# Az Európai Unió L 231/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 231 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. augusztus 29. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 231

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. augusztus 29.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 843/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 844/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a további feldolgozás nélkül exportált fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról | 3 |
| | | A Bizottság 845/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a további feldolgozás nélkül exportált szirupokra és más cukorágazati termékekre vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról | 5 |
| | | A Bizottság 846/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a 900/2007/EK rendelet által előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a fehér cukorra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről | 7 |
| | | A Bizottság 847/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) az 1060/2007/EK rendelet által előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a fehér cukorra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről | 8 |
| | * | A Bizottság 848/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a 2076/2002/EK rendeletnek és a 2003/565/EK határozatnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikke (2) bekezdésében előírt időszak tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 9 |
| | * | A Bizottság 849/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a jövedéki adó alóli mentesség alkalmazásában az alkohol teljes denaturálására vonatkozó eljárások kölcsönös elismeréséről szóló 3199/93/EK rendelet módosításáról | 11 |
| | * | A Bizottság 850/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) az egyes GATT-kontingensek alapján 2009-ben az Amerikai Egyesült Államokba exportálandó sajtokra vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésére vonatkozó eljárás megnyitásáról | 12 |
| | | A Bizottság 851/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes termékekre vonatkozó visszatérítési ráta rögzítéséről | 17 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 843/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 844/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a további feldolgozás nélkül exportált fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

3

A Bizottság 845/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a további feldolgozás nélkül exportált szirupokra és más cukorágazati termékekre vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

5

A Bizottság 846/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a 900/2007/EK rendelet által előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a fehér cukorra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről

7

A Bizottság 847/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) az 1060/2007/EK rendelet által előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a fehér cukorra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről

8

*

A Bizottság 848/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a 2076/2002/EK rendeletnek és a 2003/565/EK határozatnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikke (2) bekezdésében előírt időszak tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

9

*

A Bizottság 849/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a jövedéki adó alóli mentesség alkalmazásában az alkohol teljes denaturálására vonatkozó eljárások kölcsönös elismeréséről szóló 3199/93/EK rendelet módosításáról

11

*

A Bizottság 850/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) az egyes GATT-kontingensek alapján 2009-ben az Amerikai Egyesült Államokba exportálandó sajtokra vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésére vonatkozó eljárás megnyitásáról

12

A Bizottság 851/2008/EK rendelete (2008. augusztus 28.) a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes termékekre vonatkozó visszatérítési ráta rögzítéséről

17

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 117. számú előírása – Egységes rendelkezések gumiabroncsok gördülési zaj és nedves tapadás tekintetében történő jóváhagyásáról | 19 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 117. számú előírása – Egységes rendelkezések gumiabroncsok gördülési zaj és nedves tapadás tekintetében történő jóváhagyásáról

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 29.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 231/1

---

A BIZOTTSÁG 843/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 28.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. augusztus 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o. A legutóbb az 590/2008/EK rendelettel (HL L 163., 2008.6.24., 24. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 22,9 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 22,7 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| MK | 21,6 |
| TR | 128,2 |
| ZZ | 104,1 |
| 0709 90 70 | TR | 93,7 |
| ZZ | 93,7 |
| 0805 50 10 | AR | 61,4 |
| CL | 65,6 |
| UY | 66,2 |
| ZA | 73,8 |
| ZZ | 66,8 |
| 0806 10 10 | EG | 190,0 |
| TR | 113,6 |
| ZZ | 151,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,1 |
| BR | 96,4 |
| CL | 91,6 |
| CN | 74,3 |
| NZ | 107,0 |
| US | 113,4 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 93,9 |
| 0808 20 50 | AR | 131,3 |
| CN | 53,0 |
| TR | 147,5 |
| ZA | 97,8 |
| ZZ | 107,4 |
| 0809 30 | TR | 141,0 |
| ZZ | 141,0 |
| 0809 40 05 | IL | 129,9 |
| MK | 62,1 |
| TR | 107,3 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 90,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

22,9

XS

22,4

ZZ

22,7

0707 00 05

JO

162,5

MK

21,6

TR

128,2

ZZ

104,1

0709 90 70

TR

93,7

ZZ

93,7

0805 50 10

AR

61,4

CL

65,6

UY

66,2

ZA

73,8

ZZ

66,8

0806 10 10

EG

190,0

TR

113,6

ZZ

151,8

0808 10 80

AR

89,1

BR

96,4

CL

91,6

CN

74,3

NZ

107,0

US

113,4

ZA

85,3

ZZ

93,9

0808 20 50

AR

131,3

CN

53,0

TR

147,5

ZA

97,8

ZZ

107,4

0809 30

TR

141,0

ZZ

141,0

0809 40 05

IL

129,9

MK

62,1

TR

107,3

XS

62,1

ZZ

90,4

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 29.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 231/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 231/3

---

A BIZOTTSÁG 844/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 28.)

a további feldolgozás nélkül exportált fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 318/2006/EK rendelet 32. cikke előírja, hogy a rendelet 1. cikkének (1) bekezdése b) pontjában felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

A 318/2006/EK rendelet 32. cikke előírja, hogy a rendelet 1. cikkének (1) bekezdése b) pontjában felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | A cukor piacának jelenlegi helyzetére tekintettel célszerű export-visszatérítést megállapítani a 318/2006/EK rendelet 32. és 33. cikkében meghatározott szabályokkal és egyes kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A cukor piacának jelenlegi helyzetére tekintettel célszerű export-visszatérítést megállapítani a 318/2006/EK rendelet 32. és 33. cikkében meghatározott szabályokkal és egyes kritériumokkal összhangban.

| (3) | A 318/2006/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a visszatérítések a rendeltetési helynek megfelelően eltérőek lehetnek, ha a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges körülményei ezt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(3)

A 318/2006/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a visszatérítések a rendeltetési helynek megfelelően eltérőek lehetnek, ha a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges körülményei ezt szükségessé teszik.

| (4) | Visszatérítést csak olyan termékek után lehet fizetni, amelyek a Közösségben szabadon mozoghatnak, és amelyek megfelelnek a 318/2006/EK rendelet követelményeinek. |
| --- | --- |

(4)

Visszatérítést csak olyan termékek után lehet fizetni, amelyek a Közösségben szabadon mozoghatnak, és amelyek megfelelnek a 318/2006/EK rendelet követelményeinek.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 318/2006/EK rendelet 32. cikke szerinti export-visszatérítések nyújtandók az e rendelet mellékletében meghatározott termékekre az ugyanott meghatározott összegek erejéig.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. augusztus 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb az 1260/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 283., 2007.10.27., 1. o.) módosított rendelet. 2008. október 1-jétől a 318/2006/EK rendelet helyébe az 1234/2007/EK rendelet (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) lép.

1

---

MELLÉKLET

2008. augusztus 29-től a további feldolgozás nélkül exportált fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítések

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 13,76 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,1496 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 14,96 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 14,96 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 14,96 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,1496 |
| NB: A rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  S00 | — | valamennyi rendeltetési hely, kivéve a következőket:






  a) | harmadik országok: Andorra, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), Liechtenstein, Albánia, Bosznia és Hercegovina, Horvátország, Montenegró; Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Szerbia, Koszovó (); |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

13,76 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,1496

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

14,96

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

14,96

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

14,96

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,1496

NB: A rendeltetési helyek meghatározása a következő:

S00

—

valamennyi rendeltetési hely, kivéve a következőket:

a)

harmadik országok: Andorra, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), Liechtenstein, Albánia, Bosznia és Hercegovina, Horvátország, Montenegró; Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Szerbia, Koszovó ();

| b) | az EU-tagállamok azon területei, amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d’Italia közigazgatási területe, Heligoland szigete, Grönland, a Feröer-szigetek és Ciprus azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést; |
| --- | --- |

b)

az EU-tagállamok azon területei, amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d’Italia közigazgatási területe, Heligoland szigete, Grönland, a Feröer-szigetek és Ciprus azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést;

| c) | azon európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, és amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Gibraltár. |
| --- | --- |

c)

azon európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, és amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Gibraltár.

---

(1)  Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244.sz. határozata szerint.

(2)  Ez az összeg 92 %-os hozamú nyerscukorra alkalmazandó. Amennyiben az exportált nyerscukor hozama a 92 %-tól eltérő, az alkalmazandó visszatérítés összegét minden exportművelet esetében meg kell szorozni egy átváltási tényezővel, amelyet az exportált nyerscukornak a 318/2006/EK rendelet I. melléklete III. pontjának harmadik bekezdésével összhangban kiszámított hozamát 92-vel elosztva kapunk meg.

---

| 29.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 231/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 231/5

---

A BIZOTTSÁG 845/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 28.)

a további feldolgozás nélkül exportált szirupokra és más cukorágazati termékekre vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 318/2006/EK rendelet 32. cikke előírja, hogy a rendelet 1. cikkének (1) bekezdése c), d) és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

A 318/2006/EK rendelet 32. cikke előírja, hogy a rendelet 1. cikkének (1) bekezdése c), d) és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | A cukor piacának jelenlegi helyzetére tekintettel célszerű export-visszatérítést megállapítani a 318/2006/EK rendelet 32. és 33. cikkében meghatározott szabályokkal és egyes kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A cukor piacának jelenlegi helyzetére tekintettel célszerű export-visszatérítést megállapítani a 318/2006/EK rendelet 32. és 33. cikkében meghatározott szabályokkal és egyes kritériumokkal összhangban.

| (3) | A 318/2006/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a visszatérítések a rendeltetési helynek megfelelően eltérőek lehetnek, ha a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges körülményei ezt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(3)

A 318/2006/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a visszatérítések a rendeltetési helynek megfelelően eltérőek lehetnek, ha a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges körülményei ezt szükségessé teszik.

| (4) | Visszatérítést csak olyan termékek után lehet fizetni, amelyek a Közösségben szabadon mozoghatnak, és amelyek megfelelnek a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendelet (2) követelményeinek. |
| --- | --- |

(4)

Visszatérítést csak olyan termékek után lehet fizetni, amelyek a Közösségben szabadon mozoghatnak, és amelyek megfelelnek a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendelet (2) követelményeinek.

| (5) | Az export-visszatérítések kiegyenlíthetik a Közösség és a harmadik ország kivitele közötti versenykülönbséget. Egyes közeli, illetve a közösségi termékeknek preferenciális behozatali elbánást biztosító harmadik országbeli rendeltetési helyekre történő közösségi kivitelek jelenleg rendkívül kedvező versenyhelyzetben vannak. Ezért az e rendeltetési helyekre történő kivitelek visszatérítését meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(5)

Az export-visszatérítések kiegyenlíthetik a Közösség és a harmadik ország kivitele közötti versenykülönbséget. Egyes közeli, illetve a közösségi termékeknek preferenciális behozatali elbánást biztosító harmadik országbeli rendeltetési helyekre történő közösségi kivitelek jelenleg rendkívül kedvező versenyhelyzetben vannak. Ezért az e rendeltetési helyekre történő kivitelek visszatérítését meg kell szüntetni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 318/2006/EK rendelet 32. cikke szerinti export-visszatérítések nyújtandók az e rendelet mellékletében meghatározott termékekre és összegek erejéig az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételek teljesülése esetén.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti visszatérítésre való jogosultság feltétele, hogy a termékek megfeleljenek a 951/2006/EK rendelet 3. és 4. cikkében foglalt követelményeknek.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. augusztus 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb az 1260/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 283., 2007.10.27., 1. o.) módosított rendelet. 2008. október 1-jétől a 318/2006/EK rendelet helyébe az 1234/2007/EK rendelet (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) lép.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o. A legutóbb az 514/2008/EK rendelettel (HL L 150., 2008.6.10., 7. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

2008. augusztus 29-től a további feldolgozás nélkül exportált szirupokra és más cukorágazati termékekre vonatkozó export-visszatérítések

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 14,96 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 14,96 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,1496 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 14,96 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,1496 |
| 1702 90 95 9100 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,1496 |
| 1702 90 95 9900 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,1496 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 14,96 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék | 0,1496 |
| NB: A rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  S00 | — | valamennyi rendeltetési hely, kivéve a következőket:






  a) | harmadik országok: Andorra, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), Liechtenstein, Albánia, Bosznia és Hercegovina, Horvátország, Montenegró; Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia és Koszovó (); |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

14,96

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

14,96

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,1496

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

14,96

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,1496

1702 90 95 9100

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,1496

1702 90 95 9900

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,1496 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

14,96

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × 100 kg nettó termék

0,1496

NB: A rendeltetési helyek meghatározása a következő:

S00

—

valamennyi rendeltetési hely, kivéve a következőket:

a)

harmadik országok: Andorra, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), Liechtenstein, Albánia, Bosznia és Hercegovina, Horvátország, Montenegró; Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia és Koszovó ();

| b) | az EU-tagállamok azon területei, amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d’Italia közigazgatási területe, Heligoland szigete, Grönland, a Feröer-szigetek és Ciprus azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést; |
| --- | --- |

b)

az EU-tagállamok azon területei, amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d’Italia közigazgatási területe, Heligoland szigete, Grönland, a Feröer-szigetek és Ciprus azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést;

| c) | azon európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, és amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Gibraltár. |
| --- | --- |

c)

azon európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, és amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Gibraltár.

---

(1)  Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244.sz. határozata szerint.

(2)  A 3513/92/EGK bizottsági rendelet (HL L 355., 1992.12.5., 12. o.) mellékletének 2. pontjában meghatározott termékre az alapösszeg nem alkalmazandó.

---

| 29.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 231/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 231/7

---

A BIZOTTSÁG 846/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 28.)

a 900/2007/EK rendelet által előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a fehér cukorra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére valamint harmadik albekezdése b) pontjára,

mivel:

| (1) | A fehér cukorra alkalmazandó export-visszatérítéseknek a 2007/2008. gazdasági év végéig történő megállapítására irányuló folyamatos pályázati felhívásról szóló, 2007. július 27-i 900/2007/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik részleges pályázati felhívásokról. |
| --- | --- |

(1)

A fehér cukorra alkalmazandó export-visszatérítéseknek a 2007/2008. gazdasági év végéig történő megállapítására irányuló folyamatos pályázati felhívásról szóló, 2007. július 27-i 900/2007/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik részleges pályázati felhívásokról.

| (2) | A 900/2007/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében, és a 2008. augusztus 28-í véget érő részleges pályázati felhívásra beérkezett ajánlatok vizsgálatát követően célszerű megállapítani a szóban forgó részleges pályázati felhívás keretében alkalmazandó export-visszatérítés maximális összegét. |
| --- | --- |

(2)

A 900/2007/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében, és a 2008. augusztus 28-í véget érő részleges pályázati felhívásra beérkezett ajánlatok vizsgálatát követően célszerű megállapítani a szóban forgó részleges pályázati felhívás keretében alkalmazandó export-visszatérítés maximális összegét.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2008. augusztus 28-í véget érő részleges pályázati felhívás keretében a 900/2007/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékre alkalmazandó maximális export-visszatérítés 21,957 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. augusztus 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb az 1260/2007/EK rendelettel (HL L 283., 2007.10.27., 1. o.) módosított rendelet. 2008. október 1-jétől a 318/2006/EK rendelet helyébe az 1234/2007/EK rendelet (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) lép.

1

(2)  HL L 196., 2007.7.28., 26. o. A legutóbb a 148/2008/EK rendelettel (HL L 46., 2008.2.21., 9. o.) módosított rendelet.

2

---

| 29.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 231/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 231/8

---

A BIZOTTSÁG 847/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 28.)

az 1060/2007/EK rendelet által előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a fehér cukorra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére valamint harmadik albekezdése b) pontjára,

mivel:

| (1) | A Belgium, a Cseh Köztársaság, Spanyolország, Írország, Olaszország, Magyarország, Lengyelország, Szlovákia és Svédország intervenciós hivatala birtokában lévő cukor export célú viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról, 2007. szeptember 14-i 1060/2007/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik részleges pályázati felhívásokról. |
| --- | --- |

(1)

A Belgium, a Cseh Köztársaság, Spanyolország, Írország, Olaszország, Magyarország, Lengyelország, Szlovákia és Svédország intervenciós hivatala birtokában lévő cukor export célú viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról, 2007. szeptember 14-i 1060/2007/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik részleges pályázati felhívásokról.

| (2) | Az 1060/2007/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében, és a 2008. augusztus 27-í véget érő részleges pályázati felhívásra beérkezett ajánlatok vizsgálatát követően célszerű megállapítani a szóban forgó részleges pályázati felhívás keretében alkalmazandó export-visszatérítés maximális összegét. |
| --- | --- |

(2)

Az 1060/2007/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében, és a 2008. augusztus 27-í véget érő részleges pályázati felhívásra beérkezett ajánlatok vizsgálatát követően célszerű megállapítani a szóban forgó részleges pályázati felhívás keretében alkalmazandó export-visszatérítés maximális összegét.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2008. augusztus 27-í véget érő részleges pályázati felhívás keretében az 1060/2007/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékre alkalmazandó maximális export-visszatérítés 307,08 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. augusztus 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb az 1260/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 283., 2007.10.27., 1. o.) módosított rendelet. 2008. október 1-jétől a 318/2006/EK rendelet helyébe az 1234/2007/EK rendelet (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) lép.

1

(2)  HL L 242., 2007.9.15., 8. o. A legutóbb a 148/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 46., 2008.2.21., 9. o.) módosított rendelet.

2

---

| 29.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 231/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 231/9

---

A BIZOTTSÁG 848/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 28.)

a 2076/2002/EK rendeletnek és a 2003/565/EK határozatnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikke (2) bekezdésében előírt időszak tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv 8. cikke (2) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik olyan növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelv I. mellékletében nem szereplő hatóanyagokat tartalmaznak, és amelyek az irányelvről szóló értesítés után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat munkaprogram keretében fokozatosan vizsgálják. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv 8. cikke (2) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik olyan növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelv I. mellékletében nem szereplő hatóanyagokat tartalmaznak, és amelyek az irányelvről szóló értesítés után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat munkaprogram keretében fokozatosan vizsgálják.

| (2) | A munkaprogram harmadik, illetve negyedik szakaszában vizsgálatra kerülő anyagokra az első preambulumbekezdésben meghatározott 12 éves időszakot a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett időszak meghosszabbításáról, egyes hatóanyagoknak az említett irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról, valamint az ezeket a hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2002. november 20-i 2076/2002/EK bizottsági rendelet (2), illetve a 91/414/EGK tanácsi határozat 8. cikke (2) bekezdésében említett időtartam meghosszabbításáról szóló, 2003. július 25-i 2003/565/EK bizottsági határozat (3) meghosszabbította. |
| --- | --- |

(2)

A munkaprogram harmadik, illetve negyedik szakaszában vizsgálatra kerülő anyagokra az első preambulumbekezdésben meghatározott 12 éves időszakot a 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett időszak meghosszabbításáról, egyes hatóanyagoknak az említett irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról, valamint az ezeket a hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2002. november 20-i 2076/2002/EK bizottsági rendelet (2), illetve a 91/414/EGK tanácsi határozat 8. cikke (2) bekezdésében említett időtartam meghosszabbításáról szóló, 2003. július 25-i 2003/565/EK bizottsági határozat (3) meghosszabbította.

| (3) | Ezen anyagokra már majdnem befejeződött a vizsgálati jelentések tervezetének kiértékelése, és legtöbbjük esetében 2008. december 31-ig döntés fog születni arról, hogy felveszik-e azokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. Néhány anyag esetében ugyanakkor nem lehet lezárni a döntéshozatalt 2008. december 31-ig. Ezért a munkaprogram lezárása érdekében meg kell hosszabbítani a 2076/2002/EK rendeletben és a 2003/565/EK határozatban a munkaprogram harmadik és negyedik szakaszára vonatkozóan megállapított határidőket. Tekintettel arra, hogy új anyagok kerülnek felvételre, ezenfelül megfelelő időt kell biztosítani a tagállamoknak és az érdekelt feleknek arra, hogy felkészüljenek az új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(3)

Ezen anyagokra már majdnem befejeződött a vizsgálati jelentések tervezetének kiértékelése, és legtöbbjük esetében 2008. december 31-ig döntés fog születni arról, hogy felveszik-e azokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. Néhány anyag esetében ugyanakkor nem lehet lezárni a döntéshozatalt 2008. december 31-ig. Ezért a munkaprogram lezárása érdekében meg kell hosszabbítani a 2076/2002/EK rendeletben és a 2003/565/EK határozatban a munkaprogram harmadik és negyedik szakaszára vonatkozóan megállapított határidőket. Tekintettel arra, hogy új anyagok kerülnek felvételre, ezenfelül megfelelő időt kell biztosítani a tagállamoknak és az érdekelt feleknek arra, hogy felkészüljenek az új követelmények teljesítésére.

| (4) | Az időtartam meghosszabbítása nem érinti az egyes hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételének az említett irányelv 8. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében meghatározott lehetőségét. |
| --- | --- |

(4)

Az időtartam meghosszabbítása nem érinti az egyes hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételének az említett irányelv 8. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében meghatározott lehetőségét.

| (5) | Következésképpen a 2076/2002/EK rendeletet és a 2003/565/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Következésképpen a 2076/2002/EK rendeletet és a 2003/565/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2076/2002/EK rendelet a következőképpen módosul: Az 1. cikkben a „2008. december 31.” szöveg helyébe a „2009. december 31.” szöveg lép.

2. cikk

A 2003/565/EK határozat az alábbiak szerint módosul: Az 1. cikkben a „2008. december 31.” szöveg helyébe a „2009. december 31.” szöveg lép.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2008/70/EK bizottsági irányelvvel (HL L 185., 2008.7.12., 40. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 319., 2002.11.23., 3. o. A legutóbb az 1313/2007/EK rendelettel (HL L 291., 2007.11.9., 11. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 192., 2003.7.31., 40. o.

3

---

| 29.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 231/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 231/11

---

A BIZOTTSÁG 849/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 28.)

a jövedéki adó alóli mentesség alkalmazásában az alkohol teljes denaturálására vonatkozó eljárások kölcsönös elismeréséről szóló 3199/93/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló, 1992. október 19-i 92/83/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 27. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 3199/93/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy azokat a denaturáló szereket, amelyeket az egyes tagállamokban a 92/83/EGK irányelv 27. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban az alkohol teljes denaturálására alkalmaznak, az említett rendelet mellékletében ismertetni kell. |
| --- | --- |

(1)

A 3199/93/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy azokat a denaturáló szereket, amelyeket az egyes tagállamokban a 92/83/EGK irányelv 27. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban az alkohol teljes denaturálására alkalmaznak, az említett rendelet mellékletében ismertetni kell.

| (2) | A 92/83/EGK irányelv 27. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak értelmében a tagállamok kötelesek mentesíteni a jövedéki adó alól az olyan alkoholt, amelyet valamely tagállam előírásainak megfelelően teljesen denaturáltak, feltéve, hogy az említett előírásoknak a szóban forgó cikk (3) és (4) bekezdésében megállapított feltételek szerinti bejelentése és elfogadása megtörtént. |
| --- | --- |

(2)

A 92/83/EGK irányelv 27. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak értelmében a tagállamok kötelesek mentesíteni a jövedéki adó alól az olyan alkoholt, amelyet valamely tagállam előírásainak megfelelően teljesen denaturáltak, feltéve, hogy az említett előírásoknak a szóban forgó cikk (3) és (4) bekezdésében megállapított feltételek szerinti bejelentése és elfogadása megtörtént.

| (3) | Görögország 2007. szeptember 11-jén értesítést küldött a 3199/93/EK bizottsági rendelettel engedélyezett denaturálási eljárásait érintő bizonyos változtatásokról. |
| --- | --- |

(3)

Görögország 2007. szeptember 11-jén értesítést küldött a 3199/93/EK bizottsági rendelettel engedélyezett denaturálási eljárásait érintő bizonyos változtatásokról.

| (4) | A Bizottság 2007. szeptember 27-én továbbította az említett értesítést a többi tagállamnak. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2007. szeptember 27-én továbbította az említett értesítést a többi tagállamnak.

| (5) | Mivel a kitűzött határidőn belül sem a Bizottság, sem más tagállam nem kérte, hogy az ügyet a Tanács elé terjesszék, a 92/83/EGK irányelv 27. cikkének (4) bekezdése értelmében úgy kell tekinteni, hogy a Tanács engedélyezte a denaturálási eljárások Görögország által bejelentett módosításait. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a kitűzött határidőn belül sem a Bizottság, sem más tagállam nem kérte, hogy az ügyet a Tanács elé terjesszék, a 92/83/EGK irányelv 27. cikkének (4) bekezdése értelmében úgy kell tekinteni, hogy a Tanács engedélyezte a denaturálási eljárások Görögország által bejelentett módosításait.

| (6) | A 3199/93/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 3199/93/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a jövedékiadó-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a jövedékiadó-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3199/93/EK rendelet mellékletében a Görögországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Görögország

Legalább 93 és legfeljebb 96 térfogatszázalék alkoholtartalmú gyenge minőségű etil-alkohol (lepárlási maradvány), amelyhez 93 térfogatszázalékos hidratált alkohol hektoliterenként a következő anyagokat adják hozzá:

| — | Metil-alkohol: 2 liter, |
| --- | --- |

—

Metil-alkohol: 2 liter,

| — | Terpentinolaj: 1 liter, |
| --- | --- |

—

Terpentinolaj: 1 liter,

| — | Lámpaolaj: 0,50 liter, |
| --- | --- |

—

Lámpaolaj: 0,50 liter,

| — | Metilénkék: 0,40 gramm. |
| --- | --- |

—

Metilénkék: 0,40 gramm.

20 °C-os hőmérsékleten a változatlan állapotú végterméknek 93 térfogatszázalékot kell elérnie.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 316., 1992.10.31., 21. o. A legutóbb a 2005-ös csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

1

(2)  HL L 288., 1993.11.23., 12. o. A legutóbb a 67/2008/EK rendelettel (HL L 23., 2008.1.26., 13. o.) módosított rendelet.

2

---

| 29.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 231/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 231/12

---

A BIZOTTSÁG 850/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 28.)

az egyes GATT-kontingensek alapján 2009-ben az Amerikai Egyesült Államokba exportálandó sajtokra vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésére vonatkozó eljárás megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 171. cikke (1) bekezdésére, figyelemmel 4. cikkére is,

mivel:

| (1) | A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 17-i 1282/2006/EK bizottsági rendelet (2) III. fejezete 2. szakaszának rendelkezései szerint a többoldalú kereskedelmi tárgyalások során kötött megállapodásokon alapuló kontingensek részeként az Amerikai Egyesült Államokba (USA) exportált sajtokra vonatkozó kiviteli engedélyek az ugyanezen rendeletben megállapított azon különleges eljárás szerint bocsáthatók ki, amely lehetőséget ad preferenciális importőrök kijelölésére az USA-ban. |
| --- | --- |

(1)

A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 17-i 1282/2006/EK bizottsági rendelet (2) III. fejezete 2. szakaszának rendelkezései szerint a többoldalú kereskedelmi tárgyalások során kötött megállapodásokon alapuló kontingensek részeként az Amerikai Egyesült Államokba (USA) exportált sajtokra vonatkozó kiviteli engedélyek az ugyanezen rendeletben megállapított azon különleges eljárás szerint bocsáthatók ki, amely lehetőséget ad preferenciális importőrök kijelölésére az USA-ban.

| (2) | A szóban forgó eljárást meg kell nyitni a 2009. évi kivitelre vonatkozóan, és meg kell állapítani az arra vonatkozó kiegészítő szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó eljárást meg kell nyitni a 2009. évi kivitelre vonatkozóan, és meg kell állapítani az arra vonatkozó kiegészítő szabályokat.

| (3) | A behozott mennyiségek kezelése szempontjából az USA illetékes hatóságai különbséget tesznek az Európai Közösség részére az Uruguayi Forduló keretében odaítélt kiegészítő kontingens és a Tokiói Forduló eredményeképpen létrejött kontingensek között. A kiviteli engedélyeket az említett termékeknek az érintett egyesült államokbeli kontingensbe való besorolhatóságának figyelembevételével kell odaítélni az Amerikai Egyesült Államok harmonizált tarifajegyzékében (Harmonised Tariff Schedule of the United States of America) leírtak alapján. |
| --- | --- |

(3)

A behozott mennyiségek kezelése szempontjából az USA illetékes hatóságai különbséget tesznek az Európai Közösség részére az Uruguayi Forduló keretében odaítélt kiegészítő kontingens és a Tokiói Forduló eredményeképpen létrejött kontingensek között. A kiviteli engedélyeket az említett termékeknek az érintett egyesült államokbeli kontingensbe való besorolhatóságának figyelembevételével kell odaítélni az Amerikai Egyesült Államok harmonizált tarifajegyzékében (Harmonised Tariff Schedule of the United States of America) leírtak alapján.

| (4) | Annak érdekében, hogy a szerény érdeklődésre számot tartó kontingensek keretében a lehető legnagyobb mennyiség kerüljön kivitelre, engedélyezni kell a teljes kontingensmennyiségre vonatkozó kérelmeket is. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a szerény érdeklődésre számot tartó kontingensek keretében a lehető legnagyobb mennyiség kerüljön kivitelre, engedélyezni kell a teljes kontingensmennyiségre vonatkozó kérelmeket is.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 0406 KN-kód alá tartozó, az e rendelet I. mellékletében felsorolt, az 1282/2006/EK rendelet 23. cikkében említett kontingensek keretében 2009-ben az Amerikai Egyesült Államokba exportálandó termékekre vonatkozó kiviteli engedélyeket az említett rendelet III. fejezetének 2. szakaszával és az e rendeletben foglalt rendelkezésekkel összhangban kell kibocsátani.

2. cikk

(1)   Az 1282/2006/EK rendelet 24. cikkében említett engedélyek iránti kérelmeket (a továbbiakban: kérelmek) 2008. szeptember 1-jétől legkésőbb 2008. szeptember 10-ig kell benyújtani az illetékes hatóságokhoz.

(2)   A kérelmek csak abban az esetben fogadhatók el, amennyiben tartalmazzák az 1282/2006/EK rendelet 24. cikkében említett valamennyi információt, és csatolják hozzájuk az ugyanott említett dokumentumokat.

Amennyiben az e rendelet I. mellékletének 2. oszlopában említett ugyanazon termékcsoport esetében a rendelkezésre álló mennyiség megoszlik az Uruguayi Fordulón megállapított kontingens és a Tokiói Fordulón megállapított kontingens között, az engedély iránti kérelmek csak az említett kontingensek egyikére vonatkozhatnak, és azokban fel kell tüntetni az érintett kontingenst a szóban forgó melléklet 3. oszlopában szereplő termékcsoport és kontingens pontos megjelölésével.

Az 1282/2006/EK rendelet 24. cikkében említett információkat az e rendelet II. mellékletében megadott mintának megfelelően kell benyújtani.

(3)   Az I. melléklet 3. oszlopában meghatározott „22-Tokió” és „22-Uruguay” megjelölésű kontingensek tekintetében a kérelmeknek legalább 10 tonnára kell vonatkozniuk, és nem haladhatják meg az ugyanezen melléklet 4. oszlopában meghatározott, az érintett kontingens keretében rendelkezésre álló mennyiséget.

Az I. melléklet 3. oszlopában meghatározott egyéb kontingensek tekintetében a kérelmeknek legalább 10 tonnára kell vonatkozniuk, és nem haladhatják meg a melléklet 4. oszlopában meghatározott, az érintett kontingens keretében rendelkezésre álló mennyiség 40 %-át.

(4)   A kérelmek csak akkor fogadhatók el, ha a kérelmező írásban nyilatkozik arról, hogy ugyanarra a termékcsoportra és ugyanarra a kontingensre nem nyújtott be, és a jövőben sem fog benyújtani kérelmet.

Amennyiben egy kérelmező ugyanarra a termékcsoportra és ugyanarra a kontingensre több kérelmet nyújt be egy vagy több tagállamban, egyik kérelme sem fogadható el.

3. cikk

(1)   A tagállamok a kérelmek benyújtására rendelkezésre álló időtartam lejártától számított öt munkanapon belül értesítik a Bizottságot az I. mellékletben feltüntetett valamennyi termékcsoport, és adott esetben a kontingensek tekintetében benyújtott kérelmekről.

Valamennyi értesítést, beleértve a nulla mennyiségről szóló értesítéseket is, faxon vagy elektronikus levélben kell megküldeni a III. mellékletben megadott minta-formanyomtatvány kitöltésével.

(2)   Az értesítések minden egyes termékcsoport és adott esetben minden egyes kontingens vonatkozásában a következőket tartalmazzák:

| a) | a kérelmezők felsorolása; |
| --- | --- |

a)

a kérelmezők felsorolása;

| b) | az egyes kérelmezők által kérelmezett mennyiségek a Kombinált Nómenklatúra szerinti termékkód, valamint az Amerikai Egyesült Államok 2008. évi harmonizált tarifajegyzéke szerinti termékkódok szerinti bontásban; |
| --- | --- |

b)

az egyes kérelmezők által kérelmezett mennyiségek a Kombinált Nómenklatúra szerinti termékkód, valamint az Amerikai Egyesült Államok 2008. évi harmonizált tarifajegyzéke szerinti termékkódok szerinti bontásban;

| c) | a kérelmező által kijelölt importőr neve és címe. |
| --- | --- |

c)

a kérelmező által kijelölt importőr neve és címe.

4. cikk

A Bizottság az 1282/2006/EK rendelet 25. cikke alapján haladéktalanul dönt az engedélyek kibocsátásáról, és erről legkésőbb 2008. október 31-ig értesíti a tagállamokat.

A tagállamok az ideiglenes engedélyek elosztási együtthatóinak közzétételét követő öt munkanapon belül – az 1282/2006/EK rendelet 25. cikkével összhangban – értesítik a Bizottságot valamennyi termékcsoport és adott esetben valamennyi kontingens vonatkozásában a kérelmezőknek odaítélt számára elosztott mennyiségekről.

Az értesítést faxon vagy elektronikus levélben kell megküldeni az e rendelet IV. mellékletében szereplő formanyomtatvány kitöltésével.

5. cikk

A tagállamoknak az engedély kibocsátása előtt, de legkésőbb 2008. december 15-ig ellenőrizniük kell az e rendelet 3. cikkének, valamint az 1282/2006/EK rendelet 24. cikkének megfelelően bejelentett információkat.

Amennyiben megállapítást nyer, hogy egy engedélyjogosultságot szerzett piaci szereplő valótlan információt közölt, az engedélyt törlik, a biztosíték pedig elvész. A tagállamok erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 234., 2006.8.29., 4. o. A legutóbb az 532/2007/EK rendelettel (HL L 125., 2007.5.15., 7. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

Egyes GATT-kontingensek keretében 2009-ben az Amerikai Egyesült Államokba exportálandó sajtok

Az 1282/2006/EK rendelet III. fejezetének 2. szakasza, valamint a(z) 850/2008/EK rendelet

| A termékcsoport megjelölése az Amerikai Egyesült Államok harmonizált tarifajegyzékének 4. árucsoportjában szereplő kiegészítő megjegyzésekkel összhangban | A termékcsoport és a kontingens megjelölése | A 2009-ben rendelkezésre álló mennyiség |
| --- | --- | --- |
| Megjegyzés | Termékcsoport | | Tonna |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 16 | Not specifically provided for (NSPF) | 16 – Tokió | 908,877 |
| 16 – Uruguay | 3 446,000 |
| 17 | Blue Mould | 17 | 350,000 |
| 18 | Cheddar | 18 | 1 050,000 |
| 20 | Edam/Gouda | 20 | 1 100,000 |
| 21 | Italian type | 21 | 2 025,000 |
| 22 | Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation | 22 – Tokió | 393,006 |
| 22 – Uruguay | 380,000 |
| 25 | Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation | 25 – Tokió | 4 003,172 |
| 25 – Uruguay | 2 420,000 |

A termékcsoport megjelölése az Amerikai Egyesült Államok harmonizált tarifajegyzékének 4. árucsoportjában szereplő kiegészítő megjegyzésekkel összhangban

A termékcsoport és a kontingens megjelölése

A 2009-ben rendelkezésre álló mennyiség

Megjegyzés

Termékcsoport

Tonna

(1)

(2)

(3)

(4)

16

Not specifically provided for (NSPF)

16 – Tokió

908,877

16 – Uruguay

3 446,000

17

Blue Mould

17

350,000

18

Cheddar

18

1 050,000

20

Edam/Gouda

20

1 100,000

21

Italian type

21

2 025,000

22

Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation

22 – Tokió

393,006

22 – Uruguay

380,000

25

Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation

25 – Tokió

4 003,172

25 – Uruguay

2 420,000

---

II. MELLÉKLET

Az 1282/2006/EK rendelet 24. cikke alapján benyújtandó információk

Image

---

III. MELLÉKLET

A(z) 850/2008/EK rendelet 3. cikke alapján benyújtandó információk

a + 32 2 295 3310 faxszámra vagy az AGRI-MILK-USA@ec.europa.eu email-címre küldendő

Image

---

IV. MELLÉKLET

Az 1282/2006/EK rendelet 25. cikke alapján a megadott engedélyekről benyújtandó információk

[a + 32 2 295 33 10 faxszámra vagy az AGRI-MILK-USA@ec.europa.eu email-címre küldendő]

Image

---

| 29.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 231/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 231/17

---

A BIZOTTSÁG 851/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 28.)

a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes termékekre vonatkozó visszatérítési ráta rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazati piac közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 318/2006/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdése előírja, hogy az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség az esetben fedezhető export-visszatérítésből, ha ezeket a termékeket e rendelet VII. mellékletében felsorolt áruk formájában exportálják. |
| --- | --- |

(1)

A 318/2006/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdése előírja, hogy az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség az esetben fedezhető export-visszatérítésből, ha ezeket a termékeket e rendelet VII. mellékletében felsorolt áruk formájában exportálják.

| (2) | A Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ezen visszatérítések összegének rögzítési feltételei tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni, abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek a 318/2006/EK rendelet VII. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ezen visszatérítések összegének rögzítési feltételei tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni, abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek a 318/2006/EK rendelet VII. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban minden egyes kérdéses alaptermékre minden hónapban 100 kg-onként rögzíteni kell a visszatérítési rátát. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban minden egyes kérdéses alaptermékre minden hónapban 100 kg-onként rögzíteni kell a visszatérítési rátát.

| (4) | A 318/2006/EK rendelet 27. cikkének (3) bekezdése meghatározza, hogy egy bizonyos terméket tartalmazó árura vonatkozó export-visszatérítés nem haladhatja meg az abban az esetben alkalmazandó visszatérítést, ha a termék további feldolgozás nélkül kerül kivitelre. |
| --- | --- |

(4)

A 318/2006/EK rendelet 27. cikkének (3) bekezdése meghatározza, hogy egy bizonyos terméket tartalmazó árura vonatkozó export-visszatérítés nem haladhatja meg az abban az esetben alkalmazandó visszatérítést, ha a termék további feldolgozás nélkül kerül kivitelre.

| (5) | Az ebben a rendeletben rögzített visszatérítéseket előre meg lehet állapítani, mivel a piac helyzete az elkövetkezendő pár hónapban pillanatnyilag nem meghatározható. |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a rendeletben rögzített visszatérítéseket előre meg lehet állapítani, mivel a piac helyzete az elkövetkezendő pár hónapban pillanatnyilag nem meghatározható.

| (6) | A vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek a magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével, tekintettel azokra a visszatérítésekre, amelyek a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, mezőgazdasági termékeket tartalmazó áruk kivitelére nyújthatók. Ezért ilyen helyzetben szükség van óvintézkedésekre, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráta rögzítése a visszatérítések előzetes megállapítására módot ad ezeknek az eltérő céloknak a teljesítésére. |
| --- | --- |

(6)

A vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek a magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével, tekintettel azokra a visszatérítésekre, amelyek a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, mezőgazdasági termékeket tartalmazó áruk kivitelére nyújthatók. Ezért ilyen helyzetben szükség van óvintézkedésekre, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráta rögzítése a visszatérítések előzetes megállapítására módot ad ezeknek az eltérő céloknak a teljesítésére.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és a 318/2006/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében és 2. cikkének 1. portjában feltüntetett, illetve a 318/2006/EK rendelet VII. mellékletében felsorolt, áru formában exportált alaptermékekre vonatkozó visszatérítési ráták ennek a rendeletnek a melléklete szerint kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. augusztus 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

Heinz ZOUREK

vállalkozáspolitikai és ipari főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb az 1260/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 283., 2007.10.27., 1. o.) módosított rendelet. 2008. október 1-jétől a 318/2006/EK rendelet helyébe az 1234/2007/EK rendelet (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) lép.

1

(2)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o. A legutóbb a 639/2008/EK rendelettel (HL L 178., 2008.7.5., 9. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

A cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes termékekre 2008. augusztus 29-től vonatkozó visszatérítési ráták (1)

| KN-kód | Leírás | Visszatérítési ráta EUR/100 kg-ban |
| --- | --- | --- |
| A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| 1701 99 10 | fehér cukor | 14,96 | 14,96 |

KN-kód

Leírás

Visszatérítési ráta EUR/100 kg-ban

A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén

Egyéb

1701 99 10

fehér cukor

14,96

14,96

---

(1)  Az ebben a mellékletben meghatározott mértékek nem alkalmazhatók a következő helyekre irányuló exportra:

| a) | harmadik országok: Andorra, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), Liechtenstein, Albánia, Bosznia és Hercegovina, Horvátország, Montenegró; Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Szerbia, Koszovót () valamint azok a Svájci Államszövetségbe exportált áruk, amelyek fel vannak sorolva a Svájci Államszövetség és az Európai Unió között 1972. július 22-én létrejött megállapodáshoz csatolt 2. jegyzőkönyv I. és II. táblázatában; |
| --- | --- |

a)

harmadik országok: Andorra, az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam), Liechtenstein, Albánia, Bosznia és Hercegovina, Horvátország, Montenegró; Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Szerbia, Koszovót () valamint azok a Svájci Államszövetségbe exportált áruk, amelyek fel vannak sorolva a Svájci Államszövetség és az Európai Unió között 1972. július 22-én létrejött megállapodáshoz csatolt 2. jegyzőkönyv I. és II. táblázatában;

| b) | az EU-tagállamok azon területei, amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d’Italia közigazgatási területe, Heligoland szigete, Grönland, a Feröer-szigetek és Ciprus azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést; |
| --- | --- |

b)

az EU-tagállamok azon területei, amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d’Italia közigazgatási területe, Heligoland szigete, Grönland, a Feröer-szigetek és Ciprus azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést;

| c) | azon európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, és amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Gibraltár. |
| --- | --- |

c)

azon európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, és amelyek nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Gibraltár.

(2)  Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244.sz. határozata szerint.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 29.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 231/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 231/19

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 117. számú előírása – Egységes rendelkezések gumiabroncsok gördülési zaj és nedves tapadás tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

| | 01. módosításcsomag – hatálybalépés dátuma: 2007. február 2. |
| --- | --- |

01. módosításcsomag – hatálybalépés dátuma: 2007. február 2.

| | A 01. módosításcsomag 1. helyesbítése, a 2007. május 9-i C.N.554.2007.TREATIES-1 letéteményesi értesítés alapján |
| --- | --- |

A 01. módosításcsomag 1. helyesbítése, a 2007. május 9-i C.N.554.2007.TREATIES-1 letéteményesi értesítés alapján

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jelölések |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikációk |
| --- | --- |

6.

| 7. | Abroncstípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

| 12. | Bevezető rendelkezések |
| --- | --- |

12.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet: – | Értesítés gépjárműabroncs-típus gördülési zaj és nedves tapadás tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról, vagy gyártásának végleges leállításáról, a 117. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet: –

| 2. melléklet: – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet: –

| 1. függelék – | A 30. sz. vagy az 54. sz. előírás szerinti jóváhagyással együttes, 117. sz. előírás szerinti jóváhagyás |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | A 117. sz., a 30. sz. vagy az 54. sz. előírás szerinti jóváhagyásokat egyesítő kiterjesztések |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. melléklet – | Gumiabroncs gördülési zajának kigurulásos mérése |
| --- | --- |

3. melléklet –

| függelék – | Mérési jegyzőkönyv |
| --- | --- |

függelék –

| 4. melléklet – | A mérőhelyszín specifikációja |
| --- | --- |

4. melléklet –

| 5. melléklet – | A nedves tapadás mérési eljárása |
| --- | --- |

5. melléklet –

| függelék – | Mérési jegyzőkönyv |
| --- | --- |

függelék –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

1.1.   Ez az előírás gumiabroncsokra vonatkozik, azok zajkibocsátása tekintetében, valamint M1, N1, O1 vagy O2
   (1) kategóriájú járművekhez használatos C1 osztályú gumiabroncsokra nedves tapadásuk tekintetében. Nem vonatkozik azonban a következőkre:

| 1.1.1. | „ideiglenes használatú tartalék gumiabroncs” megnevezésű és „TEMPORARY USE ONLY” (csak ideiglenes használatra) megjelölésű gumiabroncsok, |
| --- | --- |

1.1.1.

„ideiglenes használatú tartalék gumiabroncs” megnevezésű és „TEMPORARY USE ONLY” (csak ideiglenes használatra) megjelölésű gumiabroncsok,

| 1.1.2. | ≤ 10-es kódú (254 mm) vagy ≥ 25-ös kódú (635 mm) névleges felniátmérőjű gumiabroncsok, |
| --- | --- |

1.1.2.

≤ 10-es kódú (254 mm) vagy ≥ 25-ös kódú (635 mm) névleges felniátmérőjű gumiabroncsok,

| 1.1.3. | versenyautókhoz tervezett gumiabroncsok, |
| --- | --- |

1.1.3.

versenyautókhoz tervezett gumiabroncsok,

| 1.1.4. | nem M, N vagy O kategóriájú közúti járművekhez tervezett gumiabroncsok, |
| --- | --- |

1.1.4.

nem M, N vagy O kategóriájú közúti járművekhez tervezett gumiabroncsok,

| 1.1.5. | a vontatási tulajdonságok javításához segédeszközökkel ellátott abroncsok (például fogazott abroncs), |
| --- | --- |

1.1.5.

a vontatási tulajdonságok javításához segédeszközökkel ellátott abroncsok (például fogazott abroncs),

| 1.1.6. | azok a gumiabroncsok, amelyekre a megengedett névleges sebesség kisebb mint 80 km/h (F). |
| --- | --- |

1.1.6.

azok a gumiabroncsok, amelyekre a megengedett névleges sebesség kisebb mint 80 km/h (F).

1.2.   A szerződő feleknek mind a gördülési zajra, mind a nedves tapadásra meg kell adniuk vagy el kell fogadniuk a jóváhagyást, kivéve, ha értesítik az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkárságát arról, hogy csak a gördülési zajra kívánnak jóváhagyást adni. Az ilyen értesítés az 1958. évi egyezmény (E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 1. cikkének 6. és 7. bekezdésében meghatározott ütemezés szerint lesz hatályos.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

A 30. sz. és az 54. sz. EGB-előírásban megállapított fogalommeghatározásokon túl ezen előírás alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

2.1.   „abroncstípus”: ezen előírás tekintetében abroncsméret-jelöléssel, márkanévvel és kereskedelmi jelzettel meghatározott olyan gumiabroncsok sorozata, amelyek nem különböznek az alábbi alapvető jellemzőkben:

| a) | a gyártó márkaneve, |
| --- | --- |

a)

a gyártó márkaneve,

| b) | abroncsosztály (lásd 2.4. szakasz), |
| --- | --- |

b)

abroncsosztály (lásd 2.4. szakasz),

| c) | gumiabroncs szerkezete, |
| --- | --- |

c)

gumiabroncs szerkezete,

| d) | használati kategória: normál, speciális vagy téli, |
| --- | --- |

d)

használati kategória: normál, speciális vagy téli,

| e) | C1 osztályú gumiabroncsok esetében:






  i. | a gördülési zaj tekintetében jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében normál vagy megerősített (fokozott teherbírású) gumiabroncs-e, |
| --- | --- | --- |

e)

C1 osztályú gumiabroncsok esetében:

i.

a gördülési zaj tekintetében jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében normál vagy megerősített (fokozott teherbírású) gumiabroncs-e,

| ii. | a nedves tapadás tekintetében jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében Q sebességkategóriájú (160 km/h) vagy az alatti, vagy R sebességkategóriájú vagy az feletti (≥ 170 km/h) (ideértve a H kategóriát is) normál vagy téli gumiabroncs-e, |
| --- | --- |

ii.

a nedves tapadás tekintetében jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsok esetében Q sebességkategóriájú (160 km/h) vagy az alatti, vagy R sebességkategóriájú vagy az feletti (≥ 170 km/h) (ideértve a H kategóriát is) normál vagy téli gumiabroncs-e,

| f) | a futótest mintázata (lásd 3.2.1. szakasz), |
| --- | --- |

f)

a futótest mintázata (lásd 3.2.1. szakasz),

2.2.   „márkanév” vagy „kereskedelmi jelzet”: a gumiabroncsnak az abroncsgyártó által meghatározott azonosítása. A márkanév lehet ugyanaz, mint a gyártó neve és a kereskedelmi jelzet megegyezhet a védjeggyel.

2.3.   „gördülési zaj”: a mozgásban lévő gumiabroncsok és az út felületének érintkezése során keletkező zaj,

2.4.   „abroncsosztály”: a következő csoportosítások egyike:

| 2.4.1. | C1 osztályú gumiabroncsok: az EGB 30. sz. előírásának megfelelő gumiabroncsok, |
| --- | --- |

2.4.1.

C1 osztályú gumiabroncsok: az EGB 30. sz. előírásának megfelelő gumiabroncsok,

| 2.4.2. | C2 osztályú gumiabroncsok: az EGB 54. sz. előírásának megfelelő olyan gumiabroncsok, amelyek terhelhetőségi jelzőszáma, egy kerékre szerelve, legfeljebb 121, sebességkategória-jele pedig legalább N, |
| --- | --- |

2.4.2.

C2 osztályú gumiabroncsok: az EGB 54. sz. előírásának megfelelő olyan gumiabroncsok, amelyek terhelhetőségi jelzőszáma, egy kerékre szerelve, legfeljebb 121, sebességkategória-jele pedig legalább N,

| 2.4.3. | C3 osztályú gumiabroncsok: az EGB 54. sz. előírásának megfelelő olyan gumiabroncsok, amelyek






  a) | terhelhetőségi jelzőszáma, egy kerékre szerelve, legalább 122, vagy |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

C3 osztályú gumiabroncsok: az EGB 54. sz. előírásának megfelelő olyan gumiabroncsok, amelyek

a)

terhelhetőségi jelzőszáma, egy kerékre szerelve, legalább 122, vagy

| b) | terhelhetőségi jelzőszáma, egy kerékre szerelve, legfeljebb 121, sebességkategória-jele pedig legfeljebb M, |
| --- | --- |

b)

terhelhetőségi jelzőszáma, egy kerékre szerelve, legfeljebb 121, sebességkategória-jele pedig legfeljebb M,

2.5.   „reprezentatív méretű gumiabroncs”: olyan méretű gumiabroncs, amelyet az ezen előírás 3. mellékletében a gördülési zajra, 5. mellékletében pedig a nedves tapadásra leírt vizsgálatra benyújtottak az abroncstípus típusjóváhagyásának való megfelelőség ellenőrzése céljából,

2.6.   „ideiglenes használatú tartalék gumiabroncs”: a szokásos körülmények között használt járműre felszerelhető gumiabroncstól különböző gumiabroncs, amelyet csak ideiglenesen és korlátozottan használnak,

2.7.   „versenyautókhoz tervezett gumiabroncs”: motorsportversenyeken részt vevő járművekhez tervezett gumiabroncs, amelyet nem versenyen kívüli közúti használatra terveztek,

2.8.   „normál gumiabroncs”: szokásos, mindennapi közúti használatra tervezett gumiabroncs,

2.9.   „speciális használatú gumiabroncs”: mind közúton, mind terepen használható gumiabroncs, vagy más speciális célú gumiabroncs,

2.10.   „téli gumiabroncs”: olyan gumiabroncs, amelynél a futótest mintázata, a futótest anyagának összetétele vagy a futótest szerkezete elsődlegesen arra van tervezve, hogy téli viszonyok között (hó) a jármű mozgásának elindítására vagy fenntartására való képessége tekintetében jobb teljesítményt nyújtson, mint a normál gumiabroncs,

2.11.   „nedves tapadás”: a vizsgált gumiabronccsal felszerelt mérőjármű relatív fékhatásossága nedves felületen, a referenciaabronccsal felszerelt ugyanazon mérőjármű fékhatásosságához viszonyítva.

2.12.   „etalonabroncs (SRTT)”: az American Society for Testing and Materials (ASTM) E 1136-93 szabványának (átdolgozott kiadás: 1998) megfelelően gyártott, ellenőrzött és tárolt gumiabroncs,

2.13.   „vizsgált gumiabroncs”: az abroncstípusra reprezentatív, ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott gumiabroncs,

2.14.   „segédabroncs”: nedves tapadás megállapítására használt sorozatgyártású gumiabroncs olyan abroncsméretek esetében, amelyeknél az abroncs nem szerelhető fel ugyanarra a járműre, mint az etalonabroncs – lásd ezen előírás 5. mellékletének 2.2.2.16. szakaszát,

2.15.   „nedves tapadási jelzőszám (G)”: a vizsgált gumiabroncs és az etalonabroncs tapadása közötti arányszám,

2.16.   „legnagyobb fékerő-együttható (pbfc)”: a fékerő és a gumiabroncsra ható függőleges terhelés arányának legnagyobb értéke közvetlenül a kerék blokkolása előtt,

2.17.   „átlagos teljes lassulás (mfdd)”: a jármű által két meghatározott sebesség közötti lassulás alatt megtett távolság alapján kiszámított átlagos lassulás,

2.18.   „vonószerkezet (vonófej) magassága”: a pótkocsit húzó vonószerkezet vagy vonófej csuklópontjának középpontjától merőlegesen a talajig mért távolság, amikor a vontató jármű és a pótkocsi össze van kapcsolva. A járműnek és a pótkocsinak vízszintes szilárd burkolatú felületen kell állnia, mérésre kész állapotban, felszerelve az adott méréshez használandó megfelelő gumiabronccsal.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A gumiabroncs típusának ezen előírás tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet az abroncsgyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

| 3.1.1. | az abroncstípusnál vizsgálandó tulajdonságok: „gördülési zaj” vagy „nedves tapadás és gördülési zaj”, |
| --- | --- |

3.1.1.

az abroncstípusnál vizsgálandó tulajdonságok: „gördülési zaj” vagy „nedves tapadás és gördülési zaj”,

| 3.1.2. | a gyártó neve, |
| --- | --- |

3.1.2.

a gyártó neve,

| 3.1.3. | a kérelmező neve és címe: |
| --- | --- |

3.1.3.

a kérelmező neve és címe:

| 3.1.4. | a gyártóüzem(ek) címe, |
| --- | --- |

3.1.4.

a gyártóüzem(ek) címe,

| 3.1.5. | márkanév, kereskedelmi jelzet, védjegy, |
| --- | --- |

3.1.5.

márkanév, kereskedelmi jelzet, védjegy,

| 3.1.6. | abroncsosztály (C1, C2 vagy C3 osztály) (lásd ezen előírás 2.4. szakaszát),






  3.1.6.1. | a profilszélesség tartománya a C1 osztályú gumiabroncsoknál (lásd ezen előírás 6.1.1. szakasza).

  MEGJEGYZÉS: Ez az információ csak a gördülési zaj tekintetében történő jóváhagyáshoz szükséges. |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

abroncsosztály (C1, C2 vagy C3 osztály) (lásd ezen előírás 2.4. szakaszát),

3.1.6.1.

a profilszélesség tartománya a C1 osztályú gumiabroncsoknál (lásd ezen előírás 6.1.1. szakasza).

MEGJEGYZÉS: Ez az információ csak a gördülési zaj tekintetében történő jóváhagyáshoz szükséges.

| 3.1.7. | gumiabroncs szerkezete, |
| --- | --- |

3.1.7.

gumiabroncs szerkezete,

| 3.1.8. | C1 osztályú gumiabroncsok esetében meg kell adni:






  a) | a gördülési zaj tekintetében történő jóváhagyáshoz: megerősített (vagy fokozott teherbírású) gumiabroncs-e, |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

C1 osztályú gumiabroncsok esetében meg kell adni:

a)

a gördülési zaj tekintetében történő jóváhagyáshoz: megerősített (vagy fokozott teherbírású) gumiabroncs-e,

| b) | téli gumiabroncsok esetében a nedves tapadás tekintetében történő jóváhagyáshoz: Q vagy kisebb sebességkategória-jelű (a H kategória nélkül) vagy R és nagyobb sebességkategória-jelű (ideértve a H kategóriát is) gumiabroncs-e, |
| --- | --- |

b)

téli gumiabroncsok esetében a nedves tapadás tekintetében történő jóváhagyáshoz: Q vagy kisebb sebességkategória-jelű (a H kategória nélkül) vagy R és nagyobb sebességkategória-jelű (ideértve a H kategóriát is) gumiabroncs-e,

| 3.1.9. | használati kategória (normál, téli vagy speciális), |
| --- | --- |

3.1.9.

használati kategória (normál, téli vagy speciális),

| 3.1.10. | a kérelemben szereplő abroncsméret-jelölések felsorolása. |
| --- | --- |

3.1.10.

a kérelemben szereplő abroncsméret-jelölések felsorolása.

3.2.   A jóváhagyási kérelemhez (három példányban) csatolni kell a következőket:

| 3.2.1. | Az abroncsméretek kijelölt sorozatában használandó futómintázat fontosabb jellemzőinek részletes ismertetése a gumiabroncs tulajdonságaira (azaz gördülési zaj, illetve nedves tapadás) gyakorolt hatások tekintetében. Ezek lehetnek, rajzok, fényképek vagy leírások, de elegendőnek kell lenniük ahhoz, hogy a jóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat meg tudja határozni, hogy a fontosabb jellemzők későbbi megváltoztatása hátrányosan érintené-e az abroncstulajdonságokat. A gumiabroncs szerkezetén végzett kisebb változtatásoknak az abroncstulajdonságokra gyakorolt hatása a gyártásmegfelelőség ellenőrzése során válik nyilvánvalóvá, és azt ekkor kell meghatározni. |
| --- | --- |

3.2.1.

Az abroncsméretek kijelölt sorozatában használandó futómintázat fontosabb jellemzőinek részletes ismertetése a gumiabroncs tulajdonságaira (azaz gördülési zaj, illetve nedves tapadás) gyakorolt hatások tekintetében. Ezek lehetnek, rajzok, fényképek vagy leírások, de elegendőnek kell lenniük ahhoz, hogy a jóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat meg tudja határozni, hogy a fontosabb jellemzők későbbi megváltoztatása hátrányosan érintené-e az abroncstulajdonságokat. A gumiabroncs szerkezetén végzett kisebb változtatásoknak az abroncstulajdonságokra gyakorolt hatása a gyártásmegfelelőség ellenőrzése során válik nyilvánvalóvá, és azt ekkor kell meghatározni.

| 3.2.2. | A sorozatgyártás megindítása után, de legkésőbb a típusjóváhagyás megadásától számított egy éven belül be kell adni rajzokat vagy fényképeket a gumiabroncs azon oldalfaláról, amelyen fel vannak tüntetve a fenti 3.1.4. szakaszban említett információk és az 5. szakaszban említett jóváhagyási jel. |
| --- | --- |

3.2.2.

A sorozatgyártás megindítása után, de legkésőbb a típusjóváhagyás megadásától számított egy éven belül be kell adni rajzokat vagy fényképeket a gumiabroncs azon oldalfaláról, amelyen fel vannak tüntetve a fenti 3.1.4. szakaszban említett információk és az 5. szakaszban említett jóváhagyási jel.

3.3.   A típusjóváhagyó hatóság kérésére a kérelmező mintaként gumiabroncsokat ad át vizsgálatra, vagy beadja a műszaki szolgálattól származó mérési jegyzőkönyvek példányait, az ezen előírás 11. szakaszában megadott értesítési eljárással.

3.4.   A jóváhagyási vizsgálat a típusjóváhagyó hatóság vagy a kijelölt műszaki szolgálat döntése szerint korlátozódhat „legrosszabb eset” alapján kiválasztott gumiabroncsra.

3.5.   Jóváhagyott laboratóriumként kijelölhető olyan laboratórium vagy bevizsgáló létesítmény, amelyet abroncsgyártó működtet, és a típusjóváhagyó hatóság számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a vizsgálatok alatt ott képviseltethesse magát.

4.   JELÖLÉSEK

4.1.   Az abroncstípusba tartozó összes gumiabroncsot meg kell jelölni, esettől függően, az EGB 30. sz. vagy 54. sz. előírása szerint.

4.2.   A gumiabroncsokon feltétlenül fel kell tüntetni a következőket:

| 4.2.1. | a gyártó márkaneve vagy védjegye, |
| --- | --- |

4.2.1.

a gyártó márkaneve vagy védjegye,

| 4.2.2. | kereskedelmi jelzet (lásd 2.2. szakasz). A kereskedelmi jelzet azonban nem szükséges akkor, ha megegyezik a védjeggyel, |
| --- | --- |

4.2.2.

kereskedelmi jelzet (lásd 2.2. szakasz). A kereskedelmi jelzet azonban nem szükséges akkor, ha megegyezik a védjeggyel,

| 4.2.3. | a gumiabroncs méretjelölése, |
| --- | --- |

4.2.3.

a gumiabroncs méretjelölése,

| 4.2.4. | a „REINFORCED” (megerősített) [vagy választhatóan az „EXTRA-LOAD” (fokozott teherbírású)] felirat, ha az abroncs megerősített besorolású, |
| --- | --- |

4.2.4.

a „REINFORCED” (megerősített) [vagy választhatóan az „EXTRA-LOAD” (fokozott teherbírású)] felirat, ha az abroncs megerősített besorolású,

| 4.2.5. | az „M+S” (vagy választhatóan az „M.S” vagy „M&S”) felirat, ha az abroncs téli használatúként van besorolva, |
| --- | --- |

4.2.5.

az „M+S” (vagy választhatóan az „M.S” vagy „M&S”) felirat, ha az abroncs téli használatúként van besorolva,

| 4.2.6. | az „MPT” (vagy választhatóan az „ML” vagy „ET”) felirat, ha az abroncs speciális használatúként van besorolva, |
| --- | --- |

4.2.6.

az „MPT” (vagy választhatóan az „ML” vagy „ET”) felirat, ha az abroncs speciális használatúként van besorolva,

4.3.   Az abroncson megfelelő helyet kell hagyni az ezen előírás 2. melléklete szerinti jóváhagyási jel számára.

4.4.   A jóváhagyási jelnek meg kell jelennie az abroncs oldalfalán vagy oldalfalában, jól olvashatónak kell lennie és a gumiabroncs legalább egyik oldalfalának alsó részén kell elhelyezkednie.

4.4.1.   Az „A” jelű abroncs-felni illeszkedésű gumiabroncsok esetében azonban a jelölés a gumiabroncs külső oldalfalán bárhol elhelyezhető.

5.   JÓVÁHAGYÁS

5.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott reprezentatív méretű abroncstípus megfelel az alábbi 6. és 7. szakasz követelményeinek, akkor az abroncstípust jóváhagyják.

5.2.   Mindegyik jóváhagyott abroncstípushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több abroncstípushoz.

5.3.   Egy abroncstípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

5.3.1.   Az abroncsgyártó kérelmezheti a jóváhagyás kiterjesztését az abroncstípusra vonatkozó más EGB-előírásokban foglalt követelmények szerint. Ilyen esetben a jóváhagyás kiterjesztésére irányuló kérelemhez csatolni kell az illetékes típusjóváhagyó hatóság által kiadott típus-jóváhagyási értesítés(ek) példányát. Jóváhagyás kiterjesztésére irányuló kérelmet csak a gumiabroncsra az eredeti jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bírálhat el.

5.3.1.1.   Ha a jóváhagyás kiterjesztésének célja az, hogy az értesítésbe (lásd ezen előírás 1. melléklete) felvegyenek más EGB-előírásoknak való megfelelést tanúsító bizonylatokat is, akkor az értesítésben szereplő jóváhagyási számot ki kell egészíteni egy vagy több olyan utótaggal, amely azonosítja az adott EGB-előírást és a jóváhagyás kiterjesztésével felvett műszaki előírásokat. Az egyes utótagokat illetően fel kell tüntetni az értesítés 9. pontjában a konkrét típus-jóváhagyási számo(ka)t és magát az EGB-előírást.

5.3.1.2.   Az utótag tartalmazza az érintett EGB-előírásnak az abroncstulajdonságokra vonatkozó követelményeket tartalmazó módosításcsomagját (például S01 vagy SW01 a gördülési zajról, illetve a mind a gördülési zajról, mind a nedves tapadásról szóló első módosításcsomag azonosítására). A módosításcsomag azonosítása nem szükséges, ha az előírást eredeti változatlan formájában alkalmazzák.

5.3.2.   A következő utótagok már foglaltak az abroncstulajdonságok paramétereinek azonosításáról szóló egyes EGB-előírások számára:

| „S” | kiegészítő megfelelőség, gumiabroncs gördülési zajára vonatkozó követelmények, |
| --- | --- |
| „W” | kiegészítő megfelelőség, gumiabroncs nedves tapadására vonatkozó követelmények. |

„S”

kiegészítő megfelelőség, gumiabroncs gördülési zajára vonatkozó követelmények,

„W”

kiegészítő megfelelőség, gumiabroncs nedves tapadására vonatkozó követelmények.

Szükség szerint később további utótagok is meghatározhatók.

5.4.   A 4.3. szakaszban előírt helyen és a 4.4. szakasz előírásai szerint minden abroncsméretnél fel kell tüntetni az ezen előírás szerint jóváhagyott abroncstípusnak megfelelő utótagként egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 5.4.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (2), és |
| --- | --- |

5.4.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (2), és

| 5.4.2. | az 5.4.1. bekezdésben leírt kör jobb oldalán (vagy alatta) a jóváhagyási szám, majd utána az „S” vagy „SW” utótagok, ha ezek részei az eredeti jóváhagyásnak. Ha a jóváhagyást az eredeti jóváhagyás után terjesztették ki, akkor egy „+” pluszjelet kell elhelyezni az „S” vagy „SW” előtt, hogy jelezze a kiterjesztést, |
| --- | --- |

5.4.2.

az 5.4.1. bekezdésben leírt kör jobb oldalán (vagy alatta) a jóváhagyási szám, majd utána az „S” vagy „SW” utótagok, ha ezek részei az eredeti jóváhagyásnak. Ha a jóváhagyást az eredeti jóváhagyás után terjesztették ki, akkor egy „+” pluszjelet kell elhelyezni az „S” vagy „SW” előtt, hogy jelezze a kiterjesztést,

| 5.4.3. | az utótagok és adott esetben a vonatkozó módosításcsomag azonosítása az értesítésben leírt módon. |
| --- | --- |

5.4.3.

az utótagok és adott esetben a vonatkozó módosításcsomag azonosítása az értesítésben leírt módon.

| 5.4.4. | ha a jóváhagyási szám utótaggal jelenik meg a gumiabroncs oldalfalán, akkor nem szükséges kiegészítőleg jelölni az adott típus-jóváhagyási számú gumiabroncson az azoknak az előírásoknak való megfelelőséget, amelyekre a fenti 5.3.2. szakasz szerint az utótag vonatkozik. |
| --- | --- |

5.4.4.

ha a jóváhagyási szám utótaggal jelenik meg a gumiabroncs oldalfalán, akkor nem szükséges kiegészítőleg jelölni az adott típus-jóváhagyási számú gumiabroncson az azoknak az előírásoknak való megfelelőséget, amelyekre a fenti 5.3.2. szakasz szerint az utótag vonatkozik.

5.5.   Ha a gumiabroncs megfelel az egyezményhez mellékelt egy vagy több további előírás szerinti típusjóváhagyásnak abban az országban, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor az 5.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az összes olyan előírás kiegészítő számát és jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 5.4.1. szakaszban előírt jel mellett kell feltüntetni.

5.6.   Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére.

6.   SPECIFIKÁCIÓK

6.1.   Gördülési zaj határértékei, az ezen előírás 3. mellékletében leírt módszerrel mérve

6.1.1.   A C1 osztályú gumiabroncsoknál a gördülési zaj nem haladhatja meg az alábbi értékeket. Ezek az értékek egyaránt vonatkoznak a normál és a téli gumiabroncsokra, a névleges profilszélesség pedig a 30. sz. előírás 2.17.1.1. szakaszában leírtak szerint értendő.

| Névleges profilszélesség. | Határérték, dB(A) |
| --- | --- |
| 145 és kisebb | 72 |
| 145 felett 165-ig | 73 |
| 165 felett 185-ig | 74 |
| 185 felett 215-ig | 75 |
| 215 felett | 76 |

Névleges profilszélesség.

Határérték, dB(A)

145 és kisebb

72

145 felett 165-ig

73

165 felett 185-ig

74

185 felett 215-ig

75

215 felett

76

6.1.1.1.   A megerősített (vagy fokozott teherbírású) C1 osztályú gumiabroncsokra nézve (lásd a fenti 4.2.4. szakaszt) a 6.1.1. szakaszban megadott határértékeket 1 dB(A)-val növelni kell.

6.1.1.2.   A speciális használati kategóriájú C1 osztályú gumiabroncsokra nézve (lásd a fenti 4.2.6. szakaszt) a 6.1.1. szakaszban megadott határértékeket 2 dB(A)-val növelni kell.

6.1.2.   C2 osztályú gumiabroncsoknál a gördülési zaj értéke a használati kategória (lásd a fenti 2.1. szakaszt) függvényében nem haladhatja meg a következő értékeket:

| Használati kategória | Határérték, dB(A) |
| --- | --- |
| Normál | 75 |
| Téli | 77 |
| Speciális | 78 |

Használati kategória

Határérték, dB(A)

Normál

75

Téli

77

Speciális

78

6.1.3.   C3 osztályú gumiabroncsoknál a gördülési zaj értéke a használati kategória (lásd a fenti 2.1. szakaszt) függvényében nem haladhatja meg a következő értékeket:

| Használati kategória | Határérték, dB(A) |
| --- | --- |
| Normál | 76 |
| Téli | 78 |
| Speciális | 79 |

Használati kategória

Határérték, dB(A)

Normál

76

Téli

78

Speciális

79

6.2.   A nedves tapadás meghatározása olyan eljáráson alapszik, amely összehasonlítja vagy a legnagyobb fékerő-együtthatót vagy az átlagos teljes lassulást egy etalonabronccsal kapott értékekkel. A relatív tapadást a nedves tapadási jelzőszám (G) mutatja.

6.2.1.   Az ezen előírás 5. mellékletében megadott eljárások bármelyikével vizsgált C1 osztályú gumiabroncsoknál az abroncsnak meg kell felelnie a következő követelményeknek.

| Használati kategória | Nedves tapadási jelzőszám (G) |
| --- | --- |
| legfeljebb 160 km/h legnagyobb megengedett sebességet jelentő sebességkategória-jelű (Q vagy kisebb, a H nélkül) téli gumiabroncs | ≥ 0,9 |
| 160 km/h-nál nagyobb legnagyobb megengedett sebességet jelentő sebességkategória-jelű (R és nagyobb, valamint a H) téli gumiabroncs | ≥ 1,0 |
| normál (közúti) gumiabroncs | ≥ 1,1 |

Használati kategória

Nedves tapadási jelzőszám (G)

legfeljebb 160 km/h legnagyobb megengedett sebességet jelentő sebességkategória-jelű (Q vagy kisebb, a H nélkül) téli gumiabroncs

≥ 0,9

160 km/h-nál nagyobb legnagyobb megengedett sebességet jelentő sebességkategória-jelű (R és nagyobb, valamint a H) téli gumiabroncs

≥ 1,0

normál (közúti) gumiabroncs

≥ 1,1

7.   ABRONCSTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

7.1.   Az abroncstípus minden olyan módosításáról, amely befolyásolhatja az ezen előírás szerint jóváhagyott abroncstulajdonságokat, értesíteni kell az abroncstípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása a jóváhagyott tulajdonságokra, és a gumiabroncs megfelel ezen előírás követelményeinek, |
| --- | --- |

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása a jóváhagyott tulajdonságokra, és a gumiabroncs megfelel ezen előírás követelményeinek,

| 7.1.2. | újabb vizsgálandó mintákat vagy új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálatot végző műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

újabb vizsgálandó mintákat vagy új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálatot végző műszaki szolgálattól.

| 7.1.3. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, az ezen előírás 5.3. szakaszában említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.1.3.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, az ezen előírás 5.3. szakaszában említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 7.1.4. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező típusjóváhagyó hatóság az ilyen kiterjesztéshez hozzárendel egy sorszámot, amit fel kell tüntetni az értesítésben. |
| --- | --- |

7.1.4.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező típusjóváhagyó hatóság az ilyen kiterjesztéshez hozzárendel egy sorszámot, amit fel kell tüntetni az értesítésben.

8.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

| 8.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott gumiabroncsokat úgy kell gyártani, hogy megfeleljenek a jóváhagyott abroncstípus tulajdonságainak és teljesítsék a fenti 6. szakaszban megállapított előírásokat. |
| --- | --- |

8.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott gumiabroncsokat úgy kell gyártani, hogy megfeleljenek a jóváhagyott abroncstípus tulajdonságainak és teljesítsék a fenti 6. szakaszban megállapított előírásokat.

| 8.2. | A megfelelőség fenti 8.1. szakaszban előírt ellenőrzése érdekében a sorozatgyártásból az ezen előírásban előírt jóváhagyási jelet viselő gumiabroncsokból szúrópróbaszerűen mintát kell venni. Az egyes gyártóüzemekben ilyen ellenőrzésre általában kétévente legalább egyszer kerül sor.






  8.2.1. | A 6.2. szakasz szerinti jóváhagyások tekintetében végzett ellenőrzések esetében ezeket ugyanazzal az eljárással kell végrehajtani (lásd ezen előírás 5. melléklete), mint amit az eredeti jóváhagyáshoz fogadtak el, és a típusjóváhagyó hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy a jóváhagyott típushoz tartozó összes gumiabroncs megfelel a jóváhagyási követelménynek. Az értékelésnek az egyes gyártóüzemekben előállított abroncstípusok termelési mennyiségén kell alapulnia, figyelembe véve a gyártó által működtetett minőségirányítási rendszer(eke)t. Ha a mérési eljárás több abroncs egyidejű mérését jelenti, például négy abroncs a nedves tapadás méréséhez az ezen előírás 5. mellékletében megadott, szabványos járművet használó eljárás szerint, akkor a négy abroncsot egy egységnek kell tekinteni a vizsgált abroncsok számának kiszámításához. |
| --- | --- | --- |

8.2.

A megfelelőség fenti 8.1. szakaszban előírt ellenőrzése érdekében a sorozatgyártásból az ezen előírásban előírt jóváhagyási jelet viselő gumiabroncsokból szúrópróbaszerűen mintát kell venni. Az egyes gyártóüzemekben ilyen ellenőrzésre általában kétévente legalább egyszer kerül sor.

8.2.1.

A 6.2. szakasz szerinti jóváhagyások tekintetében végzett ellenőrzések esetében ezeket ugyanazzal az eljárással kell végrehajtani (lásd ezen előírás 5. melléklete), mint amit az eredeti jóváhagyáshoz fogadtak el, és a típusjóváhagyó hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy a jóváhagyott típushoz tartozó összes gumiabroncs megfelel a jóváhagyási követelménynek. Az értékelésnek az egyes gyártóüzemekben előállított abroncstípusok termelési mennyiségén kell alapulnia, figyelembe véve a gyártó által működtetett minőségirányítási rendszer(eke)t. Ha a mérési eljárás több abroncs egyidejű mérését jelenti, például négy abroncs a nedves tapadás méréséhez az ezen előírás 5. mellékletében megadott, szabványos járművet használó eljárás szerint, akkor a négy abroncsot egy egységnek kell tekinteni a vizsgált abroncsok számának kiszámításához.

| 8.3. | A sorozatgyártás akkor tekinthető úgy, hogy megfelel ezen előírás követelményeinek, ha a mért értékek a tömeggyártás miatti esetleges eltérésekre adott + 1 dB(A) ráhagyást is figyelembe véve a fenti 6.1. szakaszban előírt határértékeken belül vannak. |
| --- | --- |

8.3.

A sorozatgyártás akkor tekinthető úgy, hogy megfelel ezen előírás követelményeinek, ha a mért értékek a tömeggyártás miatti esetleges eltérésekre adott + 1 dB(A) ráhagyást is figyelembe véve a fenti 6.1. szakaszban előírt határértékeken belül vannak.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

9.1.   Az ezen előírás alapján egy adott gumiabroncstípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelménynek, illetve ha egy adott típusú gumiabroncs átlépi a fenti 8.3 szakaszban megadott határértékeket.

9.2.   Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő jóváhagyási nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott abroncstípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon tájékoztatja erről az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOT VÉGZŐ MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

11.1.   Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkársága számára a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

12.   BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

12.1.   Ezen előírás hatálybalépésétől kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek:

| a) | nem tagadhatják meg az ezen előírás szerinti abroncstípusra az EGB-jóváhagyást, vagy |
| --- | --- |

a)

nem tagadhatják meg az ezen előírás szerinti abroncstípusra az EGB-jóváhagyást, vagy

| b) | nem tilthatják meg gumiabroncs értékesítését vagy használatba vételét, |
| --- | --- |

b)

nem tilthatják meg gumiabroncs értékesítését vagy használatba vételét,

ha a gumiabroncs ezen előírás hatálya alá esik és megfelel ezen előírás követelményeinek.

12.2.   2003. augusztus 4-től az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtagadják egy abroncstípus nemzeti jóváhagyásának megadását, ha a gumiabroncs ezen előírás hatálya alá esik és nem felel meg ezen előírás követelményeinek.

12.3.   A 01. módosításcsomag hatálybalépésétől számított 24 hónap után az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást a nedves felületen gördülő gumiabroncsok tapadása tekintetében, ha a jóváhagyandó abroncstípus megfelel a 01. módosításcsomaggal módosított előírás követelményeinek.

12.4.   Az alábbi időpontoktól kezdődően az ezen előírást alkalmazó szerződő felek megtagadják az olyan gumiabroncs értékesítésének vagy használatba vételének engedélyezését, amely ezen előírás hatálya alá esik és nem felel meg ezen előírás követelményeinek.

| C1 osztályú gumiabroncsok 185-ös profilszélességig | 2009. október 1. |
| --- | --- |
| C1 osztályú gumiabroncsok 185 és 215 közötti profilszélességgel | 2010. október 1. |
| C1 osztályú gumiabroncsok 215-ös profilszélesség felett | 2011. október 1. |
| C2 és C3 osztályú gumiabroncsok | 2009. október 1. |

C1 osztályú gumiabroncsok 185-ös profilszélességig

2009. október 1.

C1 osztályú gumiabroncsok 185 és 215 közötti profilszélességgel

2010. október 1.

C1 osztályú gumiabroncsok 215-ös profilszélesség felett

2011. október 1.

C2 és C3 osztályú gumiabroncsok

2009. október 1.

A fenti időpontok előtt az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem követelik meg az ezen előírás hatálya alá eső tartalék gumiabroncs értékesítéséhez vagy használatba vételéhez azt, hogy az megfeleljen ezen előírás követelményeinek.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia-Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típusjóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad) és 56 – Montenegró. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb megengedett formátum: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

(Lásd ezen előírás 5.4. szakasza)

Jóváhagyási jelek a 117. sz. előírás szerint

1.   PÉLDA

Image

A gumiabroncson feltüntetett fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás szerint (csak „S” betűvel [gördülési zaj] jelölve), 001234 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye (00) azt jelzi, hogy a jóváhagyást ezen előírás változatlan eredeti formája szerint adták meg.

2.   PÉLDA

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás szerint („S” betűvel [gördülési zaj], vagy pedig „S” betűvel [gördülési zaj] és „W” betűvel [nedves tapadás] jelölve), 011234 jóváhagyási számon. Ez azt jelenti, hogy a jóváhagyás csak a gördülési zajra („S”) vagy pedig mind a gördülési zajra, mind a nedves tapadásra („SW”) szól. A jóváhagyási szám első két számjegye (01) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 01. módosításcsomag szerint adták meg.

1. függelék

A 30. sz. vagy az 54. sz. előírás szerinti jóváhagyással együttes, 117. sz. előírás szerinti jóváhagyás (1)

1.   PÉLDA

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás szerint („S” betűvel [gördülési zaj] jelölve), 011234 jóváhagyási számon valamint a 30. sz. előírás szerint a 023637 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye (01) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 01. módosításcsomag szerint adták meg, a 30. sz. előírás azonban már a 02. módosításcsomagot is tartalmazza.

2.   PÉLDA

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás szerint („S” betűvel [gördülési zaj] vagy pedig „SW” betűkkel [gördülési zaj és nedves tapadás] jelölve), 011234 jóváhagyási számon valamint a 30. sz. előírás szerint a 023637 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye (01) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 01. módosításcsomag szerint adták meg, a 30. sz. előírás azonban már a 02. módosításcsomagot is tartalmazza.

3.   PÉLDA

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 117. sz. előírás szerint és a 01. módosításcsomag szerint 011234 jóváhagyási számon (csak „S” betűvel jelölve), valamint a 54. sz. előírás szerint. Ez azt jelenti, hogy a jóváhagyás csak a gördülési zajra („S”) vonatkozik, mivel az 54. sz. előírás szerint jóváhagyott gumiabroncsok jelenleg nem kaphatnak jóváhagyást nedves tapadásra. A 117. sz. előírás szerinti jóváhagyási szám első két számjegye (01) az „S” betűvel együtt azt jelzi, hogy az első jóváhagyást a 01. módosításcsomagot tartalmazó 117. sz. előírás szerint adták meg. Az 54. sz. előírás szerinti jóváhagyási szám első két számjegye (00) azt jelzi, hogy a jóváhagyást az említett előírás változatlan eredeti formája szerint adták meg.

---

(1)  Az 54. sz. előírás hatálya alá eső gumiabroncsokra a 117. sz. előírás szerint megadott jóváhagyások jelenleg nem tartalmazzák a nedves tapadásra vonatkozó követelményeket.

2. függelék

A 117. sz., a 30. sz. vagy az 54. sz. előírás szerinti jóváhagyásokat egyesítő kiterjesztések (1)

1.   PÉLDA

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot eredetileg Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 30. sz. előírás és a 02. módosításcsomag szerint, 023637 jóváhagyási számon. A jelölés tartalmaz egy „+ S” megjelölést is (gördülési zaj), ami azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 117. sz. előírás szerint kiterjesztették. A jóváhagyási szám első két számjegye (02) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 02. módosításcsomagot tartalmazó 30. sz. előírás szerint adták meg. A pluszjel (+) azt jelenti, hogy az első jóváhagyás a 30. sz. előírás szerint történt, majd azt kiterjesztették, hogy tartalmazza a 117. sz. előírás szerinti jóváhagyás(oka)t is.

2.   PÉLDA

Image

A fenti jóváhagyási jel azt jelenti, hogy az adott gumiabroncsot eredetileg Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 30. sz. előírás és a 02. módosításcsomag szerint, 023637 jóváhagyási számon. Ez azt jelenti, hogy a jóváhagyás a gördülési zajra („S”) vagy a gördülési zajra („S”) és nedves tapadásra („W”) vonatkozik. Az „S” vagy „SW” után álló (01) azt jelenti, hogy a jóváhagyás kiterjesztése a 01. módosításcsomaggal módosított 117. sz. előírás szerint történt. A jóváhagyási szám első két számjegye (02) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 02. módosításcsomagot tartalmazó 30. sz. előírás szerint adták meg. A pluszjel (+) azt jelenti, hogy az első jóváhagyás a 30. sz. előírás szerint történt, majd azt kiterjesztették, hogy tartalmazza a 117. sz. előírás szerinti jóváhagyás(oka)t is.

---

(1)  Az 54. sz. előírás hatálya alá eső gumiabroncsokra a 117. sz. előírás szerint megadott jóváhagyások jelenleg nem tartalmazzák a nedves tapadásra vonatkozó követelményeket.

---

3. MELLÉKLET

GUMIABRONCS GÖRDÜLÉSI ZAJÁNAK KIGURULÁSOS MÉRÉSE

0.   BEVEZETÉS

A bemutatott módszer egy meghatározott útfelületen gördülő mérőjárműre felszerelt abroncsgarnitúra hangszintjének meghatározásához használandó mérőeszközök, mérési feltételek és mérési módszerek részletes leírását tartalmazza. A kiguruló mérőjárműnél keletkező legnagyobb hangnyomásszintet kell rögzíteni külső mikrofonokkal; a referenciasebességre vonatkoztatott végeredményt lineáris regressziós analízissel kell meghatározni. Az ilyen mérési eredmények nem vonatkoztathatók a gumiabroncs által a motorral történő gyorsítás és a fékezéses lassulás során kibocsátott gördülési zajra.

1.   MÉRŐMŰSZEREK

1.1.   Akusztikai mérések

A hangszintmérőnek vagy hasonló mérőrendszernek a gyártó által ajánlott szélfogóval együtt meg kell felelnie legalább az IEC 60651:1979/A1:1993 szabvány második kiadása szerinti 1. típusú eszközökre vonatkozó követelményeknek.

A méréseket A-szűréssel és F időállandóval kell végezni.

Az A-szűrésű hangszint periodikus mérését alkalmazó rendszereknél a mérési gyakoriság legfeljebb 30 milliszekundum lehet.

1.1.1.   Kalibrálás

Minden mérési menet kezdetén és végén el kell végezni a teljes mérőrendszer ellenőrzését olyan hangkalibráló műszerrel, amely megfelel legalább az IEC 60942:1988 szabvány szerinti 1. pontossági osztályba tartozó hangkalibráló műszerekre vonatkozó követelményeknek. Két egymást követő ellenőrzéskor – további beállítások nélkül – a mért értékek közötti eltérés nem lehet több 0,5 dB-nél. Ellenkező esetben a legutóbbi, megfelelő eredményű ellenőrzést követő mérések eredményeit figyelmen kívül kell hagyni.

1.1.2.   Megfelelés az előírásoknak

Megfelelő etalonokon alapuló kalibrálásra felhatalmazott laboratóriummal évente egyszer ellenőriztetni kell, hogy a hangkalibráló műszer megfelel-e az IEC 60942:1988 szabvány előírásainak, és legalább kétévente ellenőriztetni kell, hogy a műszerrendszer megfelel-e az IEC 60651:1979/A1:1993 szabvány második kiadása követelményeinek.

1.1.3.   A mikrofon elhelyezése

A mikrofont (vagy mikrofonokat) a pálya vonatkoztatási vonalától (CC′) (1. ábra) 7,5 ± 0,05 m távolságra és a talaj felett 1,2 ± 0,02 m magasságban kell elhelyezni. A mikrofont úgy kell beállítani, hogy a legnagyobb érzékenységet adó tengelye vízszintes és a jármű menetútjára (CC′ vonal) merőleges legyen.

1.2.   Sebességmérések

A jármű sebességét ± 1 km/h vagy nagyobb pontosságú műszerekkel kell mérni ott, ahol a jármű eleje eléri a PP′ vonalat (1. ábra).

1.3.   Hőmérsékletmérés

A levegőhőmérséklet és a mérőpálya felületi hőmérsékletének mérése kötelező.

A hőmérő műszerek pontosságának ± 1 °C–on belül kell lennie.

1.3.1.   A levegő hőmérséklete

A hőmérsékletérzékelőt takarásmentes környezetben, a mikrofonhoz közel úgy kell elhelyezni, hogy ki legyen téve a légmozgásnak, de a közvetlen napsugárzástól védve legyen. Ez utóbbi árnyékoló ellenzővel vagy más hasonló eszközzel érhető el. Az érzékelőt a mérőpálya felülete fölött 1,2 ± 0,1 m magasságban kell elhelyezni, hogy a felület hősugárzásának hatása minél kisebb legyen, amikor kicsi a légmozgás.

1.3.2.   A mérőpálya felületének hőmérséklete

A hőmérséklet-érzékelőt úgy kell elhelyezni, hogy a mért hőmérséklet reprezentatív módon mutassa a keréknyom hőmérsékletét, és ne zavarja a hang mérését.

Kontakt hőmérsékletérzékelő használata esetén a megfelelő hőérintkezés biztosításához hővezető pasztát kell alkalmazni a felület és az érzékelő között.

Sugárzáson alapuló hőmérő (pirométer) használata esetén a magasságot úgy kell megválasztani, hogy az biztosítsa legalább 0,1 m átmérőjű mérési terület lefedését.

1.4.   A szél mérése

A műszernek képesnek kell lennie arra, hogy ± 1 m/s tűréssel mérje a szélsebességet. A szelet a mikrofon magasságában kell mérni. Fel kell jegyezni a szélirányt, a jármű menetirányához viszonyítva.

2.   MÉRÉSI FELTÉTELEK

2.1.   A mérőhelyszín

A mérőhelyszínnek egy központi részből és az azt körülvevő alapvetően sík mérőterületből kell állnia. A mérőszakasznak vízszintesnek kell lennie és a felületének minden méréskor száraznak és tisztának kell lennie. A mérőpálya felületét a mérést megelőzően vagy annak során nem szabad mesterségesen hűteni.

A mérőpályának olyannak kell lennie, hogy a hangforrás és a mikrofon közötti szabad hangtér feltételei 1 dB(A) értéken belül teljesüljenek. A feltételeket akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a mérőszakasz középpontjától számított 50 méteren belül nincsenek nagy hangvisszaverő tárgyak, mint például kerítések, sziklák, hidak vagy épületek. A mérőpálya felületének és a mérőhelyszín méreteinek meg kell felelniük a 4. mellékletnek.

A legalább 10 méteres sugarú központi részen nem lehet porhó, magas fű, laza talaj, salak és hasonló anyagok. Nem lehetnek olyan akadályok, amelyek befolyásolhatnák a mikrofon közelében a hangteret, és senki sem tartózkodhat a mikrofon és a hangforrás között. A méréseket végző kezelőnek és a méréseken részt vevő megfigyelőknek úgy kell elhelyezkedniük, hogy ne befolyásolják a mérőeszközök működését.

2.2.   Meteorológiai viszonyok

Kedvezőtlen légköri viszonyok között nem szabad méréseket végezni. Biztosítani kell, hogy széllökések ne befolyásolják az eredményeket. A mérést nem szabad elvégezni, ha a mikrofon magasságában a szélsebesség meghaladja az 5 m/s értéket.

Mérések nem végezhetők, ha a levegő hőmérséklete 5 °C alatt vagy 40 °C fölött van, vagy ha a mérőpálya felületének hőmérséklete 5 °C alatt vagy 50 °C fölött van.

2.3.   Környezeti zajok

2.3.1.   A háttér-hangszintnek (a szélhangot is beleértve) legalább 10 dB(A) értékkel kisebbnek kell lennie, mint a gumiabroncs mért gördülési hangkibocsátása. A mikrofonra megfelelő szélfogó szerelhető, de figyelembe kell venni a mikrofon érzékenységére és iránykarakterisztikájára gyakorolt hatását.

2.3.2.   Minden mérést, amelyet olyan kiugró hang befolyásol, amely nyilvánvalóan nem kapcsolódik a gumiabroncsok általános hangszintjéhez, figyelmen kívül kell hagyni.

2.4.   A mérőjárműre vonatkozó előírások

2.4.1.   Általános előírások

A mérőjármű pontosan két tengelyre felszerelt, négyszer egy darab gumiabronccsal rendelkező gépjármű.

2.4.2.   A jármű terhelése

A járművet meg kell terhelni az alábbi 2.5.2. szakaszban meghatározott mérési abroncsterhelésnek megfelelően.

2.4.3.   Tengelytáv

A vizsgált gumiabroncsokkal felszerelt két tengely közötti távolságnak a C1 osztályú abroncsoknál 3,50 m-nél kisebbnek, a C2 és C3 osztályú abroncsoknál pedig 5 m-nél kisebbnek kell lennie.

2.4.4.   A jármű által a hangszint mérésére gyakorolt hatás minimalizálására szolgáló intézkedések

Annak biztosítására, hogy a gumiabroncs gördülési hangját a mérőjármű kialakítása ne befolyásolja jelentősen, a következő előírások és ajánlások irányadók.

2.4.4.1.   Előírások:

| a) | sárfogó gumikat, vagy a sár felfogására alkalmas más kiegészítő eszközt nem szabad felszerelni, |
| --- | --- |

a)

sárfogó gumikat, vagy a sár felfogására alkalmas más kiegészítő eszközt nem szabad felszerelni,

| b) | a felnik és a gumiabroncsok közvetlen közelében tilos olyan elemek felszerelése vagy fent hagyása, amelyek lefojthatják a kibocsátott hangot, |
| --- | --- |

b)

a felnik és a gumiabroncsok közvetlen közelében tilos olyan elemek felszerelése vagy fent hagyása, amelyek lefojthatják a kibocsátott hangot,

| c) | a kerékbeállítást (összetartás, dőlés és csaphátradőlés) pontosan a járműgyártó ajánlásainak megfelelően kell elvégezni, |
| --- | --- |

c)

a kerékbeállítást (összetartás, dőlés és csaphátradőlés) pontosan a járműgyártó ajánlásainak megfelelően kell elvégezni,

| d) | kiegészítő hangelnyelő anyagok elhelyezése a kerékdobban vagy az alváz alatt tilos, |
| --- | --- |

d)

kiegészítő hangelnyelő anyagok elhelyezése a kerékdobban vagy az alváz alatt tilos,

| e) | a felfüggesztésnek olyan állapotban kell lennie, hogy a mérési előírások szerint megterhelt járműnél ne okozza a hasmagasság rendellenes csökkenését. Ha a jármű rendelkezik a karosszéria magasságát szabályozó rendszerekkel, akkor ezeket úgy kell beállítani, hogy a hasmagasság a mérés során a terhelés nélküli állapotnak megfelelő normál érték legyen. |
| --- | --- |

e)

a felfüggesztésnek olyan állapotban kell lennie, hogy a mérési előírások szerint megterhelt járműnél ne okozza a hasmagasság rendellenes csökkenését. Ha a jármű rendelkezik a karosszéria magasságát szabályozó rendszerekkel, akkor ezeket úgy kell beállítani, hogy a hasmagasság a mérés során a terhelés nélküli állapotnak megfelelő normál érték legyen.

2.4.4.2.   Ajánlások a mellékzajok elkerülésére:

| a) | ajánlott a jármű azon alkatrészeinek eltávolítása vagy módosítása, amelyek hozzájárulhatnak a jármű háttérzajához. A mérési jegyzőkönyvben minden ilyen alkatrész eltávolítását vagy módosítását rögzíteni kell, |
| --- | --- |

a)

ajánlott a jármű azon alkatrészeinek eltávolítása vagy módosítása, amelyek hozzájárulhatnak a jármű háttérzajához. A mérési jegyzőkönyvben minden ilyen alkatrész eltávolítását vagy módosítását rögzíteni kell,

| b) | a mérés során biztosítani kell, hogy a fékek teljesen ki legyenek engedve, elkerülendő a fékzajt, |
| --- | --- |

b)

a mérés során biztosítani kell, hogy a fékek teljesen ki legyenek engedve, elkerülendő a fékzajt,

| c) | gondoskodni kell arról, hogy az elektromos hűtőventillátorok ne működjenek, |
| --- | --- |

c)

gondoskodni kell arról, hogy az elektromos hűtőventillátorok ne működjenek,

| d) | a jármű ablakainak és tetőablakának a mérés során zárva kell lennie. |
| --- | --- |

d)

a jármű ablakainak és tetőablakának a mérés során zárva kell lennie.

2.5.   Gumiabroncsok

2.5.1.   Általános előírások

A mérőjárműre négy azonos gumiabroncsot kell felszerelni. A 121-nél nagyobb terhelhetőségi jelzőszámú és nem ikerkerékre szerelendő abroncsok esetében az ilyen, azonos típusú és sorozatú abroncsokból kettőt kell felszerelni a mérőjármű hátsó tengelyére; az első tengelyre pedig a tengelyterhelésnek megfelelő méretű és a minimális csatornamélységig lekoptatott gumikat kell felszerelni, hogy – a megfelelő szintű biztonság megőrzése mellett – a lehető legkisebb legyen az abroncs-út érintkezési zaj hatása. Az olyan téli gumiabroncsoknál, amelyeket egyes szerződő felek országában a súrlódás növelése céljából fogakkal szerelhetnek fel, a mérést ezek nélkül kell elvégezni. A speciális illeszkedésű gumiabroncsoknál a rájuk vonatkozó előírások betartásával (például forgásirány) kell a mérést elvégezni. A gumiabroncsok csatornáinak a bejáratás előtt teljes mélységűeknek kell lenniük.

A gumiabroncsoknál a mérést a gumiabroncs gyártója által engedélyezett felnivel kell elvégezni.

2.5.2.   A gumiabroncs terhelése

A mérőjárművön levő egyes gumiabroncsokra ható Qt terhelésnek a Qr referenciaterhelés 50 %-a és 90 %-a között kell lennie, de az összes gumiabroncs Qt,avr átlagos terhelésének a Qr referenciaterhelés 75 ± 5 %-ának kell lennie.

A Qr referenciaterhelés az összes gumiabroncsnál a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozó legnagyobb megengedett tömegnek felel meg. Ha a terhelhetőségi jelzőszám két, dőlt vonallal (/) elválasztott számból áll, akkor az első számot kell használni.

2.5.3.   A felfújt gumiabroncs nyomása

A mérőjárműre szerelt egyes gumiabroncsokban Pt nyomásnak kell lennie, amely nem nagyobb a Pr referencianyomásnál, és a következő tartományba esik:

Formula

A C2 és a C3 osztályoknál a Pr referencianyomás az oldalfalon feltüntetett nyomás-jelzőszámnak megfelelő nyomás.

A C1 osztály esetében a Pr referencianyomás = 250 kPa szokványos gumiabroncsokra és 290 kPa megerősített gumiabroncsokra, a legkisebb nyomás pedig Pt = 150 kPa.

2.5.4.   A mérést megelőző előkészületek

A mérést megelőzően a gumiabroncsokat „be kell járatni” az öntési folyamatban keletkezett csomók vagy a futómintázat más nem kívánatos rendellenességeinek eltávolítása céljából. Ehhez általában 100 km rendeltetésszerű közúti használatban megtett útnak megfelelő használat szükséges.

A mérőjárműre szerelt gumiabroncsoknak ugyanabba az irányba kell forogniuk, mint a bejáratás alatt.

A mérést megelőzően a gumiabroncsokat a mérési körülmények közötti használattal kell bemelegíteni.

3.   MÉRÉSI MÓDSZER

3.1.   Általános feltételek

A járművet minden mérés során egyenes vonalban kell átvezetni a mérőszakaszon (AA′ – BB′), oly módon, hogy a jármű hosszanti irányú középsíkja a lehető legközelebb legyen a CC′ vonalhoz.

Amikorra a mérőjármű eleje elérte az AA′ vonalat, addigra a járművezetőnek a sebességváltót nulla fokozatba kell tennie és a motort le kell állítania. Ha a mérés alatt a mérőjármű rendellenes zajt (pl. ventilátor, önindítás) bocsát ki, a mérést el kell vetni.

3.2.   A mérések jellege és száma

Az A-szűrésű decibelben (dB(A)) kifejezett legnagyobb hangszintet kell mérni egy tizedes pontossággal, amikor a jármű kigurulva halad az AA′ és BB′ vonal között (1. ábra – attól, amikor a jármű eleje áthalad az AA′ vonalon addig, amikor a jármű hátulja áthalad a BB′ vonalon). Ez az érték lesz a mérés eredménye.

A mérőjármű minden oldalán legalább négy mérést kell végezni a 4.1. szakaszban meghatározott referenciasebességnél kisebb sebességek mellett, és legalább négy mérést a referenciasebességnél nagyobb sebességek mellett. Ezeknek a sebességeknek közelítőleg egyformán kell eloszlaniuk a 3.3. szakaszban meghatározott sebességtartományon belül.

3.3.   A méréshez használt sebességek

A mérőjármű sebességének a következő tartományon belül kell lennie:

| a) | 70 km/h és 90 km/h között a C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében, |
| --- | --- |

a)

70 km/h és 90 km/h között a C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében,

| b) | 60 km/h és 80 km/h között a C3 osztályú gumiabroncsok esetében. |
| --- | --- |

b)

60 km/h és 80 km/h között a C3 osztályú gumiabroncsok esetében.

4.   AZ EREDMÉNYEK ÉRTELMEZÉSE

A mérés érvénytelen, ha rendellenes eltérés van a mért értékek között (lásd e melléklet 2.3.2. szakasza).

4.1.   A mérési eredmény meghatározása

A végeredmény meghatározására használt Vref referenciasebesség a következő:

| a) | 80 km/h a C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében, |
| --- | --- |

a)

80 km/h a C1 és C2 osztályú gumiabroncsok esetében,

| b) | 70 km/h a C3 osztályú gumiabroncsok esetében. |
| --- | --- |

b)

70 km/h a C3 osztályú gumiabroncsok esetében.

4.2.   A gördülési hang mérésének regresszióanalízise

Az LR gördülési hangszintet regresszióanalízissel kell meghatározni dB(A)-ban, a következők szerint:

Formula

ahol:

| | a dB(A)-ban mért Li gördülési hangszintek átlaga: |
| --- | --- |
| n | a mérések száma (n ≥ 16), |
| | a Vi sebességek logaritmusainak átlaga:

  ahol νi = lg (Vi/Vref) |
| a | a regressziós egyenes meredeksége dB(A)-ban: |

Formula

a dB(A)-ban mért Li gördülési hangszintek átlaga:

n

a mérések száma (n ≥ 16),

Formula

a Vi sebességek logaritmusainak átlaga:

Formula ahol νi = lg (Vi/Vref)

a

a regressziós egyenes meredeksége dB(A)-ban:

4.3.   Hőmérsékletkorrekció

A C1 és C2 osztályú gumiabroncsokra vonatkozóan a végeredményt normálni kell a mérőpálya felületének θref referenciahőmérsékletére, a következők szerint:

LR(θref) = LR(θ) + K(θref – θ)

| ahol: | θ | = a felület mért hőmérséklete |
| --- | --- | --- |
| θref | = 20 °C, |

ahol:

θ

= a felület mért hőmérséklete

θref

= 20 °C,

A C1 osztályú gumiabroncsok esetében a K együttható – 0,03 db(A)/°C, ha θ > θref és – 0,06 dB(A)/°C, ha θ < θref.

A C2 osztályú gumiabroncsok esetében a K együttható – 0,02 dB(A)/°C.

Ha a mérőpálya felületének mért hőmérséklete legfeljebb 5 °C-kal változik az adott abroncsgarnitúra hangszintjének meghatározásához szükséges valamennyi mérés során, akkor a hőmérséklet-korrekciót elegendő csak a gördülési zajszintnek a jegyzőkönyvbe felveendő végeredményére elvégezni a fentiek szerint, a mért hőmérsékletek számtani átlagával. Ellenkező esetben valamennyi mért Li hangszintet korrigálni kell a zaj rögzítésekor mért hőmérséklettel.

A C3 osztályú gumiabroncsok esetében nincs hőmérsékletkorrekció.

4.4.   A mérőműszerek pontatlanságának figyelembevétele céljából a 4.3 szakasz szerinti eredményeket 1 dB(A)-val csökkenteni kell.

4.5.   A végeredményt, a hőmérséklettel korrigált, dB(A)-ban megadott LR(θref) abroncsgördülési hangszintet a legközelebbi egész értékre kell lefelé kerekíteni.

1.   ábra

A mikrofonok elhelyezése a méréshez

Image

Függelék

Mérési jegyzőkönyv

1. RÉSZ:   JEGYZŐKÖNYV

1.   Típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat: ...

2.   A kérelmező neve és címe: ...

3.   A mérési jegyzőkönyv száma: ...

4.   Gyártó neve, márkanév vagy kereskedelmi jelzet: ...

5.   Abroncsosztály (C1, C2 vagy C3): ...

6.   Használati kategória: ...

7.   Hangszint a 3. melléklet 4.4. és 4.5. szakaszai szerint: ... dB(A) 70/80 km/h referenciasebességen (1)

8.   Megjegyzések: ...

9.   Dátum: ...

10.   Aláírás: ...

2. RÉSZ:   MÉRÉSI ADATOK

1.   A mérés időpontja: ...

2.   Mérőjármű (gyártmány, modell, év, módosítások stb.): ...

2.1.   A mérőjármű tengelytávja: ... mm

3.   A mérőpálya helye: ...

3.1.   A pálya ISO 10844:1994 szerinti tanúsításának kelte: ...

3.2.   Kiadta: ...

3.3.   A tanúsítás módja: ...

4.   A mérés részletes ismertetése: ...

4.1.   Abroncsméret-jelölés: ...

4.2.   Az abroncs használati jelzete: ...

4.3.   Referencia felfújási nyomás: ... kPa

4.4.   Mérési paraméterek

| | Bal első | Jobb első | Bal hátsó | Jobb hátsó |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A méréshez használt tömeg (kg) | | | | |
| Abroncsterhelés (%) | | | | |
| Felfújási nyomás (hidegen) (kPa) | | | | |

Bal első

Jobb első

Bal hátsó

Jobb hátsó

A méréshez használt tömeg (kg)

Abroncsterhelés (%)

Felfújási nyomás (hidegen) (kPa)

4.5.   Tesztfelni szélességének kódja: ...

4.6.   Hőmérsékletérzékelő típusa: ...

5.   Hitelesített mérési eredmények:

| Menet sorszáma | A méréshez használt sebesség
  km/h | Menetirány | Hangszint Baloldal (2) Mért
  dB(A) | Hangszint Jobboldal (2) Mért
  dB(A) | Levegőhőmérséklet
  °C | A pálya hőmérséklete
  °C | Hangszint Baloldal (2) Hőmérséklettel korrigált
  dB(A) | Hangszint Jobboldal (2) Hőmérséklettel korrigált
  dB(A) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Menet sorszáma

A méréshez használt sebesség

km/h

Menetirány

Hangszint Baloldal (2) Mért

dB(A)

Hangszint Jobboldal (2) Mért

dB(A)

Levegőhőmérséklet

°C

A pálya hőmérséklete

°C

Hangszint Baloldal (2) Hőmérséklettel korrigált

dB(A)

Hangszint Jobboldal (2) Hőmérséklettel korrigált

dB(A)

Megjegyzések

1

2

3

4

5

6

7

8

5.1.   A regressziós egyenes meredeksége: ...

5.2.   Hangszint a 3. melléklet 4.3. szakasza szerinti hőmérsékletkorrekció után: ... dB(A)

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  A járműhöz képest.

---

4. MELLÉKLET

A MÉRŐHELYSZÍN SPECIFIKÁCIÓJA

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet részletesen ismerteti a mérőpálya fizikai jellemzőit és kialakítását. Ez a speciális szabványon (1) alapuló specifikáció a megkívánt fizikai jellemzőket, valamint e jellemzők ellenőrzésének módszereit írja le.

2.   A FELÜLET JELLEMZŐIRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

A felület akkor tekinthető e szabvány szerint megfelelőnek, ha annak szerkezetét és pórustartalmát vagy hangelnyelési együtthatóját megmérték, és megállapították, hogy megfelelnek az alábbi 2.1–2.4. szakaszoknak, továbbá ha a tervezésre vonatkozó követelményeknek (3.2. szakasz) is megfelel.

2.1.   Maradék pórustartalom

A mérőpálya burkolatának maradék pórustartalma nem haladhatja meg a 8 %-ot. A mérési eljárást a 4.1. szakasz ismerteti.

2.2.   Hangelnyelési együttható

Ha a felület nem felel meg a maradék pórustartalomra vonatkozó követelményeknek, akkor az csak akkor elfogadható, ha az α hangelnyelési együtthatója ≤ 0,10. A mérési eljárást a 4. szakasz ismerteti. A 2.1. és 2.2. szakaszok előírásai akkor is teljesültnek tekintendők, ha csak a hangelnyelést mérték meg, és α ≤ 0,10.

NB: A legfontosabb jellemző a hangelnyelés, bár a maradék pórustartalom fogalma elterjedtebb az útépítők körében. A hangelnyelés mérésére azonban csak akkor van szükség, ha a felület nem felel meg a pórustartalomra vonatkozó követelményeknek. Ennek oka, hogy a maradék pórustartalom mind a mérés, mind a fontosság szempontjából viszonylag nagy bizonytalanságot mutat, ezért egyes felületeket tévesen utasítanak el, ha azokat csak a pórustartalom alapján vizsgálják.

2.3.   Felületszerkezet mélysége (TD)

A felületszerkezet volumetrikus módszerrel (lásd az alábbi 4.3. szakaszt) mért mélységének az alábbinak kell lennie:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   A felület homogenitása

Lehetőség szerint mindent meg kell tenni, hogy a felület a mérőterületen a lehető leghomogénebb legyen. Ez vonatkozik a felületszerkezetre és a pórustartalomra, de arra is figyelemmel kell lenni, hogy ha a gördülési folyamat egyes helyeken hatékonyabb gördülést eredményez, mint másutt, akkor ott a felületszerkezet eltérő lehet, és zökkenéseket okozó egyenetlenségek is előfordulhatnak.

2.5.   Ellenőrzési intervallumok

Annak ellenőrzésére, hogy a felület folyamatosan megfelel-e az e szabványban a felületszerkezetre és pórustartalomra, illetve a hangelnyelésre előírt követelményeknek, a felületet rendszeresen meg kell vizsgálni a következő gyakorisággal:

| a) | a maradék pórustartalomra vagy a hangelnyelésre (α) vonatkozóan: | amikor a felület új, |
| --- | --- | --- |

a)

a maradék pórustartalomra vagy a hangelnyelésre (α) vonatkozóan:

amikor a felület új,

| | ha a felület új korában megfelel a követelményeknek, akkor nincs szükség további rendszeres ellenőrzésre. Ha a felület új korában nem felel meg a követelményeknek, akkor később még megfelelhet, mivel a felületek idővel hajlamosak összesűrűsödni és tömörödni, |
| --- | --- |

ha a felület új korában megfelel a követelményeknek, akkor nincs szükség további rendszeres ellenőrzésre. Ha a felület új korában nem felel meg a követelményeknek, akkor később még megfelelhet, mivel a felületek idővel hajlamosak összesűrűsödni és tömörödni,

| b) | a felületszerkezet mélységére vonatkozóan: | amikor a felület új, |
| --- | --- | --- |

b)

a felületszerkezet mélységére vonatkozóan:

amikor a felület új,

| | a hangmérés megkezdésekor (NB: legkorábban az aszfaltterítést követő negyedik hét után), |
| --- | --- |

a hangmérés megkezdésekor (NB: legkorábban az aszfaltterítést követő negyedik hét után),

| | ezt követően 12 havonta. |
| --- | --- |

ezt követően 12 havonta.

3.   A MÉRŐPÁLYA FELÜLETÉNEK KIALAKÍTÁSA

3.1.   Terület

A mérőpálya elrendezésének tervezésekor fontos annak biztosítása, hogy a teljes mérősávban legalább a mozgó jármű által járt terület az előírt anyaggal legyen burkolva, megfelelően figyelembe véve a vezetés biztonságossági és gyakorlati szempontjait. Ehhez az szükséges, hogy a pálya szélessége legalább 3 méter legyen, és a pálya mindkét végén legalább 10 méterrel nyúljon túl az AA és BB vonalakon. Az 1. ábrán egy megfelelő mérőhelyszín alaprajza látható, továbbá az a legkisebb területet, amelyen az előírt burkolatot gépi terítéssel és tömörítéssel kell kialakítani. Az 3. melléklet 3.2. szakaszának megfelelően a méréseket a jármű mindkét oldalán kell végezni. Ez megoldható két mikrofon elhelyezésével (a pálya mindkét oldalán egy-egy) úgy, hogy a jármű mindig egy irányban halad, vagy pedig egy mikrofonnal a pálya egyik oldalán úgy, hogy a járművel mindkét irányban elhalad. Ez utóbbi módszer esetén a mikrofon nélküli oldalon nem kell figyelembe venni a felületre vonatkozó előírásokat.

1.   ábra

A mérőpálya felületére vonatkozó minimumkövetelmények. A satírozott rész a „mérőterület”

Image

NB: Ebben a körben nem lehetnek nagy hangvisszaverő tárgyak.

3.2.   A felület kialakítása és előkészítése

3.2.1.   Alapvető tervezési követelmények

A mérőpálya felületének négy tervezési követelménynek kell megfelelnie:

| 3.2.1.1. | tömör aszfaltbetonból készülnie, |
| --- | --- |

3.2.1.1.

tömör aszfaltbetonból készülnie,

| 3.2.1.2. | a zúzalék legnagyobb mérete 8 mm (tűréssel: 6,3 mm – 10 mm), |
| --- | --- |

3.2.1.2.

a zúzalék legnagyobb mérete 8 mm (tűréssel: 6,3 mm – 10 mm),

| 3.2.1.3. | a kopóréteg vastagsága ≥ 30 mm, |
| --- | --- |

3.2.1.3.

a kopóréteg vastagsága ≥ 30 mm,

| 3.2.1.4. | a kötőanyagnak megfelelő penetrációs fokozatú, módosítatlan bitumennek kell lennie. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

a kötőanyagnak megfelelő penetrációs fokozatú, módosítatlan bitumennek kell lennie.

3.2.2.   Tervezési útmutató

Az útburkolat építőjének szóló iránymutatásként a 2. ábrán látható a kívánt jellemzőket kialakító adalékanyag szemcseméret-eloszlási görbéje. Az 1. táblázat ezen kívül útmutatást ad a kívánt felületszerkezet és a tartósság eléréséhez. A szemcseméret-eloszlási görbe a következő képlethez illeszkedik:

P (% áthulló) = 100 · (d/dmax) 1/2

ahol:

| d | = | szitasűrűség, négyzet alakú lyuk (SM), mm |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm a középső görbénél
  10 mm az alsó határérték görbéjénél
  6,3 mm a felső határérték görbéjénél |

d

=

szitasűrűség, négyzet alakú lyuk (SM), mm

dmax

=

8 mm a középső görbénél

10 mm az alsó határérték görbéjénél

6,3 mm a felső határérték görbéjénél

2.   ábra

Az aszfaltkeverékben levő adalékanyag szemcseméret-eloszlási görbéje, tűréshatárokkal

Image

A fentieken kívül még a következők ajánlottak:

| a) | A homokfrakció (0,063 mm < szitasűrűség [négyzet alakú lyuk] < 2 mm) legfeljebb 55 % természetes homokot és legalább 45 % zúzott homokot tartalmazzon. |
| --- | --- |

a)

A homokfrakció (0,063 mm < szitasűrűség [négyzet alakú lyuk] < 2 mm) legfeljebb 55 % természetes homokot és legalább 45 % zúzott homokot tartalmazzon.

| b) | Az alap és a mélyalap megfelelő stabilitást és egyenletességet biztosítson, a legjobb útépítési gyakorlatnak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

Az alap és a mélyalap megfelelő stabilitást és egyenletességet biztosítson, a legjobb útépítési gyakorlatnak megfelelően.

| c) | A zúzalékot össze kell zúzni (100 %-osan) és a zúzaléknak a zúzást jól tűrő anyagból kell lennie. |
| --- | --- |

c)

A zúzalékot össze kell zúzni (100 %-osan) és a zúzaléknak a zúzást jól tűrő anyagból kell lennie.

| d) | A keverékben használt zúzaléknak mosottnak kell lennie. |
| --- | --- |

d)

A keverékben használt zúzaléknak mosottnak kell lennie.

| e) | A felületre nem szabad extra zúzalékot felvinni. |
| --- | --- |

e)

A felületre nem szabad extra zúzalékot felvinni.

| f) | A kötőanyag PEN-értékben kifejezett keménysége 40–60, 60–80, vagy akár 80–100 legyen, az ország éghajlati viszonyaitól függően. A szabály az, hogy a lehető legkeményebb kötőanyagot kell használni, feltéve hogy ez megfelel a bevett gyakorlatnak. |
| --- | --- |

f)

A kötőanyag PEN-értékben kifejezett keménysége 40–60, 60–80, vagy akár 80–100 legyen, az ország éghajlati viszonyaitól függően. A szabály az, hogy a lehető legkeményebb kötőanyagot kell használni, feltéve hogy ez megfelel a bevett gyakorlatnak.

| g) | A keverék hőmérsékletét a hengerelés előtt úgy kell megválasztani, hogy a későbbi hengereléssel elérhető legyen az előírt pórustartalom. A fenti 2.1.–2.4. szakasz követelményeinek való megfelelés valószínűségének növelése érdekében a tömörséget nem csak a keverési hőmérséklet megfelelő kiválasztásával, hanem a megfelelő számú hengerelési menet és a megfelelő tömörítő munkagép megválasztásával kell vizsgálni. |
| --- | --- |

g)

A keverék hőmérsékletét a hengerelés előtt úgy kell megválasztani, hogy a későbbi hengereléssel elérhető legyen az előírt pórustartalom. A fenti 2.1.–2.4. szakasz követelményeinek való megfelelés valószínűségének növelése érdekében a tömörséget nem csak a keverési hőmérséklet megfelelő kiválasztásával, hanem a megfelelő számú hengerelési menet és a megfelelő tömörítő munkagép megválasztásával kell vizsgálni.

1.   táblázat

Tervezési útmutató

| | Célértékek | Tűrések |
| --- | --- | --- |
| A keverék össztömege szerint | Az adalékanyag tömege szerint |
| Kötőanyag tömege, szitasűrűség (négyzet alakú lyuk) (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Homok tömege, 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Töltőanyag tömege, SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 5 |
| Kötőanyag (bitumen) tömege | 5,8 % | N.A. | ± 0,5 |
| Zúzalék legnagyobb mérete | 8 mm | 6,3-10 |
| Kötőanyag keménysége | (lásd a 3.2.2. szakasz f) pontját) | |
| Simakő-érték (PSV) | > 50 |
| Marshall-tömörséghez viszonyított tömörség | 98 % |

Célértékek

Tűrések

A keverék össztömege szerint

Az adalékanyag tömege szerint

Kötőanyag tömege, szitasűrűség (négyzet alakú lyuk) (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Homok tömege, 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Töltőanyag tömege, SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 5

Kötőanyag (bitumen) tömege

5,8 %

N.A.

± 0,5

Zúzalék legnagyobb mérete

8 mm

6,3-10

Kötőanyag keménysége

(lásd a 3.2.2. szakasz f) pontját)

Simakő-érték (PSV)

> 50

Marshall-tömörséghez viszonyított tömörség

98 %

4.   MÉRÉSI MÓDSZER

4.1.   A maradék pórustartalom mérése

Ehhez a méréshez magmintát kell venni a pályából legalább négy különböző helyen, amelyek egyenlően oszlanak el a mérőterületen az AA és BB vonalak között (lásd 1. ábra). A keréknyomnál az inhomogenitás és az egyenetlenségek elkerülése érdekében a magmintákat nem magából a keréknyomból kell venni, hanem annak közeléből. Legalább két magmintát kell venni a keréknyomok közeléből, és legalább egyet-egyet a keréknyomok és a mikrofon között, középtájon.

Ha feltehető, hogy a homogenitás követelménye nem teljesül (lásd 2.4. szakasz), a mérőterületen több helyről kell magmintát venni.

Meg kell határozni minden magmintánál a maradék pórustartalmat, majd ki kell számítani az összes magminta átlagát és össze kell hasonlítani a 2.1. szakaszban előírt értékkel. Ezenkívül egy magmintánál sem lehet a pórustartalom 10 %-nál nagyobb.

Az útburkolat építőjének figyelmét fel kell hívni arra a problémára, amely akkor merülhet fel, ha a mérőterületet csövek vagy elektromos vezetékek melegítik, és ilyen esetben erről a területről is kell magmintát venni. Az ilyen közművek elhelyezését gondosan kell megtervezni, figyelembe véve a későbbi mintafúrási helyeket. Ajánlott néhány, körülbelül 200 mm × 300 mm méretű helyet hagyni, ahol nincsenek vezetékek/csövek, vagy ahol az utóbbiak elég mélyen helyezkednek el ahhoz, hogy ne sérüljenek, amikor magmintát vesznek a felszíni rétegből.

4.2.   Hangelnyelési együttható

A hangelnyelési együtthatót (merőleges beesés) az impedanciacsöves módszerrel kell mérni az ISO 10534–1:1996 szabványban vagy az ISO 10532-2:1998 szabványban leírt eljárással.

A próbadarabok tekintetében ugyanazokat az előírásokat kell követni, mint a maradék pórustartalom meghatározásakor (lásd 4.1 szakasz). A hangelnyelést 400 Hz és 800 Hz közötti tartományban, valamint 800 Hz és 1 600 Hz közötti tartományban kell mérni (legalább a harmadik oktávsáv középső frekvenciáin), és mindkét frekvenciatartományra nézve a legnagyobb értékeket kell meghatározni. A végeredményt az egyes magmintákra kapott értékek átlaga adja meg.

4.3.   A felületszerkezet mélységének volumetrikus mérése

Ennek a szabványnak az alkalmazásakor a felületszerkezet mélységének mérését legalább 10, a mérősávban a keréknyom mentén egyenlően elosztott helyen kell elvégezni, és a kapott átlagértéket kell összehasonlítani a felületszerkezet mélységére megadott legkisebb értékkel. Az eljárást az ISO 10844:1994 szabvány írja le.

5.   IDŐBELI STABILITÁS ÉS KARBANTARTÁS

5.1.   Az öregedés hatása

Mint más felületeknél is, várható, hogy a mérőpálya felületén mért gördülési hangszint kissé nőhet a megépítést követő első 6–12 hónapban.

Az építést követően a felület az előírt jellemzőit legkorábban négy hét után éri el. Az öregedés hatása a tehergépkocsikból származó zaj esetében általában kisebb mint a személygépkocsiknál.

Az időbeni stabilitást főleg a felületen közlekedő járművek csiszoló és tömörítő hatása határozza meg. Ezt a 2.5. szakaszban leírtak szerint rendszeresen ellenőrizni kell.

5.2.   A felület karbantartása

El kell távolítani a felületről minden törmelékeket vagy port, amelyek jelentősen csökkenthetik a felületszerkezet tényleges mélységét. Egyes országokban a téli időszakban sót alkalmaznak a jégmentesítéshez. A só ideiglenesen vagy akár tartósan úgy változtathatja meg a felületet, hogy növeli a zajt és ezért ajánlott kerülni a használatát.

5.3.   A mérőterület újraburkolása

Ha szükség van a mérőpálya újraburkolására, általában csak a mérősávot kell újraburkolni, amelyen a járművek haladnak (az 1. ábrán 3 méter széles), feltéve hogy a sávon kívüli mérőterület a mérések szerint megfelelt a maradék pórustartalomra, illetve a hangelnyelésre vonatkozó követelményeknek.

6.   A MÉRŐPÁLYA FELÜLETÉT ÉS AZ AZON ELVÉGZETT MÉRÉSEKET LEÍRÓ DOKUMENTÁCIÓ

6.1.   A mérőpálya felületét leíró dokumentáció

Az alábbi adatokat kell megadni a mérőpálya felületét leíró dokumentumban:

| 6.1.1. | a mérőpálya helye, |
| --- | --- |

6.1.1.

a mérőpálya helye,

| 6.1.2. | a kötőanyag típusa, a kötőanyag keménysége, az adalékanyag típusa, a beton maximális elméleti sűrűsége (DR), a kopóréteg vastagsága és a mérőpályából vett magmintákra meghatározott szemcseméret-eloszlási görbe, |
| --- | --- |

6.1.2.

a kötőanyag típusa, a kötőanyag keménysége, az adalékanyag típusa, a beton maximális elméleti sűrűsége (DR), a kopóréteg vastagsága és a mérőpályából vett magmintákra meghatározott szemcseméret-eloszlási görbe,

| 6.1.3. | a tömörítés módja (például az úthenger típusa, a hengertömeg, a hengerelési menetek száma), |
| --- | --- |

6.1.3.

a tömörítés módja (például az úthenger típusa, a hengertömeg, a hengerelési menetek száma),

| 6.1.4. | a keverék hőmérséklete, a környezeti levegő hőmérséklete, szélsebesség az aszfaltterítési művelet alatt, |
| --- | --- |

6.1.4.

a keverék hőmérséklete, a környezeti levegő hőmérséklete, szélsebesség az aszfaltterítési művelet alatt,

| 6.1.5. | az aszfaltterítés időpontja és a kivitelező neve, |
| --- | --- |

6.1.5.

az aszfaltterítés időpontja és a kivitelező neve,

| 6.1.6. | valamennyi, de legalábbis a legutóbbi mérés eredménye, beleértve a következőket:






  6.1.6.1. | az egyes magminták maradék pórustartalma, |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

valamennyi, de legalábbis a legutóbbi mérés eredménye, beleértve a következőket:

6.1.6.1.

az egyes magminták maradék pórustartalma,

| 6.1.6.2. | a mérőterületen található mintavételi helyek, ahonnan a magmintákat vették a pórustartalom meghatározásához, |
| --- | --- |

6.1.6.2.

a mérőterületen található mintavételi helyek, ahonnan a magmintákat vették a pórustartalom meghatározásához,

| 6.1.6.3. | az egyes magmintákra kapott hangelnyelési együttható (ha volt ilyen mérés). Meg kell adni az egyes magmintákhoz és az egyes frekvenciatartományokhoz tartozó eredményt és a teljes átlagot is, |
| --- | --- |

6.1.6.3.

az egyes magmintákra kapott hangelnyelési együttható (ha volt ilyen mérés). Meg kell adni az egyes magmintákhoz és az egyes frekvenciatartományokhoz tartozó eredményt és a teljes átlagot is,

| 6.1.6.4. | a mérőterületen található mintavételi helyek, ahonnan a magmintákat vették a hangelnyelési mérésekhez, |
| --- | --- |

6.1.6.4.

a mérőterületen található mintavételi helyek, ahonnan a magmintákat vették a hangelnyelési mérésekhez,

| 6.1.6.5. | a felületszerkezet mélysége, beleértve a mérések számát és a szórást, |
| --- | --- |

6.1.6.5.

a felületszerkezet mélysége, beleértve a mérések számát és a szórást,

| 6.1.6.6. | a 6.1.6.1. és a 6.1.6.2. szakaszok szerinti méréséket végző intézmény és a használt felszerelés típusa, |
| --- | --- |

6.1.6.6.

a 6.1.6.1. és a 6.1.6.2. szakaszok szerinti méréséket végző intézmény és a használt felszerelés típusa,

| 6.1.6.7. | a mérés(ek) időpontja és az az időpont, amikor a mérőpályából a magmintákat vették. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

a mérés(ek) időpontja és az az időpont, amikor a mérőpályából a magmintákat vették.

6.2.   A felületen végzett járműzajmérések dokumentálása

A járműzajmérést leíró dokumentumban nyilatkozni kell arról, hogy ennek a szabványnak valamennyi előírása teljesült. Utalni kell a 6.1. szakasznak megfelelő, az ezt a megfelelést igazoló eredményeket leíró dokumentumra.

---

(1)  ISO 10844:1994.

---

5. MELLÉKLET

ELJÁRÁS A NEDVES TAPADÁS MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   ÁLTALÁNOS VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

1.1.   A pálya jellemzői

A pálya felületének tömör aszfaltnak kell lennie, és a lejtés egyik irányban sem haladhatja meg a 2 százalékot. A korát, az összetételét és a kopását tekintve egyformának kell lennie és nem lehetnek rajta idegen anyagok. A zúzalék legnagyobb mérete 10 mm lehet (tűréssel 8 mm és 13 mm között), az ASTM E-965 szabványban leírt módszerrel mért homokmélységnek pedig 0,7 ± 0,3 mm-nek kell lennie.

A nedvesített pálya felületi súrlódását a következő módszerek egyikével kell meghatározni:

| 1.1.1. | Etalonabroncsot használó (SRTT) módszer
  A 2.1. szakaszban leírt és etalonabroncsot használó módszer esetében a az átlagos legnagyobb fékerő-együtthatónak (pbfc) 0,6 és 0,8 között kell lennie. A mért értékeket korrigálni kell a hőmérsékleti hatások figyelembe vétele céljából, a következőképpen:
  pbfc = pbfc (mért) + 0,003 · 5(t – 20)
  ahol T = a nedvesített pályafelület hőmérséklete Celsius fokban.
  A mérést a nedves tapadás méréshez használandó sávokban és pályahosszban kell végezni. |
| --- | --- |

1.1.1.

Etalonabroncsot használó (SRTT) módszer

A 2.1. szakaszban leírt és etalonabroncsot használó módszer esetében a az átlagos legnagyobb fékerő-együtthatónak (pbfc) 0,6 és 0,8 között kell lennie. A mért értékeket korrigálni kell a hőmérsékleti hatások figyelembe vétele céljából, a következőképpen:

pbfc = pbfc (mért) + 0,003 · 5(t – 20)

ahol T = a nedvesített pályafelület hőmérséklete Celsius fokban.

A mérést a nedves tapadás méréshez használandó sávokban és pályahosszban kell végezni.

| 1.1.2. | Brit ingás módszer (BPN)
  A nedvesített pályának az American Society for Testing and Materials (ASTM) 303-93 szabványában (átdolgozott kiadás: 1998) leírt eljárással és az ASTM E 501-94 szabványban leírt csúszólappal mért átlagos BPN-száma hőmérsékletkorrekció után 40 és 60 között kell, hogy legyen. Ha az inga gyártója nem adott meg ajánlásokat a hőmérsékletkorrekcióra, akkor a következő képlet használható:
  BPN = BPN (mért érték) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1
  ahol T = a nedvesített pályafelület hőmérséklete Celsius fokban.
  A nedves tapadási mérések során használt pályasávokban a BPN-számot 10 méterenként kell mérni a sávok teljes hosszában. A BPN-számot minden pontban ötször kell megmérni és a kapott átlagok variációs együtthatója nem lehet több 10 %-nál. |
| --- | --- |

1.1.2.

Brit ingás módszer (BPN)

A nedvesített pályának az American Society for Testing and Materials (ASTM) 303-93 szabványában (átdolgozott kiadás: 1998) leírt eljárással és az ASTM E 501-94 szabványban leírt csúszólappal mért átlagos BPN-száma hőmérsékletkorrekció után 40 és 60 között kell, hogy legyen. Ha az inga gyártója nem adott meg ajánlásokat a hőmérsékletkorrekcióra, akkor a következő képlet használható:

BPN = BPN (mért érték) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1

ahol T = a nedvesített pályafelület hőmérséklete Celsius fokban.

A nedves tapadási mérések során használt pályasávokban a BPN-számot 10 méterenként kell mérni a sávok teljes hosszában. A BPN-számot minden pontban ötször kell megmérni és a kapott átlagok variációs együtthatója nem lehet több 10 %-nál.

| 1.1.3. | A típusjóváhagyó hatóságnak a mérési jegyzőkönyvekben megadott információk alapján meg kell győződnie arról, hogy a pálya tulajdonságai megfelelőek voltak. |
| --- | --- |

1.1.3.

A típusjóváhagyó hatóságnak a mérési jegyzőkönyvekben megadott információk alapján meg kell győződnie arról, hogy a pálya tulajdonságai megfelelőek voltak.

1.2.   Nedvesítés

A felület nedvesítése történhet a pálya széléről vagy a mérőjárműbe vagy pótkocsiba beépített locsolórendszerrel.

Ha pálya nedvesítése oldalról történik, akkor ennek legalább félórán keresztül kell tartania a mérés megkezdése előtt, hogy kiegyenlítődjön a felület és a víz hőmérséklete. Az oldalról történő nedvesítést ajánlott a mérés alatt mindvégig folytatni.

A vízmagasságnak 0,5 mm és 1,5 mm között kell lennie.

1.3.   A szélviszonyok nem zavarhatják a nedvesítést (szélfogók használata megengedett).

A nedvesített felület hőmérsékletének 5 °C és 35 °C között kell lennie és 10 °C-nál nagyobb mértékben nem változhat a mérés alatt.

2.   MÉRÉSI ELJÁRÁS

Az összehasonlítható nedves tapadást a következők egyikének alkalmazásával kell meghatározni:

| a) | pótkocsi vagy kifejezetten az abroncstulajdonságok meghatározására szolgáló jármű, vagy |
| --- | --- |

a)

pótkocsi vagy kifejezetten az abroncstulajdonságok meghatározására szolgáló jármű, vagy

| b) | sorozatgyártású személyszállító jármű (A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalásban (R.E.3) [dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás] meghatározott M1 kategóriájú jármű). |
| --- | --- |

b)

sorozatgyártású személyszállító jármű (A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalásban (R.E.3) [dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás] meghatározott M1 kategóriájú jármű).

2.1.   A pótkocsira vagy kifejezetten az abroncstulajdonságok meghatározására szolgáló járműre vonatkozó eljárás.

2.1.1.   A pótkocsinak, a vontatójával együtt, vagy az abroncstulajdonságok meghatározására szolgáló járműnek meg kell felelnie a következő előírásoknak:

| 2.1.1.1. | Képesnek kell lennie arra, hogy túllépje a méréshez használt sebesség 67 km/h-ás felső határát, illetve hogy tartsa a méréshez előírt 65 ± 2 km/h sebességet a legnagyobb fékerő alkalmazásakor is. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Képesnek kell lennie arra, hogy túllépje a méréshez használt sebesség 67 km/h-ás felső határát, illetve hogy tartsa a méréshez előírt 65 ± 2 km/h sebességet a legnagyobb fékerő alkalmazásakor is.

| 2.1.1.2. | Kell lennie egy olyan tengelyének, amelyre fel lehet szerelni a mérőműszert, és amelynek van hidraulikus fékező és működtető rendszere, amely adott esetben működésbe hozható a vontatóról is. A fékrendszernek képesnek kell lennie elegendő fékező nyomatékot biztosítani a legnagyobb fékerő-együttható eléréséhez a mérendő abroncsméretek és abroncsterhelések teljes sorozatában. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Kell lennie egy olyan tengelyének, amelyre fel lehet szerelni a mérőműszert, és amelynek van hidraulikus fékező és működtető rendszere, amely adott esetben működésbe hozható a vontatóról is. A fékrendszernek képesnek kell lennie elegendő fékező nyomatékot biztosítani a legnagyobb fékerő-együttható eléréséhez a mérendő abroncsméretek és abroncsterhelések teljes sorozatában.

| 2.1.1.3. | A mérés alatt mindvégig képesnek kell lennie arra, hogy a statikus mérési abroncsterheléskor kapott értékekhez képest ± 0,5°-on belül tartsa az abroncs-kerék szerelvény hosszirányú beállítását (kerékösszetartás) és a kerékdőlést. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

A mérés alatt mindvégig képesnek kell lennie arra, hogy a statikus mérési abroncsterheléskor kapott értékekhez képest ± 0,5°-on belül tartsa az abroncs-kerék szerelvény hosszirányú beállítását (kerékösszetartás) és a kerékdőlést.

| 2.1.1.4. | Vontató használata esetén a vontató és a pótkocsi közötti mechanikus vonószerkezetnek olyannak kell lennie, hogy a vontató és a pótkocsi összekapcsolásakor a vontató vonórúdja vagy a vonórúdnak az a része, ahová a fékerőt mérő érzékelő be van építve vízszintes legyen, vagy legfeljebb 5°-kal lejtsen hátulról előre. A vonószerkezet csuklópontjának (vonófej) középvonala és a pótkocsi tengelyének keresztirányú középvonala között a hosszirányú távolságnak legalább a vonószerkezet (vonófej) magasságának tízszeresét kell kitennie. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

Vontató használata esetén a vontató és a pótkocsi közötti mechanikus vonószerkezetnek olyannak kell lennie, hogy a vontató és a pótkocsi összekapcsolásakor a vontató vonórúdja vagy a vonórúdnak az a része, ahová a fékerőt mérő érzékelő be van építve vízszintes legyen, vagy legfeljebb 5°-kal lejtsen hátulról előre. A vonószerkezet csuklópontjának (vonófej) középvonala és a pótkocsi tengelyének keresztirányú középvonala között a hosszirányú távolságnak legalább a vonószerkezet (vonófej) magasságának tízszeresét kell kitennie.

| 2.1.1.5. | Locsolórendszerrel felszerelt járművek esetében a locsolórózsáknak olyanoknak kell lenniük, hogy a keletkező vízréteg egyforma magasságban beborítsa az abroncsnyom szélességét plusz legalább 25 mm-t. A locsolórózsáknak 20°–30°-os szögben lefelé kell irányulniuk és a vízsugaraknak a pályafelületet az abroncsnyom közepe előtt 250 mm and 450 mm között kell elérniük. A locsolórózsának 25 mm magasságban kell lennie vagy legalább olyan magasságban, hogy elkerülje a felületen esetleg ott lévő akadályokat, de nem lehet magasabban 100 mm-nél. A vízáramnak biztosítania kell, hogy a víz magassága 0,5 mm és 1,5 mm között legyen és ± 10 %-os pontossággal állandónak kell maradnia a mérés alatt. Megjegyzés: a 65 km/h sebességnél végzett méréseknél a vízáram jellemzően 18 liter/s a nedvesített pályafelület szélességének 1 méterére számolva.
  A rendszernek képesnek kell lennie annyi vizet szállítania, hogy a gumiabroncs és a gumiabroncs előtti pályafelület a fékezés megkezdése előtt és a mérés során végig nedves legyen. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

Locsolórendszerrel felszerelt járművek esetében a locsolórózsáknak olyanoknak kell lenniük, hogy a keletkező vízréteg egyforma magasságban beborítsa az abroncsnyom szélességét plusz legalább 25 mm-t. A locsolórózsáknak 20°–30°-os szögben lefelé kell irányulniuk és a vízsugaraknak a pályafelületet az abroncsnyom közepe előtt 250 mm and 450 mm között kell elérniük. A locsolórózsának 25 mm magasságban kell lennie vagy legalább olyan magasságban, hogy elkerülje a felületen esetleg ott lévő akadályokat, de nem lehet magasabban 100 mm-nél. A vízáramnak biztosítania kell, hogy a víz magassága 0,5 mm és 1,5 mm között legyen és ± 10 %-os pontossággal állandónak kell maradnia a mérés alatt. Megjegyzés: a 65 km/h sebességnél végzett méréseknél a vízáram jellemzően 18 liter/s a nedvesített pályafelület szélességének 1 méterére számolva.

A rendszernek képesnek kell lennie annyi vizet szállítania, hogy a gumiabroncs és a gumiabroncs előtti pályafelület a fékezés megkezdése előtt és a mérés során végig nedves legyen.

2.1.2.   Mérési eljárás

2.1.2.1.   A vizsgált gumiabroncsot körbe kell nyírni, eltávolítandó az öntési sorjákat, amelyek valószínűleg befolyásolnák a mérést.

2.1.2.2.   A vizsgált gumiabroncsot fel kell szerelni a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott tesztfelnire és fel kell fújni 180 kPa nyomásra az etalonabroncs és a szokványos terhelésű abroncs esetében, illetve 220 kPa nyomásra megerősített vagy fokozott teherbírású gumiabroncs esetében.

2.1.2.3.   A gumiabroncsot legalább két órán keresztül kondicionálni kell a mérőpálya közelében, hogy a terület környezeti hőmérsékletén stabilizálódjon. A kondicionálás alatt a gumiabroncsot nem érheti közvetlen napsugárzás.

2.1.2.4.   A gumiabroncsot a következők szerint kell megterhelni:

| a) | az etalonabroncs esetében 445 kg és 508 kg között, és |
| --- | --- |

a)

az etalonabroncs esetében 445 kg és 508 kg között, és

| b) | a többi esetben a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozó terhelés 70 %-a és 80 %-a közötti terheléssel. |
| --- | --- |

b)

a többi esetben a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozó terhelés 70 %-a és 80 %-a közötti terheléssel.

2.1.2.5.   Nem sokkal a mérés előtt a pályát kondicionálni kell úgy, hogy legalább tíz fékezési próbát elvégeznek a pályának azon a részén, ahol a nedves tapadás mérése majd történni fog, olyan gumiabronccsal, amely nem vesz részt a mérésben.

2.1.2.6.   Közvetlenül a mérés előtt ellenőrizni kell a felfújt gumiabroncs nyomását és szükség szerint újra be kell állítani a 2.1.2.2. szakaszban megadott értékre.

2.1.2.7.   A méréshez használt sebességnek 63 km/h és 67 km/h között kell lennie és a mérési menet során mindvégig e határok között kell maradnia.

2.1.2.8.   A menetiránynak minden méréssorozatnál ugyanannak kell lennie, és ugyanannak kell lennie a vizsgált gumiabroncsnál is, mint az összehasonlításhoz használt etalonabroncsnál.

2.1.2.9.   A méréshez használt kerék fékjeinek úgy kell működniük, hogy a fék megnyomásától számított 0,2 s és 0,5 s között a fékerő elérje a csúcsértéket.

2.1.2.10.   Új gumiabroncs esetében kondicionálás céljából végre kell hajtani két mérési menetet. Ezekkel ellenőrizhető a regisztrálóműszer működése is, de az eredményeket nem szabad figyelembe venni a tapadási tulajdonság meghatározásánál.

2.1.2.11.   A gumiabroncs tapadásának az etalonabroncséval való összehasonlítás révén történő meghatározásához a fékezési próbát ugyanabból a pontból kiindulva és a mérőpálya ugyanazon sávjában kell elvégezni.

2.1.2.12.   A mérési sorrend a következő:

R1 – T – R2

ahol:

R1 = az etalonabronccsal végzett első mérés; R2 = az etalonabronccsal megismételt mérés; és T = a vizsgált gumiabronccsal végzett mérés.

Az etalonabronccsal végzett mérés megismétlése előtt legfeljebb három vizsgált gumiabroncsot szabad mérni, például:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

2.1.2.13.   A legnagyobb fékerő-együttható átlagértékét legalább hat hitelesített eredményből kell kiszámolni.

Az eredmények akkor tekinthetők hitelesnek, ha a szórással elosztott átlagként százalékban kifejezett variációs együttható 5 %-on belül van. Ha ez nem érhető el az etalonabronccsal végzett ismételt méréssel, akkor a vizsgált gumiabroncsot el kell vetni és a teljes mérési menetet meg kell ismételni.

2.1.2.14.   Az átlagos legnagyobb fékerő-együttható értékének használata a mérési menetek egyes sorozataihoz:

Az R1 – T – R2 mérési sorrend esetén a vizsgált gumiabroncs tapadásának összehasonlításához használandó, az etalonabronccsal kapott legnagyobb fékerő-együtthatót a következőnek kell venni:

(R1 + R2)/2

ahol:

R1 = az etalonabroncs mérési meneteinek első sorozatára kapott átlagos legnagyobb fékerő-együttható, és R2 = az etalonabroncs mérési meneteinek második sorozatára kapott átlagos legnagyobb fékerő-együttható.

Az R1 – T1 – T2 – R2 mérési sorrend esetén az etalonabronccsal kapott legnagyobb fékerő-együtthatót a következőnek kell venni:

| | 2/3 R1 + 1/3 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz,
  és |
| --- | --- |

2/3 R1 + 1/3 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz,

és

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz. |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz.

Az R1 – T1 – T2 – T3 – R2 mérési sorrend esetén az etalonabronccsal kapott legnagyobb fékerő-együtthatót a következőnek kell venni:

| | 3/4 R1 + 1/4 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz, |
| --- | --- |

3/4 R1 + 1/4 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz,

| | (R1 + R2)/2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz,
  és |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz,

és

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 a T3 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 a T3 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz.

2.1.2.15.   A nedves tapadási jelzőszám (G) kiszámítása a következő:

Formula

2.2.   Eljárás szokványos járművel

2.2.1.   A járműnek szokványos M1 kategóriájú járműnek kell lennie, amely képes legalább 90 km/h sebességet elérni és fel van szerelve blokkolásgátló rendszerrel (ABS).

2.2.1.1.   A járművet a következők kivételével tilos módosítani:

| a) | nagyobb méretű kerekek és gumiabroncsok felszereléséhez szükséges módosítás, |
| --- | --- |

a)

nagyobb méretű kerekek és gumiabroncsok felszereléséhez szükséges módosítás,

| b) | az üzemi fék mechanikus (ideértve a hidraulikus, villamos vagy pneumatikus) működtetését lehetővé tevő módosítások. A rendszer működtethető automatikusan, a járműre szerelt vagy a pálya mellett elhelyezett műszerektől érkező jelek felhasználásával. |
| --- | --- |

b)

az üzemi fék mechanikus (ideértve a hidraulikus, villamos vagy pneumatikus) működtetését lehetővé tevő módosítások. A rendszer működtethető automatikusan, a járműre szerelt vagy a pálya mellett elhelyezett műszerektől érkező jelek felhasználásával.

2.2.2.   Mérési eljárás

2.2.2.1.   A vizsgált gumiabroncsot körbe kell nyírni, eltávolítandó az öntési sorjákat, amelyek valószínűleg befolyásolnák a mérést.

2.2.2.2.   A vizsgált gumiabroncsot fel kell szerelni a gyártó által a jóváhagyási kérelemben megadott tesztfelnire és minden esetben 220 kPa nyomásra kell felfújni.

2.2.2.3.   A gumiabroncsot legalább két órán keresztül kondicionálni kell a mérőpálya közelében, hogy a terület környezeti hőmérsékletén stabilizálódjon. A kondicionálás alatt a gumiabroncsot nem érheti közvetlen napsugárzás.

2.2.2.4.   A gumiabroncsra ható statikus terhelésnek a következőnek kell lenni:

| a) | az etalonabroncs esetében 381 kg és 572 kg között, és |
| --- | --- |

a)

az etalonabroncs esetében 381 kg és 572 kg között, és

| b) | a többi esetben a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozó terhelés 60 %-a és 90 %-a közötti terhelés. |
| --- | --- |

b)

a többi esetben a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozó terhelés 60 %-a és 90 %-a közötti terhelés.

Az ugyanazon a tengelyre felszerelt gumiabroncsokra ható terhelések eltérésének olyannak kell lennie, hogy a kevésbé terhelt abroncsra ható terhelés legalább 90 %-a legyen a jobban megterhelt abroncsra ható terhelésnek.

2.2.2.5.   Nem sokkal a mérés előtt a pályát kondicionálni kell úgy, hogy legalább tíz fékezési próbát (90 km/h-ról 20 km/h-ra történő sebességcsökkentéssel) elvégeznek a pályának azon a részén, ahol a nedves tapadás mérése majd történni fog, olyan gumiabroncsokkal, amelyek nem vesznek részt a mérésben.

2.2.2.6.   Közvetlenül a mérés előtt ellenőrizni kell a felfújt gumiabroncs nyomását és szükség szerint újra be kell állítani a 2.2.2.2. szakaszban megadott értékre.

2.2.2.7.   87 km/h és 83 km/h kiindulási sebességnél kezdve az üzemi féket úgy kell működtetni, hogy az elegendően nagy állandó fékerő hatására a jármű összes kerekénél működésbe lépjen a blokkolásgátló rendszer (ABS) és a jármű stabil lassulást érjen el mielőtt a sebesség 80 km/h-ra csökken, és ezt a fékerőt fent kell tartani mindaddig, amíg a jármű meg nem áll.

Kézi sebességváltó esetében a fékezési próbát úgy kell végrehajtani, hogy a tengelykapcsoló ki van oldva, automata sebességváltó esetében pedig úgy, hogy a kiválasztókar semleges állásban van.

2.2.2.8.   A menetiránynak minden méréssorozatnál ugyanannak kell lennie, és ugyanannak kell lennie a vizsgált abroncsnál is, mint az összehasonlításhoz használt etalonabroncsnál.

2.2.2.9.   Új gumiabroncsok esetében kondicionálás céljából végre kell hajtani két mérési menetet. Ezekkel ellenőrizhető a regisztrálóműszer működése is, de az eredményeket nem szabad figyelembe venni a tapadás meghatározásánál.

2.2.2.10.   A gumiabroncs tapadásának az etalonabroncséval való összehasonlítás révén történő meghatározásához a fékezési próbát ugyanabból a pontból kiindulva és a mérőpálya ugyanazon sávjában kell elvégezni.

2.2.2.11.   A mérési sorrend a következő:

R1 – T – R2

ahol:

R1 = az etalonabronccsal végzett első mérés; R2 = az etalonabronccsal megismételt mérés; és T = a vizsgált gumiabronccsal végzett mérés.

Az etalonabronccsal végzett mérés megismétlése előtt legfeljebb három vizsgált gumiabroncsot szabad mérni, például:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

2.2.2.12.   Az etalonabroncs esetében legalább három hitelesített eredményre, a vizsgált gumiabroncsok esetben pedig hat hitelesített eredményre ki kell számítani a 80 km/h and 20 km/h közötti átlagos teljes lassulást (mfdd).

Az átlagos teljes lassulást a következő képlet adja meg:

mfdd = 231,48/S

ahol:

S a 80 km/h-ról 20 km/h-ra történő lassulás alatt megtett távolság méterben

Az eredmények akkor tekinthetők hitelesnek, ha a szórással elosztott átlagként százalékban kifejezett variációs együttható 3 %-on belül van. Ha ez nem érhető el az etalonabronccsal megismételt méréssel, akkor a vizsgált gumiabroncsot el kell vetni és a teljes mérési menetet meg kell ismételni.

Meg kell határozni a kiszámított átlagos teljes lassulás értékeinek átlagát a mérési menetek egyes sorozataira:

2.2.2.13.   Az átlagos teljes lassulások átlagértékének használata a mérési menetek egyes sorozataira:

Az R1 – T – R2 mérési sorrend esetén a vizsgált gumiabroncs tapadásának összehasonlításához használandó, az etalonabronccsal kapott átlagos teljes lassulást a következőnek kell venni:

(R1 + R2)/2

ahol:

R1 = az etalonabroncs mérési meneteinek első sorozatára kapott átlagos teljes lassulások átlaga, és R2 = az etalonabroncs mérési meneteinek második sorozatára kapott átlagos teljes lassulások átlaga.

Az R1 – T1 – T2 – R2 mérési sorrend esetén az etalonabronccsal kapott átlagos teljes lassulást a következőnek kell venni:

| | 2/3 R1 + 1/3 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz,
  és |
| --- | --- |

2/3 R1 + 1/3 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz,

és

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz. |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz.

Az R1 – T1 – T2 – T3 – R2 mérési sorrend esetén az etalonabronccsal kapott átlagos teljes lassulást a következőnek kell venni:

| | 3/4 R1 + 1/4 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz, |
| --- | --- |

3/4 R1 + 1/4 R2 a T1 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz,

| | (R1 + R2)/2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz,
  és |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 a T2 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz,

és

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 a T3 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 a T3 vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításhoz.

2.2.2.14.   A nedves tapadási jelzőszám (G) kiszámítása a következő:

Formula

2.2.2.15.   Ha a vizsgált gumiabroncsok például az abroncsméret miatt, vagy mert nem lehet elérni az előírt terhelést stb. nem szerelhetők fel ugyanarra a járműre, mint az etalonabroncs, akkor az összehasonlítást közbenső gumiabroncsok (a továbbiakban: segédabroncsok) és két különböző jármű felhasználásával kell elvégezni. Az egyik járműre az etalonabroncsot és a segédabroncsot lehet felszerelni, a másik járműre pedig a kontrol abroncsot és a vizsgált gumiabroncsot.

2.2.2.15.1.   A segédabroncsnak az etalonabroncshoz viszonyított nedves tapadási jelzőszámát és a vizsgált gumiabroncsnak a segédabroncshoz viszonyított nedves tapadási jelzőszámát a 2.2.2.1–2.2.2.15. szakaszban leírt eljárással kell meghatározni.

A vizsgált gumiabroncsnak az etalonabroncshoz viszonyított nedves tapadási jelzőszámát a kapott két nedves tapadási jelzőszám szorzata, azaz G1 × G2 adja meg.

2.2.2.15.2.   A pályának és a pályaszakasznak ugyanannak kell lennie minden mérésnél, és a környezeti viszonyoknak hasonlóaknak kell lenniük, például a nedvesített pálya felületi hőmérsékletének ± 5 °C-on belül kell maradnia. Minden mérést ugyanazon a napon kell elvégezni.

2.2.2.15.3.   Ugyanazt a segédabroncs-garnitúrát kell használni az etalonabronccsal való összehasonlításra, mint a vizsgált gumiabronccsal való összehasonlításra, és ezeket mindig ugyanarra a kerékre kell szerelni.

2.2.2.15.4.   A méréshez hasznát segédabroncsokat ezután ugyanolyan körülmények között kell tárolni, mint az etalonabroncsokat, azaz az ASTM E 1136-93 szabvány (átdolgozott kiadás: 1998) előírásai szerint.

2.2.2.15.5.   Az etalonabroncsokat és a segédabroncsokat le kell selejtezni, ha rendszertelen kopás vagy károsodás jelentkezik rajtuk, vagy ha úgy tűnik, a tapadásuk gyengült.

Függelék

Mérési jegyzőkönyv

(nedves tapadás)

1. RÉSZ:   JEGYZŐKÖNYV

1.   Típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat: ...

2.   A kérelmező neve és címe: ...

3.   A mérési jegyzőkönyv száma: ...

4.   Gyártó neve, márkanév vagy kereskedelmi jelzet: ...

5.   Abroncsosztály (C1, C2 vagy C3): ...

6.   Használati kategória: ...

7.   Nedves tapadási jelzőszám az etalonabroncshoz viszonyítva, a 2.1.2.15. vagy 2.2.2.15. szakasz szerint: ...

8.   Megjegyzések: ...

9.   Dátum: ...

10.   Aláírás: ...

2. RÉSZ:   MÉRÉSI ADATOK

1.   A mérés időpontja: ...

2.   Mérőjármű (gyártmány, modell, év, módosítások stb. vagy a pótkocsi azonosítása): ...

...

3.   A mérőpálya helye: ...

3.1.   A mérőpálya jellemzői: ...

3.2.   Kiadta: ...

3.3.   A tanúsítás módja: ...

4.   A vizsgált gumiabroncs részletes ismertetése: ...

4.1.   Abroncsméret-jelölés és használati jelzet: ...

4.2.   A gumiabroncs márkaneve vagy kereskedelmi jelzet: ...

4.3.   Referencia felfújási nyomás kPa ...

4.4.   Mérési paraméterek

| Gumiabroncs | Etalonabroncs | Vizsgált abroncs | Segédabroncs |
| --- | --- | --- | --- |
| Mérési abroncsterhelés (kg) | | | |
| Vízmagasság (mm)
  (0,5-től 1,5 mm-ig) | | | |
| Nedvesített pálya átlaghőmérséklete (°C)
  (5-től 35 °C-ig) | | | |

Gumiabroncs

Etalonabroncs

Vizsgált abroncs

Segédabroncs

Mérési abroncsterhelés (kg)

Vízmagasság (mm)

(0,5-től 1,5 mm-ig)

Nedvesített pálya átlaghőmérséklete (°C)

(5-től 35 °C-ig)

4.5.   Tesztfelni szélességének kódja: ...

4.6.   Hőmérsékletérzékelő típusa: ...

4.7.   Az etalonabroncs azonosítása: ...

5.   Hitelesített mérési eredmények:

| Menet sorszáma | A méréshez használt sebesség
  km/h | Menetirány | Etalonabroncs | Vizsgált abroncs | Segédabroncs | Legnagyobb fékerőegyüttható
  (pbfc) | Átlagos teljes lassulás
  (mfdd) | Nedves tapadási jelzőszám
  (G) | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Menet sorszáma

A méréshez használt sebesség

km/h

Menetirány

Etalonabroncs

Vizsgált abroncs

Segédabroncs

Legnagyobb fékerőegyüttható

(pbfc)

Átlagos teljes lassulás

(mfdd)

Nedves tapadási jelzőszám

(G)

Megjegyzés

1

2

3

4

5

6

7

8

---