC resolutsiooniga 13/02 (16) vastu võtnud õigusakte, millega muudetakse püüniste tähistamine kohustuslikuks. Sri Lanka ei ole seoses IOTC resolutsiooniga 13/08 (17) esitanud peibutuspüügivahendite haldamise kava ega võtnud IOTC resolutsiooniga 12/13 (18) nõutud õiguslikke ja haldusmeetmeid kaheksa seineri suhtes. Ka 2014. aastal ei ole Sri Lanka seoses IOTC resolutsiooniga 06/03 (19) varustanud oma laevu, mille kogupikkus on üle 15 meetri, laevaseiresüsteemiga, ehitanud kalapüügiseirekeskust ega esitanud kohustuslikku aruannet laevaseiresüsteemiga seotud edusammude kohta.Seoses IOTC resolutsiooniga 10/02 (kohustuslikud statistilised nõuded) ei ole Sri Lanka teatanud selle resolutsiooniga nõutud standardite kohaselt andmeid nominaalsaagi, saagi ja püügikoormuse ega suuruse sageduse kohta.Seoses IOTC resolutsioonidega 13/06 (20) ja 12/04 (21) ei ole Sri Lanka üle võtnud pikkuim-hallhaide püüdmise keeldu ega rakendanud kohustust, et seineritel peavad olema kahvad ning õngejadalaevadel nöörilõikajad ja konksueemaldajad. Ka 2014. aastal ei ole Sri Lanka rakendanud resolutsiooniga 11/04 (22) nõutud piirkondlikku vaatluskava.Eelkõige ei ole riik kehtestanud vaatlussüsteemi üle 24 m pikkuste laevade kohustusliku 5 % merel viibimise kohta ega ole seega täitnud vaatlejate aruandluskohustust. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/10 (23) ei ole Sri Lanka esitanud aruannet tuuni ja tuunilaadsetest liikidest saadud kalatoodete sadamatesse importimise ning neis lossimise ja ümberlaadimise kohta.

| (59) | Asjaolu, et Sri Lanka ei ole esitanud IOTC-le nõutud teavet ega täitnud IOTC kohustusi, nagu on osutatud põhjendustes 56 ja 58, näitab Sri Lanka suutmatust täita talle UNCLOSe ja UNFSAga pandud lipuriigikohustusi. Eelkõige suutmatus esitada õigel ajal teavet statistika, laevaseiresüsteemi, püügi ja püügikoormuse, sadamates toimuvate ümberlaadimiste ning vaatluskava kohta piirab Sri Lanka suutlikkust täita oma kohustusi, mis tulenevad UNCLOSe artiklitest 117 ja 118. Neis artiklites on sätestatud riikide kohustus võtta oma kodanikele suunatud meetmeid avamere bioloogiliste ressursside kaitseks ning teha koostööd avamere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(59)

Asjaolu, et Sri Lanka ei ole esitanud IOTC-le nõutud teavet ega täitnud IOTC kohustusi, nagu on osutatud põhjendustes 56 ja 58, näitab Sri Lanka suutmatust täita talle UNCLOSe ja UNFSAga pandud lipuriigikohustusi. Eelkõige suutmatus esitada õigel ajal teavet statistika, laevaseiresüsteemi, püügi ja püügikoormuse, sadamates toimuvate ümberlaadimiste ning vaatluskava kohta piirab Sri Lanka suutlikkust täita oma kohustusi, mis tulenevad UNCLOSe artiklitest 117 ja 118. Neis artiklites on sätestatud riikide kohustus võtta oma kodanikele suunatud meetmeid avamere bioloogiliste ressursside kaitseks ning teha koostööd avamere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas.

| (60) | Nagu on kirjeldatud 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 322, ilmnes komisjoni poolt Sri Lankas 2010. aasta novembris tehtud külaskäigu ajal mitu asjaolu, mis olid eeskätt seotud laevaseiresüsteemi ja püügiaruandlust sätestavate õigusaktide puudumisega. IOTC 2011. ja 2012. aasta vastavusaruannete põhjal kirjeldati 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 319 ja 321 teisigi murepunkte, nagu vaatluskava puudumine ning puudulik aruandlus ETR-kalapüügiga tegelevatena kindlaks tehtud laevade ja kodanike kohta.Sri Lanka ametiasutuste poolt sellega seoses esitatud teabest avamerepüüki käsitlevate õigusaktide, toimiva laevaseiresüsteemi loomise, usaldusväärse vaatluskava ning püügi registreerimise ja seda käsitleva aruandluse kohta järeldus, et need asutused ei ole taganud Sri Lanka lipu all sõitvate laevade tõhusat ja tulemuslikku kontrolli ja seiret kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega. Põhjenduste 36, 40 ja 41 kohaselt paluti Sri Lankal välja töötada põhjalik avamerepüüki võimaldav õigusraamistik ja avamerepüügilitsentsid ning täita IOTC resolutsioonid eelkõige seoses oma laevade seire, kontrolli ja järelevalvega, sh laevaseiresüsteem, logiraamat ning püügiaruandlussüsteem ja vaatluskava.Seoses avamerepüüki käsitlevate õigusaktidega muudeti kalandusseadust, et lubada kalapüüki avamerel, ja koostati rakendusmäärus litsentside väljaandmise kohta; see määrus võeti septembris 2014 vastu. Ent kuna see rakendusmäärus võeti vastu alles septembris 2014 ja puudub teave selle rakendamise kohta, antakse välja üksnes halduslitsentse ning Sri Lanka laevad tegutsevad ilma laevaseiresüsteemita. Piirkondliku vaatluskava kohta ilmnes Sri Lanka ametiasutuste esitatud dokumentidest, et vaatamata mõningate inspektorite väljavalimisele ja töölevõtmisele on suur osa laevadest hõlmamata, sest inspektoreid on suure laevade arvu (IOTC laevaregistri kohaselt 1 758) kohta vähe (45). Sri Lanka ei ole aga IOTC-s selle tõsise probleemi lahendamiseks ettepanekuid teinud, mis tähendab, et avamerel tegutsevaid Sri Lanka lipu all sõitvaid laevu ei kontrollita ebapiisavate kontrollivahendite tõttu nõuetekohaselt.Siinkohal tuletatakse samuti meelde, et Sri Lankal on suuri raskusi andmete edastamisega IOTC-le, mis piirab riigi suutlikkust täita lipuriigikohustusi. |
| --- | --- |

(60)

Nagu on kirjeldatud 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 322, ilmnes komisjoni poolt Sri Lankas 2010. aasta novembris tehtud külaskäigu ajal mitu asjaolu, mis olid eeskätt seotud laevaseiresüsteemi ja püügiaruandlust sätestavate õigusaktide puudumisega. IOTC 2011. ja 2012. aasta vastavusaruannete põhjal kirjeldati 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 319 ja 321 teisigi murepunkte, nagu vaatluskava puudumine ning puudulik aruandlus ETR-kalapüügiga tegelevatena kindlaks tehtud laevade ja kodanike kohta.Sri Lanka ametiasutuste poolt sellega seoses esitatud teabest avamerepüüki käsitlevate õigusaktide, toimiva laevaseiresüsteemi loomise, usaldusväärse vaatluskava ning püügi registreerimise ja seda käsitleva aruandluse kohta järeldus, et need asutused ei ole taganud Sri Lanka lipu all sõitvate laevade tõhusat ja tulemuslikku kontrolli ja seiret kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega. Põhjenduste 36, 40 ja 41 kohaselt paluti Sri Lankal välja töötada põhjalik avamerepüüki võimaldav õigusraamistik ja avamerepüügilitsentsid ning täita IOTC resolutsioonid eelkõige seoses oma laevade seire, kontrolli ja järelevalvega, sh laevaseiresüsteem, logiraamat ning püügiaruandlussüsteem ja vaatluskava.Seoses avamerepüüki käsitlevate õigusaktidega muudeti kalandusseadust, et lubada kalapüüki avamerel, ja koostati rakendusmäärus litsentside väljaandmise kohta; see määrus võeti septembris 2014 vastu. Ent kuna see rakendusmäärus võeti vastu alles septembris 2014 ja puudub teave selle rakendamise kohta, antakse välja üksnes halduslitsentse ning Sri Lanka laevad tegutsevad ilma laevaseiresüsteemita. Piirkondliku vaatluskava kohta ilmnes Sri Lanka ametiasutuste esitatud dokumentidest, et vaatamata mõningate inspektorite väljavalimisele ja töölevõtmisele on suur osa laevadest hõlmamata, sest inspektoreid on suure laevade arvu (IOTC laevaregistri kohaselt 1 758) kohta vähe (45). Sri Lanka ei ole aga IOTC-s selle tõsise probleemi lahendamiseks ettepanekuid teinud, mis tähendab, et avamerel tegutsevaid Sri Lanka lipu all sõitvaid laevu ei kontrollita ebapiisavate kontrollivahendite tõttu nõuetekohaselt.Siinkohal tuletatakse samuti meelde, et Sri Lankal on suuri raskusi andmete edastamisega IOTC-le, mis piirab riigi suutlikkust täita lipuriigikohustusi.

| (61) | Komisjon tuletab meelde, et seoses laevaseiresüsteemiga, millest on kirjutatud 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 316, 321 ja 322 ning käesoleva otsuse põhjenduses 60, on IOTC on esile tõstnud mitu probleemi. Sri Lanka märkis pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust, et ta on laevaseiresüsteemi kasutusele võtmas. Ta esitas komisjonile õigusakti tõendamaks, et alates 1. novembrist 2011 kehtib nõue lisada pardale transponder, ja märkis, et teenuseosutaja on juba valitud. Samas oli aga rahastamine otsustamata ning Sri Lanka ametiasutused ja asjakohane finantsasutus on juba rohkem kui 18 kuud läbirääkimisi pidanud. Läbirääkimistel arutatakse tingimusi, mille alusel saada laenu kalapüügiseirekeskuse ostmiseks ja sisseseadmiseks ning ettevõtjatele rahalise abi andmiseks, et kogu avamerelaevastiku ulatuses mõistliku aja jooksul laevaseiresüsteem paigaldada ja seda käitada. Selle tagajärjel puudub aga Sri Lankal kalapüügiseirekeskus. Lisaks on laevaseiresüsteem ikka veel arendamisel ja seda ei ole kasutusele võetud. Komisjon tegi jaanuaris 2014 toimunud külaskäigul kindlaks, et Sri Lanka kalalaevadel puudub endiselt laevaseiresüsteem, ning seda kinnitasid ka Sri Lanka poolt hiljem esitatud andmed ja IOTC 2013. ja 2014. aasta vastavusaruanded. Mis puudutab seda, kuidas Sri Lanka järgib IOTC nõudeid laevaseiresüsteemide kohta, siis on IOTC 2013. ja 2014. aasta vastavusaruannete ja Sri Lanka tegevuse vahel lahknevusi. Vastavusaruannete kohaselt on nõuded osaliselt täidetud, kuid Sri Lanka esitatud teabest ilmneb selgelt, et laevaseiresüsteemi ei ole tegelikult rakendatud. Seetõttu ja võttes arvesse teavet, mis on kogutud Sri Lanka ametiasutuste seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkuse kohta (eriti nende operatiivsuutlikkuse kohta hallata oma laevastikku ning arendada ja rakendada toimivat laevaseiresüsteemi), ei täida Sri Lanka UNFSA artikli 18 lõike 3 punktis g sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon tuletab meelde, et seoses laevaseiresüsteemiga, millest on kirjutatud 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 316, 321 ja 322 ning käesoleva otsuse põhjenduses 60, on IOTC on esile tõstnud mitu probleemi. Sri Lanka märkis pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust, et ta on laevaseiresüsteemi kasutusele võtmas. Ta esitas komisjonile õigusakti tõendamaks, et alates 1. novembrist 2011 kehtib nõue lisada pardale transponder, ja märkis, et teenuseosutaja on juba valitud. Samas oli aga rahastamine otsustamata ning Sri Lanka ametiasutused ja asjakohane finantsasutus on juba rohkem kui 18 kuud läbirääkimisi pidanud. Läbirääkimistel arutatakse tingimusi, mille alusel saada laenu kalapüügiseirekeskuse ostmiseks ja sisseseadmiseks ning ettevõtjatele rahalise abi andmiseks, et kogu avamerelaevastiku ulatuses mõistliku aja jooksul laevaseiresüsteem paigaldada ja seda käitada. Selle tagajärjel puudub aga Sri Lankal kalapüügiseirekeskus. Lisaks on laevaseiresüsteem ikka veel arendamisel ja seda ei ole kasutusele võetud. Komisjon tegi jaanuaris 2014 toimunud külaskäigul kindlaks, et Sri Lanka kalalaevadel puudub endiselt laevaseiresüsteem, ning seda kinnitasid ka Sri Lanka poolt hiljem esitatud andmed ja IOTC 2013. ja 2014. aasta vastavusaruanded. Mis puudutab seda, kuidas Sri Lanka järgib IOTC nõudeid laevaseiresüsteemide kohta, siis on IOTC 2013. ja 2014. aasta vastavusaruannete ja Sri Lanka tegevuse vahel lahknevusi. Vastavusaruannete kohaselt on nõuded osaliselt täidetud, kuid Sri Lanka esitatud teabest ilmneb selgelt, et laevaseiresüsteemi ei ole tegelikult rakendatud. Seetõttu ja võttes arvesse teavet, mis on kogutud Sri Lanka ametiasutuste seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkuse kohta (eriti nende operatiivsuutlikkuse kohta hallata oma laevastikku ning arendada ja rakendada toimivat laevaseiresüsteemi), ei täida Sri Lanka UNFSA artikli 18 lõike 3 punktis g sätestatud tingimusi.

| (62) | Punktis 3.3 esitatud asjaolud tõendavad, et Sri Lanka tegevus ei ole kooskõlas UNFSA artikli 18 lõike 3 nõuetega. |
| --- | --- |

(62)

Punktis 3.3 esitatud asjaolud tõendavad, et Sri Lanka tegevus ei ole kooskõlas UNFSA artikli 18 lõike 3 nõuetega.

| (63) | Järelikult ei ole Sri Lanka lipuriigi kohustuste täitmiseks piisavalt järginud UNCLOSe artikleid 117 ja 118 ning UNSFA artikli 18 lõiget 3. |
| --- | --- |

(63)

Järelikult ei ole Sri Lanka lipuriigi kohustuste täitmiseks piisavalt järginud UNCLOSe artikleid 117 ja 118 ning UNSFA artikli 18 lõiget 3.

| (64) | Võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 314–334 ja pärast seda otsust toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetega 3 ja 6 seisukohal, et Sri Lanka ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(64)

Võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 314–334 ja pärast seda otsust toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetega 3 ja 6 seisukohal, et Sri Lanka ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

3.4.   Arenguriikide eripiirangud

| (65) | Tuletatakse meelde, et ÜRO inimarengu indeksi (24) põhjal peetakse Sri Lankat keskmise inimarengutasemega riigiks (92. koht 186 riigi hulgas). Seda kinnitab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1905/2006 (25) II lisa, mille kohaselt on Sri Lanka loetletud madalama keskmise sissetulekuga riigina. |
| --- | --- |

(65)

Tuletatakse meelde, et ÜRO inimarengu indeksi (24) põhjal peetakse Sri Lankat keskmise inimarengutasemega riigiks (92. koht 186 riigi hulgas). Seda kinnitab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1905/2006 (25) II lisa, mille kohaselt on Sri Lanka loetletud madalama keskmise sissetulekuga riigina.

| (66) | 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 337 on märgitud, et ei ole leitud mingit kinnitavat tõendusmaterjali selle kohta, et Sri Lanka suutmatus täita talle rahvusvahelise õigusega seatud kohustusi oleks põhjustatud puudulikust arengutasemest. Pärast 15. novembrit 2012 ei ole esitatud konkreetseid lisatõendeid selle kohta, et kindlakstehtud puudusi on põhjustanud suutlikkuse ja haldustaristu puudumine. |
| --- | --- |

(66)

15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 337 on märgitud, et ei ole leitud mingit kinnitavat tõendusmaterjali selle kohta, et Sri Lanka suutmatus täita talle rahvusvahelise õigusega seatud kohustusi oleks põhjustatud puudulikust arengutasemest. Pärast 15. novembrit 2012 ei ole esitatud konkreetseid lisatõendeid selle kohta, et kindlakstehtud puudusi on põhjustanud suutlikkuse ja haldustaristu puudumine.

| (67) | Võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 336–337 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 7 seisukohal, et Sri Lanka arengutase ei piira selle riigi kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(67)

Võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 336–337 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 7 seisukohal, et Sri Lanka arengutase ei piira selle riigi kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust.

4.   KOOSTÖÖD MITTETEGEVA KOLMANDA RIIGINA KINDLAKSMÄÄRAMISE KOKKUVÕTE

| (68) | Võttes arvesse järeldusi Sri Lanka suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks see riik kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 31 määrata kindlaks kui riik, keda komisjon peab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks. |
| --- | --- |

(68)

Võttes arvesse järeldusi Sri Lanka suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks see riik kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 31 määrata kindlaks kui riik, keda komisjon peab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks.

| (69) | Tuginedes ETR-kalapüügi määruse artikli 18 lõike 1 punktile g keelduvad liikmesriikide pädevad asutused liitu importimast kalandustooteid ilma lisatõendeid taotlemata või lipuriigile abitaotlust saatmata, juhul kui nad on kindlaks teinud, et asjaomase püügisertifikaadi on valideerinud sellise lipuriigi ametiasutused, kes on kindlaks määratud koostööd mittetegeva riigina kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 31. Halval mõjul kaubandusele tuleks lasta niivõrd kui võimalik avalduda järk-järgult, et osalistel oleks komisjoni käesoleva rakendusotsuse ja võimalike nõukogu meetmete vahelisel ajavahemikul hõlpsam uue olukorraga harjuda ning ettevõtjatel oleks piisavalt aega kohaneda, arvestades Sri Lanka kalandustoodete ja selle riigi tarnivate ettevõtjate eripärasid, muu hulgas nende ettevõtjate väikest ja keskmist suurust. Seega tuleks käesoleva otsuse kohaldamine kolm kuud edasi lükata. Selline edasilükkamine ei tohiks mõjutada vajadust nõukogu kiirete meetmete järele, mille eesmärk on lahendada ruttu Sri Lankas ETR-kalapüügiga seotud olukord. |
| --- | --- |

(69)

Tuginedes ETR-kalapüügi määruse artikli 18 lõike 1 punktile g keelduvad liikmesriikide pädevad asutused liitu importimast kalandustooteid ilma lisatõendeid taotlemata või lipuriigile abitaotlust saatmata, juhul kui nad on kindlaks teinud, et asjaomase püügisertifikaadi on valideerinud sellise lipuriigi ametiasutused, kes on kindlaks määratud koostööd mittetegeva riigina kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 31. Halval mõjul kaubandusele tuleks lasta niivõrd kui võimalik avalduda järk-järgult, et osalistel oleks komisjoni käesoleva rakendusotsuse ja võimalike nõukogu meetmete vahelisel ajavahemikul hõlpsam uue olukorraga harjuda ning ettevõtjatel oleks piisavalt aega kohaneda, arvestades Sri Lanka kalandustoodete ja selle riigi tarnivate ettevõtjate eripärasid, muu hulgas nende ettevõtjate väikest ja keskmist suurust. Seega tuleks käesoleva otsuse kohaldamine kolm kuud edasi lükata. Selline edasilükkamine ei tohiks mõjutada vajadust nõukogu kiirete meetmete järele, mille eesmärk on lahendada ruttu Sri Lankas ETR-kalapüügiga seotud olukord.

| (70) | Tuleks märkida, et Sri Lanka kindlaksmääramine riigina, keda komisjon käsitab käesoleva otsuse kohaldamisel koostööd mittetegevana, ei välista võimalust, et komisjon või nõukogu võtab mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide nimekirja koostamiseks. |
| --- | --- |

(70)

Tuleks märkida, et Sri Lanka kindlaksmääramine riigina, keda komisjon käsitab käesoleva otsuse kohaldamisel koostööd mittetegevana, ei välista võimalust, et komisjon või nõukogu võtab mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide nimekirja koostamiseks.

| (71) | Kui nõukogu kannab Sri Lanka koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33, kaotab käesolev kindlaksmääramisotsus kehtivuse. |
| --- | --- |

(71)

Kui nõukogu kannab Sri Lanka koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33, kaotab käesolev kindlaksmääramisotsus kehtivuse.

5.   KOMITEEMENETLUS

| (72) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(72)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sri Lanka Demokraatlik Sotsialistlik Vabariik määratakse kindlaks kolmanda riigina, keda komisjon peab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 14. jaanuaril 2015.

Brüssel, 14. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

(2)  Komisjoni otsus, 15. november 2012, millega teatatakse kolmandatest riikidest, kelle puhul komisjon leiab, et vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, võidakse see riik liigitada koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks (ELT C 354, 17.11.2012, lk 1).

2

(3)  15. novembri 2012. aasta kiri Sri Lanka kalanduse ja veeressursside arendamise ministrile.

3

(4)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepe.

4

(5)  http://iotc.org/meetings/11th-session-compliance-committee-coc11

5

(6)  Kalandust ja veeressursse käsitlev (muudetud) akt nr 35, 2013.

6

(7)  8 429 eurot 27. mai 2014. aasta valuutakursi põhjal.

7

(8)  IOTC vastavusaruanne Sri Lanka kohta, vastavuskomitee 10. istung, 2013, CoC10-CR25.

8

(9)  IOTC vastavusaruanne Sri Lanka kohta, vastavuskomitee 11. istung, 2014, CoC11-CR25 Rev1.

9

(10)  Resolution 10/08 Concerning a record of active vessels fishing for tunas and swordfish in the IOTC area.

10

(11)  Resolution 06/03 on establishing a vessel monitoring system programme.

11

(12)  Resolution 10/02 Mandatory statistical requirements for IOTC Members and Cooperating Non-Contracting Parties (CPC's).

12

(13)  Resolution 05/05 concerning the conservation of sharks caught in association with fisheries managed by IOTC.

13

(14)  Resolution 12/05 on establishing a programme for transhipment by large-scale fishing vessels.

14

(15)  Resolution 11/04 on a regional observer scheme.

15

(16)  Resolution 13/02 concerning the IOTC record of vessels authorised to operate in the IOTC area of competence.

16

(17)  Resolution 13/08 Procedures on a fish aggregating devices (FADs) management plan, including more detailed specifications of catch reporting from FAD sets, and the development of improved FAD designs to reduce the incidence of entanglement of non-target species.

17

(18)  Resolution 12/13 for the conservation and management of tropical tunas stocks in the IOTC area of competence.

18

(19)  Resolution 06/03 on the adoption of a VMS and on VMS progress report.

19

(20)  Resolution 13/06 on a scientific and management framework on the conservation of sharks species caught in association with IOTC managed fisheries.

20

(21)  Resolution 12/04 on the conservation of marine turtles.

21

(22)  Resolution 11/04 on a regional observer scheme.

22

(23)  Resolution 10/10 concerning market related measures.

23

(24)  ÜRO inimarengu indeks (käesolevas otsuses nimetatud riikide järjestuse ajakohastus vastavalt viimasele kättesaadavale ÜRO aruandele): http://hdr.undp.org/en/media/HDR2013_EN_Summary.pdf.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

25

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 15.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/23

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav veebisaidil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 60 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse kaherattaliste mootorrataste ja mopeedide tüübikinnitust seoses juhi käitatavate juhtseadistega, kaasa arvatud juhtseadiste, märgulampide ja indikaatorite tähistus

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

00-seeria muudatuste 4. täiendus — jõustumise kuupäev: 3. november 2013

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõidukitüübi muutmine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

10.

LISAD

| 1. | Teatis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2.

1.   REGULEERIMISALA

Käesolev eeskiri kehtib L1- ja L3
   (1)-kategooria sõidukite suhtes seoses juhi käitatavate juhtseadistega.

Käesolevas eeskirjas sätestatakse mopeedide ja mootorrataste juhtseadiste, märgulampide ja indikaatorite asukohta, tähistust, valgustust ja kasutamist käsitlevad nõuded.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

2.1.   „Sõiduki tüübikinnitus”– sõiduki tüübikinnitus seoses juhi käitatavate juhtseadistega, kui kõnealused juhtseadised on paigaldatud, ning nende tähistusega.

2.2.   „Sõiduki tüüp”– selliste mootorsõidukite kategooria, mis ei erine kujunduse poolest, mis võiks mõjutada juhi käitatavate juhtseadiste funktsiooni või asukohta.

2.3.   „Sõiduk”– kaherattaline mootorratas või mopeed vastavalt sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (1) punktile 2.1.1 või 2.1.3.

2.4.   „Juhtseadis”– sõiduki või seadme mis tahes osa, mis on juhi poolt otseselt käitatav ning mis muudab sõiduki või selle osa olekut või töötamist.

2.5.   „Seade”– osa või osade kombinatsioon, mida kasutatakse ühe või mitme funktsiooni täitmiseks.

2.6.   „Juhtraud”– toru või torude osa, mis on ühendatud roolikannuga, mille abil juhitakse sõidukit.

2.7.   „Juhtraua parem külg”– juhtraua mis tahes osa, mis edasiliikumise suunas vaadates paikneb sõiduki keskpikitasandist paremal.

2.8.   „Juhtraua vasak külg”– juhtraua mis tahes osa, mis edasiliikumise suunas vaadates paikneb sõiduki keskpikitasandist vasakul.

2.9.   „Juhtraua esiosa”– juhtraua mis tahes osa, mis paikneb juhikohal istuvast juhist kõige kaugemal.

2.10.   „Käepide”– juhtraua osa, mis asub keskpunktist kõige kaugemal ja millest sõiduki juht juhtrauda kinni hoiab.

2.11.   „Pöördkäepide”– käepide, mis täidab mõnd sõiduki talitlusfunktsiooni ning pöördub vabalt ümber juhtraua, kui sõiduki juht seda keerab.

2.12.   „Raam”– sõiduki raami, veermiku või alusvankri osa, mille külge kinnitub mootor ja/või ülekandesüsteem, ja/või mootor ja ülekandesüsteem ise.

2.13.   „Raami vasak külg”– raami mis tahes osa, mis edasiliikumise suunas vaadates paikneb sõiduki keskpikitasandist vasakul.

2.14.   „Raami parem külg”– raami mis tahes osa, mis edasiliikumise suunas vaadates paikneb sõiduki keskpikitasandist paremal.

2.15.   „Hoob”– mis tahes seade, mis koosneb tugipunkti küljes pöörduvast varrest, mis täidab mõnd sõiduki talitlusfunktsiooni.

2.16.   „Käsihoob”– hoob, mida juht kasutab käega.

Märkus: Juhul kui ei ole sätestatud teisiti, töötab käsihoob kokkusurumise põhimõttel (st hoova ots liigub tugistruktuuri suunas), näiteks pidurimehhanismi aktiveerimiseks või siduri lahutamiseks.

2.17.   „Jalghoob”– hoob, mida käitatakse juhi jala kokkupuute abil hoova varrest eenduva pinnaga.

2.18.   „Pedaal”– hoob, mida käitatakse juhi jala kokkupuute abil hoova toetuspinnaga, mis on paigutatud nii, et võimaldada surve avaldamist hoova varrele.

Märkus: Juhul kui ei ole sätestatud teisiti, töötab pedaal allavajutamise põhimõttel, näiteks pidurimehhanismi aktiveerimiseks.

2.19.   „Sõidupedaalid”– seadmed, mis on ühendatud teatava ülekandesüsteemiga ja mida võib kasutada mopeedi liikumapanemiseks.

2.20.   „Nookur”– hoob, mis pöördub keskmest või selle lähedalt ning mille kummaski otsas on toetuspind või eend, mida käitatakse kokkupuutes juhi jalaga.

2.21.   „Päripäeva”– pöörlemissuund asjaomase osa telje ümber kellaosuti liikumise suunas, kui vaadata kõnealust osa ülalt või väljastpoolt.

2.22.   „Vastupäeva”– vastandsõna terminile „päripäeva”.

2.23.   „Kombineeritud pidur”– talitlussüsteem, mis toimib hüdraulika, mehaanilise ühenduse või mõlema abil, ning kus sõiduki esi- ja tagapidurit käitatakse vähemalt osaliselt üheainsa juhtseadise abil.

2.24.   „Indikaator”– seade, mis annab teavet süsteemi või selle osa toimimise või seisundi, näiteks vedelikutaseme kohta.

2.25.   „Märgulamp”– optiline signaal, mis viitab seadme rakendamisele, õigele või puudulikule toimimisele või seisundile või talitlushäirele.

2.26.   „Tähis”– märk, mis võimaldab kindlaks määrata juhtseadist, märgulampi või indikaatorit.

2.27.   „Optiline hoiatusseadis”– esilatern, mille valgusvihku saab vilgutada, et anda märku vastutulevatele või eesolevatele liiklejatele, näiteks kui sõiduk kavatseb sooritada möödasõidu aeglasemast eessõitvast sõidukist.

2.28.   „Külgnev”– seoses juhtseadist, märgulampi või indikaatorit kindlaks määrava tähisega tähendab see, et tähis asub juhtseadise, märgulambi või indikaatori vahetus läheduses ning et tähise ja selle poolt tähistatava juhtseadise, märgulambi või indikaatori vahel ei ole ühtki muud juhtseadist, märgulampi, indikaatorit, tähist ega valgusallikat.

2.29.   „Ühisala”– ala, millel võib olla kuvatud enam kui üks märgulamp, indikaator, tunnusmärk või mõni muu sõnum, aga mitte samaaegselt.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses juhi käitatavate juhtseadistega peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2.   Sellele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 3.2.1. | sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised sõiduki osadest, mida käesoleva eeskirja nõuded käsitlevad, ning vajaduse korral ka sõidukist endast. |
| --- | --- |

3.2.1.

sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised sõiduki osadest, mida käesoleva eeskirja nõuded käsitlevad, ning vajaduse korral ka sõidukist endast.

3.3.   Käesoleva eeskirja punktis 5 osutatud kontrollide tegemiseks esitatakse tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele sõiduk, mis esindab tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüpi.

4.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

4.1.   Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punktide 5 ja 6 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

4.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks numbrit (praegu 00, mis tähistavad eeskirja algversiooni) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud olulisemate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

4.3.   Teatis sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ja tüübikinnituse taotleja esitatud joonistel ja skeemidel, mille formaat ei ületa A4 mõõtmeid (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas.

4.4.   Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, kinnitatakse hästi nähtavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

| 4.4.2. | punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.

4.5.   Kui sõiduk vastab ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud tähist kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid ja nende alusel selles riigis, mis tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel annab, varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 4.4.1 ettenähtud tähisest paremale üksteise alla tulpa.

4.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu.

4.7.   Tüübikinnitusmärk peab olema kergesti juurdepääsetav.

4.8.   Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   NÕUDED

5.1.   Üldnõuded

Tabelis 1 osutatud juhtseadise, märgulambi või indikaatoriga varustatud sõiduk peab vastama käesoleva eeskirja nõuetele, mis käsitlevad asjaomase juhtseadise, märgulambi või indikaatori asukohta, tähistust, talitlust, valgustust ja värvust.

Talitluste jaoks, millele vastav tähis tabelis 1 puudub, võib tootja kasutada asjakohastele normidele vastavaid tähiseid. Kui sellist tähist ei leidu, võib tootja kasutada enda loodud tähist. Selline tähis ei tohi põhjustada segiminekut ühegi tabelis 1 esitatud tähisega.

5.2.   Asukoht

5.2.1.   Tabelis 1 loetletud juhtseadised peavad paiknema nii, et juht saab neid juhiistmel istudes käsitseda. Käsitsi reguleeritava õhuklapi ja kütusepaagi manuaalse sulgeklapi juhtseadised peavad paiknema nii, et juht saab neid juhiistmel istudes käsitseda.

5.2.2.   Tabelis 1 loetletud märgulambid ja indikaatorid ning nende tähised peavad paiknema nii, et need on juhiistmel istuvale juhile nähtavad nii päevavalges kui ka pimedal ajal. Märgulambid ja indikaatorid ning nende tähised ei pea olema nähtavad, kui need ei ole aktiveeritud.

5.2.3.   Juhtseadiste, märgulampide ja indikaatorite tähised peavad paiknema vastavate juhtseadiste, märgulampide või indikaatorite peal või nendega külgnevalt, välja arvatud punktis 5.2.5 nimetatud juhul.

5.2.4.   Ohutulede, eesmiste kaug- ja lähitulede, suunatulede, täiendava mootori seiskamise, helisignaalseadme, pidurite ja siduri juhtseadised peavad olema juhile alati kättesaadavad vastava juhtseadise primaarse funktsioonina, ilma et juht peaks käsi vastavalt käepidemelt eemaldama.

5.2.5.   Punkt 5.2.3 ei kehti mitmeotstarbeliste juhtseadiste puhul, kui juhtseadis on ühendatud mitmeotstarbelise ekraaniga, mis:

| 5.2.5.1. | on juhile nähtav ja |
| --- | --- |

5.2.5.1.

on juhile nähtav ja

| 5.2.5.2. | võimaldab kindlaks määrata ekraaniga ühendatud juhtseadist ning |
| --- | --- |

5.2.5.2.

võimaldab kindlaks määrata ekraaniga ühendatud juhtseadist ning

| 5.2.5.3. | võimaldab kindlaks määrata kõiki sõiduki süsteeme, mis on juhitavad mitmeotstarbelise juhtseadise abil. Nimetatud süsteemide alamfunktsioonid ei pea olema kuvatud mitmeotstarbelise ekraani põhikuvas ning |
| --- | --- |

5.2.5.3.

võimaldab kindlaks määrata kõiki sõiduki süsteeme, mis on juhitavad mitmeotstarbelise juhtseadise abil. Nimetatud süsteemide alamfunktsioonid ei pea olema kuvatud mitmeotstarbelise ekraani põhikuvas ning

| 5.2.5.4. | ei kuva tabelis 1 loetletud märgulampe. |
| --- | --- |

5.2.5.4.

ei kuva tabelis 1 loetletud märgulampe.

5.3.   Identifitseerimistunnused

5.3.1.   Iga tabelis 1 loetletud juhtseadis, märgulamp ja indikaator peab olema kindlaks määratud vastava tähisega.

5.3.2.   Tootja võib soovi korral kasutada täiendavaid tähiseid, sõnu või lühendeid koos tabelis 1 esitatud mis tahes tähise, sõna või lühendiga.

5.3.3.   Ükski tootja kasutatav täiendav tähis, sõna või lühend ei tohi olla segiaetav ühegi käesolevas eeskirjas sätestatud tähisega.

5.3.4.   Kui sama funktsiooniga juhtseadis, märgulamp või indikaator on kombineeritud, võib kombinatsiooni tähistada üheainsa tähisega.

5.3.5.   Kõik juhtraual või näidikuplokis paiknevate märgulampide, indikaatorite ja juhtseadiste tähised peavad asetsema nii, et juht näeks neid enda ees vertikaalsetena, välja arvatud helisignaalseadme juhtseadis. Kui pöördjuhtseadisel on asend „väljas”, kehtib see nõue nimetatud asendis juhtseadise kohta.

5.3.6.   Iga paigaldatud juhtseadise puhul, mis reguleerib teatavat süsteemi talitlust pidevas vahemikus, peavad olema tähistatud reguleerimispiirkonna piirid.

5.4.   Valgustus

5.4.1.   Vastavalt tootja valikule võivad iga juhtseadis, indikaator ja nende vastavad tähised olla valgustatavad.

5.4.2.   Märgulamp kiirgab valgust, kui ilmneb tõrge või sõiduki seisund, millest märku andmiseks lamp on ette nähtud. Märgulamp ei kiirga valgust ühelgi muul ajal, välja arvatud lambi kontrollimise ajal.

5.5.   Värvus

5.5.1.   Iga märgulambi valgus peab olema tabelis 1 osutatud värvi.

5.5.2.   Tabelis 1 loetlemata märgulambid võivad olla tootja valitud värvi punkti 5.5.3 kohaselt. Valitud värvus ei tohi segada ega varjata ühegi tabelis 1 loetletud märgulambi, juhtseadise ega indikaatori tähistust.

5.5.3.   Värvus valitakse järgmise värvusekoodi kohaselt:

| 5.5.3.1. | punane: kehavigastuste või seadmete tõsise kahjustamise oht on otsene või ilmne; |
| --- | --- |

5.5.3.1.

punane: kehavigastuste või seadmete tõsise kahjustamise oht on otsene või ilmne;

| 5.5.3.2. | merevaigukollane: hoiatus, kõrvalekalle normaalse talitluse vahemikust, sõiduki süsteemi tõrge, sõiduki tõenäoline kahjustus või muu tingimus, mis võib pikemas perspektiivis põhjustada ohu; |
| --- | --- |

5.5.3.2.

merevaigukollane: hoiatus, kõrvalekalle normaalse talitluse vahemikust, sõiduki süsteemi tõrge, sõiduki tõenäoline kahjustus või muu tingimus, mis võib pikemas perspektiivis põhjustada ohu;

| 5.5.3.3. | roheline: turvaline, harilikud töötingimused (välja arvatud juhul, kui tabelis 1 on nõutud sinist või merevaigukollast märgulampi). |
| --- | --- |

5.5.3.3.

roheline: turvaline, harilikud töötingimused (välja arvatud juhul, kui tabelis 1 on nõutud sinist või merevaigukollast märgulampi).

5.5.4.   Iga tähis, mida kasutatakse märgulambi, juhtseadise või indikaatori tähistamiseks, peab värvuse poolest taustast selgesti eristuma.

5.5.5.   Tähise täidetud osa võib asendada piirjoonega ja iga tähise piirjooned võib täita.

5.6.   Mitme teabeühiku esitamise ühisala

Mis tahes allikast pärinevat teavet võib näidata ühisalal järgmistel tingimustel.

| 5.6.1. | Ühisalal asuvad märgulambid ja indikaatorid peavad vastama punktide 5.3, 5.4 ja 5.5 nõuetele ning süttima nende talitlust tingiva olukorra tekkimisel. |
| --- | --- |

5.6.1.

Ühisalal asuvad märgulambid ja indikaatorid peavad vastama punktide 5.3, 5.4 ja 5.5 nõuetele ning süttima nende talitlust tingiva olukorra tekkimisel.

| 5.6.2. | Märgulambid ja indikaatorid, mida ei ole loetletud tabelis 1 ning mida kuvatakse ühisalas, peavad süttima nende talitlust tingiva olukorra tekkimisel. |
| --- | --- |

5.6.2.

Märgulambid ja indikaatorid, mida ei ole loetletud tabelis 1 ning mida kuvatakse ühisalas, peavad süttima nende talitlust tingiva olukorra tekkimisel.

| 5.6.3. | Välja arvatud punktides 5.6.4, 5.6.5 ja 5.6.6 nimetatud juhtudel, tuleb kahe või enama märgulambi sisselülitumise tingimuse olemasolu korral ilmuv teave esitada






  a) | automaatselt vaheldumisi korduvana või |
| --- | --- | --- |

5.6.3.

Välja arvatud punktides 5.6.4, 5.6.5 ja 5.6.6 nimetatud juhtudel, tuleb kahe või enama märgulambi sisselülitumise tingimuse olemasolu korral ilmuv teave esitada

a)

automaatselt vaheldumisi korduvana või

| b) | nähtavate vahendite abil, mida sõidukijuht saab juhikohal istudes vaatamiseks valida. |
| --- | --- |

b)

nähtavate vahendite abil, mida sõidukijuht saab juhikohal istudes vaatamiseks valida.

| 5.6.4. | Pidurisüsteemi tõrke, esilaterna kaugtule ja suunatule märgulambid ei tohi paikneda samal ühisalal. |
| --- | --- |

5.6.4.

Pidurisüsteemi tõrke, esilaterna kaugtule ja suunatule märgulambid ei tohi paikneda samal ühisalal.

| 5.6.5. | Kui pidurisüsteemi tõrke, esilaterna kaugtule ja suunatule (ühisalas paikneva) märgulambi sisselülitumise tingimus on täidetud, on vastav märgulamp prioriteetne muu ühisalas esitatava teabe suhtes. |
| --- | --- |

5.6.5.

Kui pidurisüsteemi tõrke, esilaterna kaugtule ja suunatule (ühisalas paikneva) märgulambi sisselülitumise tingimus on täidetud, on vastav märgulamp prioriteetne muu ühisalas esitatava teabe suhtes.

| 5.6.6. | Ühisalas esitatavat teavet saab automaatselt või juhi käe läbi välja lülitada, välja arvatud pidurisüsteemi tõrke, esilaterna kaugtule ja suunatule märgulambid ja need märgulambid, mille punaselt süttimist ei tohi olla võimalik tabeli 1 kohaselt välja lülitada, kui tingimus nende sisselülitumiseks on täidetud. |
| --- | --- |

5.6.6.

Ühisalas esitatavat teavet saab automaatselt või juhi käe läbi välja lülitada, välja arvatud pidurisüsteemi tõrke, esilaterna kaugtule ja suunatule märgulambid ja need märgulambid, mille punaselt süttimist ei tohi olla võimalik tabeli 1 kohaselt välja lülitada, kui tingimus nende sisselülitumiseks on täidetud.

6.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE

6.1.   Igast sõidukitüübi juures tehtavast muudatusest tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus:

| 6.1.1. | võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

6.1.1.

võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 6.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

6.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

6.2.   Muudatuste loetelu sisaldav kinnitus tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras.

7.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

7.1.   Iga sõiduk, mis kannab käesoleva eeskirja kohaselt ette nähtud tüübikinnitusmärki, peab vastama tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, eelkõige seoses juhi käitatavate juhtseadistega.

7.2.   Selleks et kontrollida punkti 7.1 kohast vastavust, tehakse seeriatoodangu sõidukitele, mis kannavad käesoleva eeskirjaga ette nähtud tüübikinnitusmärki, piisaval arvul pistelisi kontrolle.

8.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

8.1.   Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 7.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui valitud sõiduk või sõidukid ei läbi punktis 7.2 ettenähtud katseid.

8.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teavitab ta sellest kohe teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks tüübikinnitusvormi, mille lõppu on suurte tähtedega kirjutatud märge „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD” koos kuupäeva ja allkirjaga.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teavitab asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks tüübikinnitusvormi, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märge „TOOTMINE LÕPETATUD” koos kuupäeva ja allkirjaga.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes väljastavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, andmata jätmise või tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

Tabel 1

Juhtseadiseid, märgulampe ja indikaatoreid tähistavad tähised

| Nr | Punkt | Tähis | Funktsioon | Asukoht | Värvus | Määratlus | Tegevus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Täiendav mootori seiskamise juhtseadis
  (VÄLJAS) | | Juhtseadis | Paikneb juhtraua paremal küljel | | | Mootori seiskamise vahendina lisaks pealülitile või dekompressiooniklapile võib sõiduk olla varustatud mootori elektrivoolu katkestamise seadmega (täiendav mootori seiskamine). |
| 2 | Täiendav mootori seiskamise juhtseadis
  (RUN) | | | | | | |
| 3 | Süütelukk | | Juhtseadis | | | Seadis, mis võimaldab mootori käivitamist ja võimalik, et ka muude sõiduki elektrisüsteemide kasutamist. | Pööratava süüteluku korral peab liikumissuund asendist „väljas” asendisse „sees” olema päripäeva. |
| 4. | Elektriline starter | | Juhtseadis | | | | |
| 5 | Käsitsi reguleeritav õhuklapp | | Juhtseadis | Juhtseadis ei pea olema juhi asukohast nähtav. | | | |
| Märgulamp | | Merevaigukollane | | |
| 6 | Vabakäik
  (käiguvalik) | | Märgulamp | | Roheline | | Märgulamp süttib, kui käiguvalits on neutraalasendis. |
| 7 | Kütusepaagi manuaalne sulgeklapp
  (VÄLJAS) | | Juhtseadis | Juhtseadis ei pea olema juhi asukohast nähtav. | | | Juhtseadisel peavad olema eraldi asendid funktsioonidele „VÄLJAS”, „SEES” ja „RESERV” (kütusevaru olemasolul). |
| 8 | Kütusepaagi manuaalne sulgeklapp
  (SEES) | | | | | | Juhtseadis peab olema asendis „SEES”, kui see on kütusepaagi ja mootori vahel suunaga allavoolu, asendis „VÄLJAS”, kui see on voolusuunaga risti, ning asendis „RESERV” (vastava funktsiooni olemasolul), kui see on kütuse voolusuunaga võrreldes ülesvoolu. |
| 9 | Kütusepaagi manuaalne sulgeklapp
  (RES) | | | | | | Süsteemi puhul, kus kütusevool mootori seiskamisel katkeb, ning vastava juhtseadise olemasolul peavad tähised ja juhtseadise asendid olema samad, mis kütusepaagi manuaalse sulgeklapi puhul. |
| 10 | Spidomeeter | | Indikaator | | | | Ekraan süttib kohe, kui ääretulelatern (sõltuvalt varustusest) või esilatern sisse lülitatakse. |
| 11 | Helisignaalseade (signaalpasun) | | Juhtseadis | Juhtraual: vasakul küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits on käsisidurist sõltumatu või millel puudub käiguvalits.
  Alternatiivina juhtraual: paremal küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits paikneb juhtraua vasakul küljel ning on kasutatav koos käsisiduriga. | | | Aktiveerimiseks vajutada. |
| 12 | Kaugtuli —
  (Hi) | | Juhtseadis | Juhtraual: vasakul küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits on käsisidurist sõltumatu või millel puudub käiguvalits.
  Alternatiivina juhtraual: paremal küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits paikneb juhtraua vasakul küljel ning on kasutatav koos käsisiduriga. | | | |
| | | | Märgulamp | | Sinine | | |
| 13 | Lähituli —
  (Lo) | | Juhtseadis | Juhtraua vasakul küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits on käsisidurist sõltumatu või millel puudub käiguvalits.
  Alternatiivina juhtraual: paremal küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits paikneb juhtraua vasakul küljel ning on kasutatav koos käsisiduriga. | | | |
| | | | Märgulamp | | Roheline | | |
| 14 | Optiline hoiatusseadis | | Juhtseadis | Külgnev kaugtule/lähitule juhtseadisega. | | | Võib olla kaugtule/lähitule juhtseadise lisafunktsioon.
  Kui juhtseadis vabastatakse, lülitub juhtseadis varasemasse olekusse. |
| 15 | Eesmised udutulelaternad | | Juhtseadis | | | | |
| | | | Märgulamp | | Roheline | | |
| 16 | Tagumised udutulelaternad | | Juhtseadis | | | | |
| | | | Märgulamp | | Merevaigukollane | | |
| 17 | Suunatulelaternad | | Juhtseadis | Juhtseadis(ed) peab/peavad asuma juhtraual juhiistmelt selgesti nähtavas kohas ning olema selgelt tähistatud. | | | Juhtseadis peab olema kujundatud nii, et juhiistmelt vaadatuna lülitab juhtseadise vasakpoolse osa kasutamine või juhtseadise vasakule liigutamine sisse vasakpoolsed suunatuled ning vastupidi toimimine parempoolsed suunatuled. |
| | | | Märgulamp | | Roheline | | Nooltepaar moodustab ühe tähise. Kui vasak- ja parempöörde juhtseadised või märgulambid töötavad teineteisest sõltumatult, võib nooli käsitada eraldi tähistena ja jätta nende vahele tühimiku. |
| 18 | Ohutuli | | Juhtseadis | | | | |
| | | | Märgulamp | | Punane | Tähistatud (üheaegselt) vilkuva(te) suunatule märgulambi või märgulampidega või kujutatud kolmnurga tähisega. | |
| | | | Märgulamp | | Roheline | |
| 19 | Ääretulelatern | | Juhtseadis | | | Tähistatud pildil kujutatud ääretulelaternate, põhilaterna juhtseadise ja seisutulelaterna tähistega, kuid kui kõik laternad sõiduki töötamise ajal automaatselt süttivad, ei pea seisutulelaterna või põhilaterna juhtseadise tähis ilmuma. | Pöördlüliti olemasolu korral peab päripäeva liigutamine lülitama järgemööda sisse sõiduki ääretulelaternad ja põhilaternad. See ei tohi takistada lüliti täiendavate asendite kasutamist, eeldusel, et need on selgelt tähistatud. |
| | | | Märgulamp | | Roheline |
| 20 | Põhilatern | | Juhtseadis | | Roheline | | |
| | | | Märgulamp | | | Märgulambi funktsiooni võib täita näidikuploki valgustus. | Tulede juhtlüliti võib soovi korral kombineerida süütelukuga. |
| 21 | Seisutulelatern | | Juhtseadis | | | | |
| | | | Märgulamp | | Roheline | Kui süütelülitisse on kaasatud seisutulelaterna funktsioon, siis on tähistamine vabatahtlik. | |
| 22 | Kütusetaseme indikaator | | Indikaator | | | | |
| | | | Märgulamp | | Merevaigukollane | | |
| 23 | Mootori jahutusvedeliku temperatuur | | Indikaator | | | | |
| | | | Märgulamp | | Punane | | |
| 24 | Aku laetus | | Indikaator | | | | |
| | | | Märgulamp | | Punane | | |
| 25 | Mootoriõli | | Indikaator | | | | |
| | | | Märgulamp | | Punane | | |
| 26 | Mootori pöörlemiskiiruse juhtseadis | | Juhtseadis | Juhtraua paremal küljel | | | Käsijuhtseadis. Pöördkäepideme vastupäeva pööramine suurendab kiirust. Juhtseadis peab vabastamisel olema päripäeva isesulguv kuni tühikäiguni, välja arvatud juhul, kui sõiduki püsikiiruse juhtseadis on aktiveeritud. |
| 27 | Esirattapidur | | Juhtseadis | Juhtraua paremal küljel esiosas | | | Käsihoob
  Kombineeritud pidurisüsteemi olemasolu korral võib esiratta pidur toimida koos tagaratta piduriga. |
| 28 | Tagaratta jalgpiduri juhtseadis | | Juhtseadis | Raami paremal küljel | | | Pedaal
  Kombineeritud pidurisüsteemi olemasolu korral võib tagaratta pidur toimida koos esiratta piduriga. |
| 29 | Tagaratta käsipiduri juhtseadis | | Juhtseadis | Juhtraua vasakul küljel esiosas | | | Käsihoob
  Ei ole lubatud käsisiduriga sõidukitel.
  Kombineeritud pidurisüsteemi olemasolu korral võib tagaratta pidur toimida koos esiratta piduriga. |
| 30 | Seisupidur | | Juhtseadis | | | | Käsihoob või pedaal |
| 31 | Sidur | | Juhtseadis | Juhtraual vasakul küljel | | | Käsihoob
  Siduri vabastamiseks suruda kokku.
  See ei tohi takistada sõiduki vasakul küljel paiknevate seadiste kasutamist, kus on ühendatud siduri ja käiguvalitsa funktsioonid. |
| 32 | Jalaga kasutatava käiguvalitsa juhtseadis | | Juhtseadis | Raami vasakul küljel | | | Jalghoob või nookur
  Jalghoova või nookuri esiosa liigutamine sisestab järgemööda käigud — esiosa ülespoole liigutamine vahetab käike ülespoole ja allapoole liigutamine vahetab käike allapoole. Kui on olemas eraldi konkreetne neutraalasend, peab see paiknema käikude valikus esimesel või teisel kohal (nt 1-N-2-3-4-... või N-1-2-3-4-...).
  Sõidukitele, mille mootori maht on alla 200 cm3, võib paigaldada ka järgmiste käiguvahetustsüklitega käigukasti:






  — | pöördtsükkel (nt N-1-2-3-4-5-N-1); |

Nr

Punkt

Tähis

Funktsioon

Asukoht

Värvus

Määratlus

Tegevus

1

Täiendav mootori seiskamise juhtseadis

(VÄLJAS)

Image

Juhtseadis

Paikneb juhtraua paremal küljel

Mootori seiskamise vahendina lisaks pealülitile või dekompressiooniklapile võib sõiduk olla varustatud mootori elektrivoolu katkestamise seadmega (täiendav mootori seiskamine).

2

Täiendav mootori seiskamise juhtseadis

(RUN)

Image

3

Süütelukk

Juhtseadis

Seadis, mis võimaldab mootori käivitamist ja võimalik, et ka muude sõiduki elektrisüsteemide kasutamist.

Pööratava süüteluku korral peab liikumissuund asendist „väljas” asendisse „sees” olema päripäeva.

4.

Elektriline starter

Image

Juhtseadis

5

Käsitsi reguleeritav õhuklapp

Image

Juhtseadis

Juhtseadis ei pea olema juhi asukohast nähtav.

Märgulamp

Merevaigukollane

6

Vabakäik

(käiguvalik)

Image

Märgulamp

Roheline

Märgulamp süttib, kui käiguvalits on neutraalasendis.

7

Kütusepaagi manuaalne sulgeklapp

(VÄLJAS)

Image

Juhtseadis

Juhtseadis ei pea olema juhi asukohast nähtav.

Juhtseadisel peavad olema eraldi asendid funktsioonidele „VÄLJAS”, „SEES” ja „RESERV” (kütusevaru olemasolul).

8

Kütusepaagi manuaalne sulgeklapp

(SEES)

Image

Juhtseadis peab olema asendis „SEES”, kui see on kütusepaagi ja mootori vahel suunaga allavoolu, asendis „VÄLJAS”, kui see on voolusuunaga risti, ning asendis „RESERV” (vastava funktsiooni olemasolul), kui see on kütuse voolusuunaga võrreldes ülesvoolu.

9

Kütusepaagi manuaalne sulgeklapp

(RES)

Image

Süsteemi puhul, kus kütusevool mootori seiskamisel katkeb, ning vastava juhtseadise olemasolul peavad tähised ja juhtseadise asendid olema samad, mis kütusepaagi manuaalse sulgeklapi puhul.

10

Spidomeeter

Indikaator

Ekraan süttib kohe, kui ääretulelatern (sõltuvalt varustusest) või esilatern sisse lülitatakse.

11

Helisignaalseade (signaalpasun)

Image

Juhtseadis

Juhtraual: vasakul küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits on käsisidurist sõltumatu või millel puudub käiguvalits.

Alternatiivina juhtraual: paremal küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits paikneb juhtraua vasakul küljel ning on kasutatav koos käsisiduriga.

Aktiveerimiseks vajutada.

12

Kaugtuli —

(Hi)

Image

Juhtseadis

Juhtraual: vasakul küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits on käsisidurist sõltumatu või millel puudub käiguvalits.

Alternatiivina juhtraual: paremal küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits paikneb juhtraua vasakul küljel ning on kasutatav koos käsisiduriga.

Märgulamp

Sinine

13

Lähituli —

(Lo)

Image

Juhtseadis

Juhtraua vasakul küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits on käsisidurist sõltumatu või millel puudub käiguvalits.

Alternatiivina juhtraual: paremal küljel sõidukite puhul, mille käiguvalits paikneb juhtraua vasakul küljel ning on kasutatav koos käsisiduriga.

Märgulamp

Roheline

14

Optiline hoiatusseadis

Juhtseadis

Külgnev kaugtule/lähitule juhtseadisega.

Võib olla kaugtule/lähitule juhtseadise lisafunktsioon.

Kui juhtseadis vabastatakse, lülitub juhtseadis varasemasse olekusse.

15

Eesmised udutulelaternad

Image

Juhtseadis

Märgulamp

Roheline

16

Tagumised udutulelaternad

Image

Juhtseadis

Märgulamp

Merevaigukollane

17

Suunatulelaternad

Image

Juhtseadis

Juhtseadis(ed) peab/peavad asuma juhtraual juhiistmelt selgesti nähtavas kohas ning olema selgelt tähistatud.

Juhtseadis peab olema kujundatud nii, et juhiistmelt vaadatuna lülitab juhtseadise vasakpoolse osa kasutamine või juhtseadise vasakule liigutamine sisse vasakpoolsed suunatuled ning vastupidi toimimine parempoolsed suunatuled.

Märgulamp

Roheline

Nooltepaar moodustab ühe tähise. Kui vasak- ja parempöörde juhtseadised või märgulambid töötavad teineteisest sõltumatult, võib nooli käsitada eraldi tähistena ja jätta nende vahele tühimiku.

18

Ohutuli

Image

Juhtseadis

Märgulamp

Punane

Tähistatud (üheaegselt) vilkuva(te) suunatule märgulambi või märgulampidega või kujutatud kolmnurga tähisega.

Image

Märgulamp

Roheline

19

Ääretulelatern

Image

Juhtseadis

Tähistatud pildil kujutatud ääretulelaternate, põhilaterna juhtseadise ja seisutulelaterna tähistega, kuid kui kõik laternad sõiduki töötamise ajal automaatselt süttivad, ei pea seisutulelaterna või põhilaterna juhtseadise tähis ilmuma.

Pöördlüliti olemasolu korral peab päripäeva liigutamine lülitama järgemööda sisse sõiduki ääretulelaternad ja põhilaternad. See ei tohi takistada lüliti täiendavate asendite kasutamist, eeldusel, et need on selgelt tähistatud.

Märgulamp

Roheline

20

Põhilatern

Image

Juhtseadis

Roheline

Märgulamp

Märgulambi funktsiooni võib täita näidikuploki valgustus.

Tulede juhtlüliti võib soovi korral kombineerida süütelukuga.

21

Seisutulelatern

Image

Juhtseadis

Märgulamp

Roheline

Kui süütelülitisse on kaasatud seisutulelaterna funktsioon, siis on tähistamine vabatahtlik.

22

Kütusetaseme indikaator

Image

Indikaator

Märgulamp

Merevaigukollane

23

Mootori jahutusvedeliku temperatuur

Image

Indikaator

Märgulamp

Punane

24

Aku laetus

Image

Indikaator

Märgulamp

Punane

25

Mootoriõli

Image

Indikaator

Märgulamp

Punane

26

Mootori pöörlemiskiiruse juhtseadis

Juhtseadis

Juhtraua paremal küljel

Käsijuhtseadis. Pöördkäepideme vastupäeva pööramine suurendab kiirust. Juhtseadis peab vabastamisel olema päripäeva isesulguv kuni tühikäiguni, välja arvatud juhul, kui sõiduki püsikiiruse juhtseadis on aktiveeritud.

27

Esirattapidur

Juhtseadis

Juhtraua paremal küljel esiosas

Käsihoob

Kombineeritud pidurisüsteemi olemasolu korral võib esiratta pidur toimida koos tagaratta piduriga.

28

Tagaratta jalgpiduri juhtseadis

Juhtseadis

Raami paremal küljel

Pedaal

Kombineeritud pidurisüsteemi olemasolu korral võib tagaratta pidur toimida koos esiratta piduriga.

29

Tagaratta käsipiduri juhtseadis

Juhtseadis

Juhtraua vasakul küljel esiosas

Käsihoob

Ei ole lubatud käsisiduriga sõidukitel.

Kombineeritud pidurisüsteemi olemasolu korral võib tagaratta pidur toimida koos esiratta piduriga.

30

Seisupidur

Juhtseadis

Käsihoob või pedaal

31

Sidur

Juhtseadis

Juhtraual vasakul küljel

Käsihoob

Siduri vabastamiseks suruda kokku.

See ei tohi takistada sõiduki vasakul küljel paiknevate seadiste kasutamist, kus on ühendatud siduri ja käiguvalitsa funktsioonid.

32

Jalaga kasutatava käiguvalitsa juhtseadis

Juhtseadis

Raami vasakul küljel

Jalghoob või nookur

Jalghoova või nookuri esiosa liigutamine sisestab järgemööda käigud — esiosa ülespoole liigutamine vahetab käike ülespoole ja allapoole liigutamine vahetab käike allapoole. Kui on olemas eraldi konkreetne neutraalasend, peab see paiknema käikude valikus esimesel või teisel kohal (nt 1-N-2-3-4-... või N-1-2-3-4-...).

Sõidukitele, mille mootori maht on alla 200 cm3, võib paigaldada ka järgmiste käiguvahetustsüklitega käigukasti:

—

pöördtsükkel (nt N-1-2-3-4-5-N-1);

| — | vastupidine tsükkel, kus jalghoova või nookuri esiosa liigutamine võimaldab käike vahetada järgmiselt:






  — | esiosa ülespoole liigutamine vahetab käike allapoole ning |
| --- | --- | --- |

—

vastupidine tsükkel, kus jalghoova või nookuri esiosa liigutamine võimaldab käike vahetada järgmiselt:

—

esiosa ülespoole liigutamine vahetab käike allapoole ning

| — | allapoole liigutamine vahetab käike ülespoole. |
| --- | --- |

—

allapoole liigutamine vahetab käike ülespoole.

33

Käega kasutatava käiguvalitsa juhtseadis

Juhtseadis

Juhtraual vasakul küljel

Kui juhtseadise kasutamine toimub käepideme pööramise abil, peab vastupäeva pööramine võimaldama valida käike, mis suurendavad edasiliikumise kiirust, ning vastupidi toimimine peab edasiliikumise kiirust vähendama. Kui on olemas eraldi konkreetne neutraalasend, peab see paiknema käikude valikus esimesel või teisel kohal (nt N-1-2-3-4-... või 1-N-2-3-4-...).

34

Pidurite blokeerumisvastase süsteemi tõrge

Image

Märgulamp

Merevaigukollane

35

Tõrke indikaator

Image

Märgulamp

Merevaigukollane

Kasutatakse teatamiseks jõuseadmega seotud tõrgetest, mis võivad mõjutada heidet.

---

(1)  Nagu on sätestatud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3).

---

1. LISA

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

Näidis A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Image

Sõidukile paigutatud ülaltoodud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on kinnitatud seoses juhi käitatavate juhtseadistega Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 60 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 002439. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 60 algversiooni nõuetega.

Näidis B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgilt saame sõiduki kohta teada, et asjaomasele sõidukitüübile anti Madalmaades (E4) tüübikinnitus eeskirjade nr 60 ja 10 kohaselt (1).

Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et neil kuupäevadel, mil tüübikinnitused anti, ei olnud eeskirjas nr 60 muudatusi tehtud ja eeskiri nr 10 sisaldas 03-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

Parandused

| 15.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/41

---

Nõukogu 20. jaanuari 2014. aasta rakendusotsuse 2014/24/ÜVJP (millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 16, 21. jaanuar 2014
  )

Leheküljel 33 lisas

asendatakse

„Otsuse 2012/642/ÜVJP lisa 210. kanne asendatakse järgmisega:”

järgmisega:

„Otsuse 2012/642/ÜVJP lisa 199. kanne asendatakse järgmisega:”

Leheküljel 33 lisa tabeli esimeses veerus

asendatakse

„210”

järgmisega:

„199.”

---

| 15.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/41

---

Komisjoni 24. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 699/2014 (üldsusele kaugmüügis ravimeid pakkuva isiku tuvastamiseks kasutatava ühise logo kujunduse ning logo ehtsuse tagamisega seotud tehniliste, elektrooniliste ja krüptograafiliste nõuete kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 184, 25. juuni 2014
  )

Leheküljel 6 artikli 3 teises lõigus

asendatakse

„Teabevahetus nende kahe veebisaidi vahel (veebisait, mille valdajal on luba või volitus pakkuda üldsusele infoühiskonna teenuste vahendusel kaugmüügis ravimeid, ja veebisait, millel asub riigi ravimimüüjate loetelu) on asjakohaste vahenditega turvatud.”

järgmisega:

„Teabevahetus nende isikute veebisaitide vahel, kellel on luba või volitus pakkuda üldsusele infoühiskonna teenuste vahendusel kaugmüügis ravimeid, ja veebisaitide vahel, millel asub riigi ravimimüüjate loetelu, on asjakohaste vahenditega turvatud.”

---

| 15.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 297/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 297/42

---

Ühelt poolt Euroopa Liidu Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping – parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 261, 30. august 2014
  )

Kaanel sisukorras ja leheküljel 4 asendatakse pealkiri järgmisega:

„Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping”

Leheküljel 306 XVI-A lisa punktis 1 asendatakse sõna „väärtuslävi” sõnaga „piirmäärad”.

---