# Az Európai Unió L 189/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 189 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. július 17. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 189

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. július 17.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 672/2008/EK, Euratom rendelete (2008. július 8.) az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazására és nyugdíjára alkalmazott súlyozási együtthatók kiigazításáról | 1 |
| | | A Bizottság 673/2008/EK rendelete (2008. július 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 674/2008/EK rendelete (2008. július 16.) az 1782/2003/EK tanácsi rendelet és a 247/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról, továbbá az 1782/2003/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer részleges vagy szabad választáson alapuló végrehajtásakor alkalmazandó felső határok és az ugyanazon rendelet szerinti egységes területalapú támogatási rendszerben alkalmazandó éves pénzügyi keretek 2008. évi rögzítéséről | 5 |
| | * | A Bizottság 675/2008/EK rendelete (2008. július 16.) az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról | 14 |
| | * | A Bizottság 676/2008/EK rendelete (2008. július 16.) egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Ail de la Drôme (OFJ), Všestarská cibule (OEM), Slovenská bryndza (OFJ), Ajo Morado de Las Pedroñeras (OFJ), Gamoneu vagy Gamonedo (OEM), Alheira de Vinhais (OFJ), Presunto de Vinhais vagy Presunto Bísaro de Vinhais (OFJ)] | 19 |
| | | A Bizottság 677/2008/EK rendelete (2008. július 16.) a 616/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingensek keretében 2008. július havának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 21 |
| | * | A Bizottság 678/2008/EK rendelete (2008. július 16.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 97. alkalommal történő módosításáról | 23 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 672/2008/EK, Euratom rendelete (2008. július 8.) az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazására és nyugdíjára alkalmazott súlyozási együtthatók kiigazításáról

1

A Bizottság 673/2008/EK rendelete (2008. július 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

3

*

A Bizottság 674/2008/EK rendelete (2008. július 16.) az 1782/2003/EK tanácsi rendelet és a 247/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról, továbbá az 1782/2003/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer részleges vagy szabad választáson alapuló végrehajtásakor alkalmazandó felső határok és az ugyanazon rendelet szerinti egységes területalapú támogatási rendszerben alkalmazandó éves pénzügyi keretek 2008. évi rögzítéséről

5

*

A Bizottság 675/2008/EK rendelete (2008. július 16.) az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

14

*

A Bizottság 676/2008/EK rendelete (2008. július 16.) egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Ail de la Drôme (OFJ), Všestarská cibule (OEM), Slovenská bryndza (OFJ), Ajo Morado de Las Pedroñeras (OFJ), Gamoneu vagy Gamonedo (OEM), Alheira de Vinhais (OFJ), Presunto de Vinhais vagy Presunto Bísaro de Vinhais (OFJ)]

19

A Bizottság 677/2008/EK rendelete (2008. július 16.) a 616/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingensek keretében 2008. július havának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

21

*

A Bizottság 678/2008/EK rendelete (2008. július 16.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 97. alkalommal történő módosításáról

23

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Európai Parlament |
| | | 2008/587/EK, Euratom |
| | * | Az Európai Parlament határozata (2008. június 18.) az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról | 25 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Európai Parlament

2008/587/EK, Euratom

*

Az Európai Parlament határozata (2008. június 18.) az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról

25

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2008/588/KKBP együttes fellépése (2008. július 15.) az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról | 28 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2008/588/KKBP együttes fellépése (2008. július 15.) az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról

28

| | | IV   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| | * | Az EFTA felügyeleti hatóság határozata 125/06/COL (2006. május 3.) a Norvég Energiaalapról (Norvégia) | 36 |

IV   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

*

Az EFTA felügyeleti hatóság határozata 125/06/COL (2006. május 3.) a Norvég Energiaalapról (Norvégia)

36

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 17.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/1

---

A TANÁCS 672/2008/EK, EURATOM
  RENDELETE

(2008. július 8.)

az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazására és nyugdíjára alkalmazott súlyozási együtthatók kiigazításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 13. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre (1) és különösen a személyzeti szabályzat 63., 64. cikkére, 65. cikke (2) bekezdésére, 82. cikkére, VII., XI. és XIII. mellékletére, valamint az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek 20. cikke első bekezdésére, 64. és 92. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel a megélhetési költségek Bulgáriában, Észtországban, Lettországban, Litvániában és Romániában a 2007 júniusától decemberéig terjedő időszakban jelentősen emelkedtek, ezért az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak díjazására alkalmazott korrekciós együtthatót ki kell igazítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2007. november 16-i hatállyal a személyzeti szabályzat 64. cikke értelmében az alább felsorolt országokban alkalmazásban álló tisztviselők és egyéb alkalmazottak díjazására vonatkozó súlyozás a következő:

| — | Bulgária 69,7 |
| --- | --- |

—

Bulgária 69,7

| — | Litvánia 77,4. |
| --- | --- |

—

Litvánia 77,4.

2. cikk

2008. január 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 64. cikke értelmében az alább felsorolt országokban alkalmazásban álló tisztviselők és egyéb alkalmazottak díjazására vonatkozó súlyozás a következő:

| — | Észtország 83,6 |
| --- | --- |

—

Észtország 83,6

| — | Lettország 83,6 |
| --- | --- |

—

Lettország 83,6

| — | Románia 78,8. |
| --- | --- |

—

Románia 78,8.

3. cikk

E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hónap első napjától kezdődő hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak átutalásaira alkalmazandó súlyozás a következő:

| — | Bulgária 61,4 |
| --- | --- |

—

Bulgária 61,4

| — | Észtország 80,8 |
| --- | --- |

—

Észtország 80,8

| — | Lettország 78,8 |
| --- | --- |

—

Lettország 78,8

| — | Litvánia 71,5 |
| --- | --- |

—

Litvánia 71,5

| — | Románia 72,9. |
| --- | --- |

—

Románia 72,9.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. LAGARDE

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb a 420/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 127., 2008.5.15., 1. o.) módosított rendelet.

1

---

| 17.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/3

---

A BIZOTTSÁG 673/2008/EK RENDELETE

(2008. július 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. július 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 16-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o. A legutóbb az 590/2008/EK rendelettel (HL L 163., 2008.6.24., 24. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 25,8 |
| TR | 75,2 |
| ME | 17,1 |
| XS | 23,8 |
| ZZ | 34,8 |
| 0707 00 05 | MK | 21,3 |
| TR | 105,1 |
| ZZ | 63,2 |
| 0709 90 70 | TR | 87,1 |
| ZZ | 87,1 |
| 0805 50 10 | AR | 91,4 |
| US | 55,6 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 99,2 |
| ZZ | 86,9 |
| 0808 10 80 | AR | 92,0 |
| BR | 99,9 |
| CL | 97,9 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 116,4 |
| US | 118,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 103,1 |
| ZZ | 97,2 |
| 0808 20 50 | AR | 111,5 |
| AU | 143,2 |
| CL | 116,0 |
| NZ | 116,2 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 118,9 |
| 0809 10 00 | TR | 169,7 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 148,4 |
| 0809 20 95 | TR | 340,1 |
| US | 305,5 |
| ZZ | 322,8 |
| 0809 30 | TR | 129,9 |
| ZZ | 129,9 |
| 0809 40 05 | IL | 154,7 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

32,2

MK

25,8

TR

75,2

ME

17,1

XS

23,8

ZZ

34,8

0707 00 05

MK

21,3

TR

105,1

ZZ

63,2

0709 90 70

TR

87,1

ZZ

87,1

0805 50 10

AR

91,4

US

55,6

UY

101,5

ZA

99,2

ZZ

86,9

0808 10 80

AR

92,0

BR

99,9

CL

97,9

CN

69,1

NZ

116,4

US

118,0

UY

81,3

ZA

103,1

ZZ

97,2

0808 20 50

AR

111,5

AU

143,2

CL

116,0

NZ

116,2

ZA

107,5

ZZ

118,9

0809 10 00

TR

169,7

XS

127,0

ZZ

148,4

0809 20 95

TR

340,1

US

305,5

ZZ

322,8

0809 30

TR

129,9

ZZ

129,9

0809 40 05

IL

154,7

XS

99,1

ZZ

126,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 17.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/5

---

A BIZOTTSÁG 674/2008/EK RENDELETE

(2008. július 16.)

az 1782/2003/EK tanácsi rendelet és a 247/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról, továbbá az 1782/2003/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer részleges vagy szabad választáson alapuló végrehajtásakor alkalmazandó felső határok és az ugyanazon rendelet szerinti egységes területalapú támogatási rendszerben alkalmazandó éves pénzügyi keretek 2008. évi rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 64. cikke (2) bekezdésére, 70. cikke (2) bekezdésére, 143b. cikke (3) bekezdésére, valamint 143bc. cikke (1) és (2) bekezdése második albekezdésére,

tekintettel az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló, 2006. január 30-i 247/2006/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 20. cikke (3) bekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | Az 1782/2003/EK rendelet VIII. melléklete minden tagállam esetében megállapítja azokat a nemzeti felső határokat, amelyeket az említett rendelet 2. fejezetének III. címében említett referenciaösszegek nem léphetnek túl. |
| --- | --- |

(1)

Az 1782/2003/EK rendelet VIII. melléklete minden tagállam esetében megállapítja azokat a nemzeti felső határokat, amelyeket az említett rendelet 2. fejezetének III. címében említett referenciaösszegek nem léphetnek túl.

| (2) | A 247/2006/EK rendelet 20. cikke (3) bekezdése első mondatának megfelelően Portugália úgy döntött, hogy a 2008. és azt követő évekre csökkenti az anyatehénre vonatkozó támogatások nemzeti felső határát, és a megfelelő összeget átcsoportosítja azon hozzájárulás megerősítése céljából, amelyet a Közösség a 247/2006/EK rendelet 23. cikke alapján nyújt az említett rendeletben megállapított egyedi intézkedések finanszírozásához. Ezért a Portugáliára vonatkozó 2008. és azt követő évi – az 1782/2003/EK rendelet VIII. mellékletében rögzített – nemzeti felső határokból indokolt leszámítani a 2009. és azt követő pénzügyi évekre vonatkozó – a 247/2006/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében megállapított – finanszírozási összegekhez hozzáadandó összegeket. |
| --- | --- |

(2)

A 247/2006/EK rendelet 20. cikke (3) bekezdése első mondatának megfelelően Portugália úgy döntött, hogy a 2008. és azt követő évekre csökkenti az anyatehénre vonatkozó támogatások nemzeti felső határát, és a megfelelő összeget átcsoportosítja azon hozzájárulás megerősítése céljából, amelyet a Közösség a 247/2006/EK rendelet 23. cikke alapján nyújt az említett rendeletben megállapított egyedi intézkedések finanszírozásához. Ezért a Portugáliára vonatkozó 2008. és azt követő évi – az 1782/2003/EK rendelet VIII. mellékletében rögzített – nemzeti felső határokból indokolt leszámítani a 2009. és azt követő pénzügyi évekre vonatkozó – a 247/2006/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében megállapított – finanszírozási összegekhez hozzáadandó összegeket.

| (3) | Indokolt az 1782/2003/EK rendelet 66–69. cikke szerinti támogatások mindegyike tekintetében rögzíteni az azokra a tagállamokra alkalmazandó 2008. évi felső határt, amelyek az 1782/2003/EK rendelet III. címe szerinti egységes támogatási rendszert a 2008. évben az említett rendelet III. címe 5. fejezetének 2. szakaszában rögzített feltételekkel hajtják végre. |
| --- | --- |

(3)

Indokolt az 1782/2003/EK rendelet 66–69. cikke szerinti támogatások mindegyike tekintetében rögzíteni az azokra a tagállamokra alkalmazandó 2008. évi felső határt, amelyek az 1782/2003/EK rendelet III. címe szerinti egységes támogatási rendszert a 2008. évben az említett rendelet III. címe 5. fejezetének 2. szakaszában rögzített feltételekkel hajtják végre.

| (4) | Azon tagállamok esetében, amelyek 2008-ban élnek az 1782/2003/EK rendelet 70. cikke szerinti lehetőséggel, indokolt rögzíteni az egységes támogatási rendszerből kizárt közvetlen kifizetésekre alkalmazandó felső határok 2008. évi összegét. |
| --- | --- |

(4)

Azon tagállamok esetében, amelyek 2008-ban élnek az 1782/2003/EK rendelet 70. cikke szerinti lehetőséggel, indokolt rögzíteni az egységes támogatási rendszerből kizárt közvetlen kifizetésekre alkalmazandó felső határok 2008. évi összegét.

| (5) | Az egyértelműség érdekében helyénvaló közzétenni az egységes támogatási rendszerre vonatkozó – az 1782/2003/EK rendelet 66–70. cikkében említett kifizetésekre megállapított felső határoknak az ugyanazon rendelet VIII. melléklete szerinti felülvizsgált felső határokból való kivonásával kiszámított – 2008. évi felső határokat. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség érdekében helyénvaló közzétenni az egységes támogatási rendszerre vonatkozó – az 1782/2003/EK rendelet 66–70. cikkében említett kifizetésekre megállapított felső határoknak az ugyanazon rendelet VIII. melléklete szerinti felülvizsgált felső határokból való kivonásával kiszámított – 2008. évi felső határokat.

| (6) | Az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikke (3) bekezdésével összhangban indokolt megállapítani a 2008. évi pénzügyi kereteket azon tagállamok esetében, amelyek 2008-ban az említett rendelet IVa. címe szerinti egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák. |
| --- | --- |

(6)

Az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikke (3) bekezdésével összhangban indokolt megállapítani a 2008. évi pénzügyi kereteket azon tagállamok esetében, amelyek 2008-ban az említett rendelet IVa. címe szerinti egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák.

| (7) | Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni az 1782/2003/EK rendelet 143ba. cikke szerinti elkülönített cukortámogatás 2008. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére bocsátható pénzeszközöknek e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát. |
| --- | --- |

(7)

Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni az 1782/2003/EK rendelet 143ba. cikke szerinti elkülönített cukortámogatás 2008. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére bocsátható pénzeszközöknek e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát.

| (8) | Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni az 1782/2003/EK rendelet 143bb. cikke szerinti elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás 2008. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére bocsátható pénzeszközöknek e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát. |
| --- | --- |

(8)

Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni az 1782/2003/EK rendelet 143bb. cikke szerinti elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás 2008. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére bocsátható pénzeszközöknek e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát.

| (9) | Indokolt az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok esetében rögzíteni az 1782/2003/EK rendelet 143bc. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti átmeneti gyümölcs- és zöldségtámogatásokra alkalmazandó felső határoknak az említett tagállamok bejelentései alapján megállapított 2008. évi összegét. |
| --- | --- |

(9)

Indokolt az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok esetében rögzíteni az 1782/2003/EK rendelet 143bc. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti átmeneti gyümölcs- és zöldségtámogatásokra alkalmazandó felső határoknak az említett tagállamok bejelentései alapján megállapított 2008. évi összegét.

| (10) | Következésképpen az 1782/2003/EK és a 247/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Következésképpen az 1782/2003/EK és a 247/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1782/2003/EK rendelet VIII. mellékletében a Portugáliára vonatkozó 2008. és azt követő évi összegek helyébe a következő összegek lépnek:

| „2008. év | : | 608 221, |
| --- | --- | --- |
| 2009. év | : | 608 751, |
| 2010 és azt követő évek | : | 608 447.” |

„2008. év

:

608 221,

2009. év

:

608 751,

2010 és azt követő évek

:

608 447.”

2. cikk

A 247/2006/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázatban a 2009. és azt követő pénzügyi évekre vonatkozó összegek helyébe az Azori-szigetek és Madeira esetében az alábbi összegek lépnek:

| „2009. év | : | 87,08, |
| --- | --- | --- |
| 2010 és azt követő évek | : | 87,18.” |

„2009. év

:

87,08,

2010 és azt követő évek

:

87,18.”

3. cikk

(1)   Az 1782/2003/EK rendelet 66–69. cikkében említett felső határok 2008. évi összegét e rendelet I. melléklete rögzíti.

(2)   Az 1782/2003/EK rendelet 70. cikkének (2) bekezdésében említett felső határok 2008. évi összegét e rendelet II. melléklete rögzíti.

(3)   Az 1782/2003/EK rendelet III. címében említett egységes támogatási rendszerre vonatkozó 2008. évi felső határokat e rendelet III. melléklete rögzíti.

(4)   Az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkének (3) bekezdésében említett éves pénzügyi keretek 2008. évi összegét e rendelet IV. melléklete állapítja meg.

(5)   Az elkülönített cukortámogatás 2008. évi odaítélése céljára a Cseh Köztársaság, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország, Románia és Szlovákia rendelkezésére bocsátható – az 1782/2003/EK rendelet 143ba. cikkének (4) bekezdésében említett – pénzeszközök felső összeghatárát e rendelet V. melléklete rögzíti.

(6)   Az elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás 2008. évi odaítélése céljára a Cseh Köztársaság, Magyarország, Lengyelország és Szlovákia rendelkezésére bocsátható – az 1782/2003/EK rendelet 143bb. cikkének (4) bekezdésében említett – pénzeszközök felső összeghatárát e rendelet VI. melléklete rögzíti.

(7)   Az 1782/2003/EK rendelet 143bc. cikke (1) és (2) bekezdésének második albekezdésében említett felső határok 2008. évi összegét e rendelet VII. melléklete rögzíti.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetést követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 16-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 615/2008/EK rendelettel (HL L 168., 2008.6.28., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 42., 2006.2.14., 1. o. A legutóbb az 1276/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 284., 2007.10.30., 11. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

AZ 1782/2003/EK RENDELET 66–69. CIKKÉNEK RENDELKEZÉSEIVEL ÖSSZHANGBAN ODAÍTÉLENDŐ KÖZVETLEN KIFIZETÉSEKRE VONATKOZÓ FELSŐ HATÁROK

2008. naptári év

| (ezer EUR) |
| --- |
| | BE | DK | DE | EL | ES | FR | IT | NL | AT | PT | SI | FI | SE | UK |
| Szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás | | | | | 372 670 | 1 154 046 | | | | | | | | |
| Durumbúzára vonatkozó kiegészítő támogatás | | | | | 42 025 | 14 820 | | | | | | | | |
| Anyatehénre vonatkozó támogatás | 77 565 | | | | 261 153 | 734 416 | | | 70 578 | 78 695 | | | | |
| Az anyatehénre vonatkozó támogatás kiegészítése | 19 389 | | | | 26 000 | | | | 99 | 9 462 | | | | |
| Szarvasmarhára vonatkozó különleges támogatás | | 33 085 | | | | | | | | | 6 298 | 24 420 | 37 446 | |
| Vágási támogatás, felnőtt egyedek | | | | | 47 175 | 101 248 | | 62 200 | 17 348 | 8 657 | | | | |
| Vágási támogatás, borjú | 6 384 | | | | 560 | 79 472 | | 40 300 | 5 085 | 946 | | | | |
| Juhokra és kecskékre vonatkozó támogatások | | 855 | | | 183 499 | | | | | 21 892 | 432 | 600 | | |
| Juhokra vonatkozó támogatások | | | | | | 66 455 | | | | | | | | |
| Juhokra és kecskékre vonatkozó kiegészítő támogatások | | | | | 55 795 | | | | | 7 184 | 149 | 200 | | |
| Juhokra vonatkozó kiegészítő támogatások | | | | | | 19 572 | | | | | | | | |
| Komlóra vonatkozó területalapú támogatás | | | 2 277 | | | 98 | | | 27 | | 124 | | | |
| Paradicsom – 68b. cikk (1) bekezdése | | | | 10 720 | 28 117 | 4 017 | 91 984 | | | 16 667 | | | | |
| Paradicsomon kívüli gyümölcs és zöldség – 68b. cikk (2) bekezdése | | | | 17 920 | 93 733 | 43 152 | 9 700 | | | | | | | |
| 69. cikk, összes ágazat | | | | | | | | | | | | | 3 421 | |
| 69. cikk, szántóföldi növények | | | | 47 323 | | | 141 712 | | | 1 878 | | 5 840 | | |
| 69. cikk, rizs | | | | | | | | | | 150 | | | | |
| 69. cikk, marha- és borjúhús | | | | 8 810 | 54 966 | | 28 674 | | | 1 681 | 3 713 | 10 118 | | 29 800 |
| 69. cikk, juh- és kecskehús | | | | 12 615 | | | 8 665 | | | 616 | | | | |
| 69. cikk, gyapot | | | | | 13 432 | | | | | | | | | |
| 69. cikk, olívaolaj | | | | 22 196 | | | | | | 5 658 | | | | |
| 69. cikk, dohány | | | | 7 578 | 2 353 | | | | | | | | | |
| 69. cikk, cukor | | | | 2 697 | 18 985 | | 9 932 | | | 1 203 | | | | |
| 69. cikk, tejtermékek | | | | | 19 763 | | | | | | | | | |

(ezer EUR)

BE

DK

DE

EL

ES

FR

IT

NL

AT

PT

SI

FI

SE

UK

Szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás

372 670

1 154 046

Durumbúzára vonatkozó kiegészítő támogatás

42 025

14 820

Anyatehénre vonatkozó támogatás

77 565

261 153

734 416

70 578

78 695

Az anyatehénre vonatkozó támogatás kiegészítése

19 389

26 000

99

9 462

Szarvasmarhára vonatkozó különleges támogatás

33 085

6 298

24 420

37 446

Vágási támogatás, felnőtt egyedek

47 175

101 248

62 200

17 348

8 657

Vágási támogatás, borjú

6 384

560

79 472

40 300

5 085

946

Juhokra és kecskékre vonatkozó támogatások

855

183 499

21 892

432

600

Juhokra vonatkozó támogatások

66 455

Juhokra és kecskékre vonatkozó kiegészítő támogatások

55 795

7 184

149

200

Juhokra vonatkozó kiegészítő támogatások

19 572

Komlóra vonatkozó területalapú támogatás

2 277

98

27

124

Paradicsom – 68b. cikk (1) bekezdése

10 720

28 117

4 017

91 984

16 667

Paradicsomon kívüli gyümölcs és zöldség – 68b. cikk (2) bekezdése

17 920

93 733

43 152

9 700

69. cikk, összes ágazat

3 421

69. cikk, szántóföldi növények

47 323

141 712

1 878

5 840

69. cikk, rizs

150

69. cikk, marha- és borjúhús

8 810

54 966

28 674

1 681

3 713

10 118

29 800

69. cikk, juh- és kecskehús

12 615

8 665

616

69. cikk, gyapot

13 432

69. cikk, olívaolaj

22 196

5 658

69. cikk, dohány

7 578

2 353

69. cikk, cukor

2 697

18 985

9 932

1 203

69. cikk, tejtermékek

19 763

---

II. MELLÉKLET

AZ 1782/2003/EK RENDELET 70. CIKKÉNEK RENDELKEZÉSEIVEL ÖSSZHANGBAN ODAÍTÉLENDŐ KÖZVETLEN KIFIZETÉSEKRE VONATKOZÓ FELSŐ HATÁROK

2008. naptári év

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Belgium | Görögország | Spanyolország | Franciaország | Olaszország | Hollandia | Portugália | Finnország |
| 70. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| Vetőmagra vonatkozó támogatás | 1 397 | 1 400 | 10 347 | 2 310 | 13 321 | 726 | 272 | 1 150 |
| 70. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| Szántóföldi növényekre vonatkozó támogatások | | | 23 | | | | | |
| Nagymagvú hüvelyesekre vonatkozó támogatás | | | 1 | | | | | |
| Rizsre vonatkozó egyedi támogatás | | | | 3 053 | | | | |
| Dohányra vonatkozó támogatás | | | | | | | 166 | |
| Tejtámogatás | | | | | | | 12 608 | |
| Tejtermelőknek nyújtott kiegészítő támogatás | | | | | | | 6 254 | |

(ezer EUR)

Belgium

Görögország

Spanyolország

Franciaország

Olaszország

Hollandia

Portugália

Finnország

70. cikk, (1) bekezdés, a) pont

Vetőmagra vonatkozó támogatás

1 397

1 400

10 347

2 310

13 321

726

272

1 150

70. cikk, (1) bekezdés, b) pont

Szántóföldi növényekre vonatkozó támogatások

23

Nagymagvú hüvelyesekre vonatkozó támogatás

1

Rizsre vonatkozó egyedi támogatás

3 053

Dohányra vonatkozó támogatás

166

Tejtámogatás

12 608

Tejtermelőknek nyújtott kiegészítő támogatás

6 254

---

III. MELLÉKLET

AZ EGYSÉGES TÁMOGATÁSI RENDSZERRE VONATKOZÓ FELSŐ HATÁROK

2008. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR) |
| --- | --- |
| Belgium | 502 200 |
| Dánia | 993 338 |
| Németország | 5 741 963 |
| Írország | 1 340 752 |
| Görögország | 2 234 039 |
| Spanyolország | 3 600 357 |
| Franciaország | 6 159 613 |
| Olaszország | 3 827 342 |
| Luxemburg | 37 051 |
| Málta | 3 017 |
| Hollandia | 743 163 |
| Ausztria | 649 473 |
| Portugália | 434 232 |
| Szlovénia | 62 902 |
| Finnország | 523 362 |
| Svédország | 719 414 |
| Egyesült Királyság | 3 947 375 |

Tagállam

(ezer EUR)

Belgium

502 200

Dánia

993 338

Németország

5 741 963

Írország

1 340 752

Görögország

2 234 039

Spanyolország

3 600 357

Franciaország

6 159 613

Olaszország

3 827 342

Luxemburg

37 051

Málta

3 017

Hollandia

743 163

Ausztria

649 473

Portugália

434 232

Szlovénia

62 902

Finnország

523 362

Svédország

719 414

Egyesült Királyság

3 947 375

---

IV. MELLÉKLET

A EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁSI RENDSZERRE VONATKOZÓ ÉVES PÉNZÜGYI KERETEK

2008. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR) |
| --- | --- |
| Bulgária | 248 821 |
| Cseh Köztársaság | 437 762 |
| Észtország | 50 629 |
| Ciprus | 24 597 |
| Lettország | 69 769 |
| Litvánia | 184 702 |
| Magyarország | 641 446 |
| Lengyelország | 1 432 192 |
| Románia | 529 556 |
| Szlovákia | 188 923 |

Tagállam

(ezer EUR)

Bulgária

248 821

Cseh Köztársaság

437 762

Észtország

50 629

Ciprus

24 597

Lettország

69 769

Litvánia

184 702

Magyarország

641 446

Lengyelország

1 432 192

Románia

529 556

Szlovákia

188 923

---

V. MELLÉKLET

AZ 1782/2003/EK RENDELET 143ba. CIKKE SZERINTI ELKÜLÖNÍTETT CUKORTÁMOGATÁS ODAÍTÉLÉSE CÉLJÁBÓL A TAGÁLLAMOK RENDELKEZÉSÉRE BOCSÁTHATÓ PÉNZESZKÖZÖK FELSŐ ÖSSZEGHATÁRA

2008. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR) |
| --- | --- |
| Cseh Köztársaság | 34 730 |
| Lettország | 6 110 |
| Litvánia | 9 476 |
| Magyarország | 37 865 |
| Lengyelország | 146 677 |
| Románia | 2 781 |
| Szlovákia | 17 712 |

Tagállam

(ezer EUR)

Cseh Köztársaság

34 730

Lettország

6 110

Litvánia

9 476

Magyarország

37 865

Lengyelország

146 677

Románia

2 781

Szlovákia

17 712

---

VI. MELLÉKLET

AZ 1782/2003/EK RENDELET 143bb. CIKKE SZERINTI ELKÜLÖNÍTETT GYÜMÖLCS- ÉS ZÖLDSÉGTÁMOGATÁS ODAÍTÉLÉSE CÉLJÁBÓL A TAGÁLLAMOK RENDELKEZÉSÉRE BOCSÁTHATÓ PÉNZESZKÖZÖK FELSŐ ÖSSZEGHATÁRA

2008. naptári év

| Tagállam | (ezer EUR) |
| --- | --- |
| Cseh Köztársaság | 414 |
| Magyarország | 4 756 |
| Lengyelország | 6 715 |
| Szlovákia | 516 |

Tagállam

(ezer EUR)

Cseh Köztársaság

414

Magyarország

4 756

Lengyelország

6 715

Szlovákia

516

---

VII. MELLÉKLET

AZ 1782/2003/EK RENDELET 143bc. CIKKÉBEN EMLÍTETT ÁTMENETI ZÖLDSÉG- ÉS GYÜMÖLCSTÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ FELSŐ HATÁROK

2008. naptári év

| (ezer EUR) |
| --- |
| Tagállam | Ciprus | Románia | Szlovákia |
| Paradicsom – 143bc. cikk (1) bekezdése | | 869 | 509 |
| Paradicsomon kívüli gyümölcs és zöldség – 143bc. cikk (2) bekezdése | 4 478 | | |

(ezer EUR)

Tagállam

Ciprus

Románia

Szlovákia

Paradicsom – 143bc. cikk (1) bekezdése

869

509

Paradicsomon kívüli gyümölcs és zöldség – 143bc. cikk (2) bekezdése

4 478

---

| 17.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/14

---

A BIZOTTSÁG 675/2008/EK RENDELETE

(2008. július 16.)

az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1236/2005/EK rendelet I. melléklete felsorolja a rendelet végrehajtásához kapcsolódó konkrét feladatok ellátásával megbízott illetékes hatóságokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1236/2005/EK rendelet I. melléklete felsorolja a rendelet végrehajtásához kapcsolódó konkrét feladatok ellátásával megbízott illetékes hatóságokat.

| (2) | Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Lettország, Luxemburg, Hollandia, Lengyelország, Románia, Szlovénia, Szlovákia és az Egyesült Királyság kérelmezte az illetékes hatóságainak címét feltüntető adatok módosítását. A Bizottság címét is módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Lettország, Luxemburg, Hollandia, Lengyelország, Románia, Szlovénia, Szlovákia és az Egyesült Királyság kérelmezte az illetékes hatóságainak címét feltüntető adatok módosítását. A Bizottság címét is módosítani kell.

| (3) | Helyénvaló közzétenni az illetékes hatóságok teljes frissített jegyzékét, |
| --- | --- |

(3)

Helyénvaló közzétenni az illetékes hatóságok teljes frissített jegyzékét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1236/2005/EK rendelet I. mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében található szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlen alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 16-án.

a Bizottság részéről

Benita FERRERO-WALDNER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 200., 2005.7.30., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A 8. ÉS 11. CIKKBEN EMLÍTETT HATÓSÁGOK JEGYZÉKE

A.   A tagállamok hatóságai

BELGIUM

| Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| B-1000 Brussel |
| Tel.: (32-2) 277 67 13 |
| Fax: (32-2) 277 50 63 |

Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

B-1000 Brussel

Tel.: (32-2) 277 67 13

Fax: (32-2) 277 50 63

| Service public fédéral économie, PME, classes moyennes & énergie |
| --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service licences |
| Rue de Louvain 44 |
| B-1000 Bruxelles |
| Tél.: (32-2) 277 67 13 |
| Fax: (32-2) 277 50 63 |

Service public fédéral économie, PME, classes moyennes & énergie

Direction générale du potentiel économique

Service licences

Rue de Louvain 44

B-1000 Bruxelles

Tél.: (32-2) 277 67 13

Fax: (32-2) 277 50 63

BULGÁRIA

| Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- |
| (Ministry of Economy and Energy) |
| ул.‘Славянска’ No 8 |
| гр. София, 1052 |
| България |
| Tel.: +359 29 40 71 |
| Fax: +359 29 87 21 90 |

Министерство на икономиката и енергетиката

(Ministry of Economy and Energy)

ул.‘Славянска’ No 8

гр. София, 1052

България

Tel.: +359 29 40 71

Fax: +359 29 87 21 90

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Česká republika |
| Tel.: (420) 224 90 76 41; (420) 224 90 76 38 |
| Fax: (420) 224 22 18 11 |
| E-mail: osm@mpo.cz |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Česká republika

Tel.: (420) 224 90 76 41; (420) 224 90 76 38

Fax: (420) 224 22 18 11

E-mail: osm@mpo.cz

DÁNIA

III. melléklet, 2. és 3. pont

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Denmark |
| Tel.: (45) 72 26 84 00 |
| Telefax: (45) 33 93 35 10 |
| E-mail: jm@jm.dk |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Denmark

Tel.: (45) 72 26 84 00

Telefax: (45) 33 93 35 10

E-mail: jm@jm.dk

II. és III. melléklet, 1. pont

| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| --- |
| Erhvers- og Byggestyrelsen |
| Eksportkontroladministrationen |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Denmark |
| Tel.: (45) 35 46 60 00 |
| Telefax: (45) 35 46 60 01 |
| E-mail: ebst@ebst.dk |

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Erhvers- og Byggestyrelsen

Eksportkontroladministrationen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Denmark

Tel.: (45) 35 46 60 00

Telefax: (45) 35 46 60 01

E-mail: ebst@ebst.dk

NÉMETORSZÁG

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel.: (+49) 6196 908-0 |
| Fax: (+49) 6196 908 800 |
| E-Mail: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel.: (+49) 6196 908-0

Fax: (+49) 6196 908 800

E-Mail: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de

ÉSZTORSZÁG

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| 1. Poliitikaosakond |
| Relvastus- ja strateegilise kauba kontrolli büroo |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Eesti |
| Tel: +372 637 7200 |
| Faks: +372 637 7288 |
| E-post: stratkom@mfa.ee |

Eesti Välisministeerium

1. Poliitikaosakond

Relvastus- ja strateegilise kauba kontrolli büroo

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Eesti

Tel: +372 637 7200

Faks: +372 637 7288

E-post: stratkom@mfa.ee

ÍRORSZÁG

| Licensing Unit |
| --- |
| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| Earlsfort Centre |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |
| Tel.: (353-1) 631 21 21 |
| Telefax: (353-1) 631 25 62 |

Licensing Unit

Department of Enterprise, Trade and Employment

Earlsfort Centre

Lower Hatch Street

Dublin 2

Ireland

Tel.: (353-1) 631 21 21

Telefax: (353-1) 631 25 62

GÖRÖGORSZÁG

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς |
| Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, |
| Εμπορικής Άμυνας |
| Ερμού και Κορνάρου 1, |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Ελλας |
| Τel.: (30) 210 328 60 21-22, (30) 210 328 60 51-47 |
| Fax: (30) 210 328 60 94 |
| E-mail: e3a@mnec.gr, e3c@mnec.gr |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς

Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών,

Εμπορικής Άμυνας

Ερμού και Κορνάρου 1,

GR-105 63 Αθήνα

Ελλας

Τel.: (30) 210 328 60 21-22, (30) 210 328 60 51-47

Fax: (30) 210 328 60 94

E-mail: e3a@mnec.gr, e3c@mnec.gr

SPANYOLORSZÁG

| Secretaría General de Comercio Exterior |
| --- |
| Secretaría de Estado de Comercio |
| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tel.: (34) 91 3492587 |
| Telefax: (34) 91 3492470 |
| E-mail: | Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.MCX.ES |

Secretaría General de Comercio Exterior

Secretaría de Estado de Comercio

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tel.: (34) 91 3492587

Telefax: (34) 91 3492470

E-mail:

Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.MCX.ES

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la Agencía Estatal de Administración Tributaria |
| --- |
| Subdirección General de Gestión Aduanera |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |
| España |
| Tel.: +34 91 7289450 |
| Telefax: +34 91 7292065 |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la Agencía Estatal de Administración Tributaria

Subdirección General de Gestión Aduanera

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

España

Tel.: +34 91 7289450

Telefax: +34 91 7292065

FRANCIAORSZÁG

| Ministère du budget, des comptes publics et de la fonction publique |
| --- |
| Direction générale des douanes et droits indirects |
| Service des titres du commerce extérieur (Setice) |
| 14, rue Yves-Toudic |
| F-75010 PARIS |
| Tel.: (33) 173 79 74 37/38/39/40/41 |
| Telefax: (33) 173 79 74 36 |
| E-mail: dg-setice@douane.finances.gouv.fr |

Ministère du budget, des comptes publics et de la fonction publique

Direction générale des douanes et droits indirects

Service des titres du commerce extérieur (Setice)

14, rue Yves-Toudic

F-75010 PARIS

Tel.: (33) 173 79 74 37/38/39/40/41

Telefax: (33) 173 79 74 36

E-mail: dg-setice@douane.finances.gouv.fr

OLASZORSZÁG

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale |
| Divisione IV |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Roma |
| Italia |
| Tel.: | + 39 06 59 93 24 30 or
  - 39 06 59 93 25 01 |

Ministero dello Sviluppo Economico

Direzione Generale per la Politica Commerciale

Divisione IV

Viale Boston, 25

00144 Roma

Italia

Tel.:

- 39 06 59 93 24 30 or

- 39 06 59 93 25 01

Telefax: + 39 06 59 64 75 06

E-mail: polcom4@mincomes.it

CIPRUS

| Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Aδειών Eισαγωγών/Eξαγωγών |
| Ανδρέα Αραούζου 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Τηλ. (357-22) 86 71 00 |
| Φαξ (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy |

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Aδειών Eισαγωγών/Eξαγωγών

Ανδρέα Αραούζου 6

CY-1421 Λευκωσία

Τηλ. (357-22) 86 71 00

Φαξ (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| Trade Service |
| Import/Export Licensing Unit |
| 6 Andreas Araouzos Street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357-22) 86 71 00 |
| Telefax: (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

Trade Service

Import/Export Licensing Unit

6 Andreas Araouzos Street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357-22) 86 71 00

Telefax: (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy

LETTORSZÁG

| Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Latvija |
| Telefax: +371 6 7280882 |

Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Latvija

Telefax: +371 6 7280882

LITVÁNIA

| Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos |
| --- |
| Licencijavimo skyrius |
| Saltoniškių g. 19 |
| LT-08105 Vilnius |
| Lietuva |
| Telephone: +370 8 271 97 67 |
| Telefax: +370 5 271 99 76 |
| E-mail: leidimai.pd@policija.lt |

Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos

Licencijavimo skyrius

Saltoniškių g. 19

LT-08105 Vilnius

Lietuva

Telephone: +370 8 271 97 67

Telefax: +370 5 271 99 76

E-mail: leidimai.pd@policija.lt

LUXEMBURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tel.: (352) 24 78 23 70 |
| Telefax: (352) 46 61 38 |
| E-mail: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Tel.: (352) 24 78 23 70

Telefax: (352) 46 61 38

E-mail: office.licences@mae.etat.lu

MAGYARORSZÁG

| Magyar Kereskedelmi |
| --- |
| Engedélyezési Hivatal |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Tel.: +36 1 336 74 30 |
| Fax: +36 1 336 74 28 |
| E-mail: spectrade@mkeh.hu |

Magyar Kereskedelmi

Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Tel.: +36 1 336 74 30

Fax: +36 1 336 74 28

E-mail: spectrade@mkeh.hu

MÁLTA

| Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta CMR02 |
| Malta |
| Tel.: +356 25 69 02 09 |
| Telefax: +356 21 24 05 16 |

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta CMR02

Malta

Tel.: +356 25 69 02 09

Telefax: +356 21 24 05 16

HOLLANDIA

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Directoraat-generaal voor Buitenlandse Economische Betrekkingen |
| Directie Handelspolitiek en Globalisering |
| Bezuidenhoutseweg 20 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| The Netherlands |
| Tel.: (31-70) 379 64 85, 379 62 50 |

Ministerie van Economische Zaken

Directoraat-generaal voor Buitenlandse Economische Betrekkingen

Directie Handelspolitiek en Globalisering

Bezuidenhoutseweg 20

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

The Netherlands

Tel.: (31-70) 379 64 85, 379 62 50

AUSZTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Tel.: (+43) 1 71100 8327 |
| Fax: (+43) 1 71100 8386 |
| E-Mail: post@C22.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle

Stubenring 1

A-1011 Wien

Tel.: (+43) 1 71100 8327

Fax: (+43) 1 71100 8386

E-Mail: post@C22.bmwa.gv.at

LENGYELORSZÁG

| Ministerstwo Gospodarki |
| --- |
| Departament Administrowania Obrotem |
| plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| Polska |
| Tel.: (+48 22) 693 55 53 |
| Fax: (+48 22) 693 40 21 |
| E-mail: SekretariatDAO_1@mg.gov.pl |

Ministerstwo Gospodarki

Departament Administrowania Obrotem

plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

Polska

Tel.: (+48 22) 693 55 53

Fax: (+48 22) 693 40 21

E-mail: SekretariatDAO_1@mg.gov.pl

PORTUGÁLIA

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo |
| Direcção de Serviços de Licenciamento |
| Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega |
| P-1149-060 Lisboa |
| Tel.: (351-21) 881 42 63 |
| Fax: (351-21) 881 42 61 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo

Direcção de Serviços de Licenciamento

Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega

P-1149-060 Lisboa

Tel.: (351-21) 881 42 63

Fax: (351-21) 881 42 61

ROMÁNIA

| Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale |
| --- |
| Departamentul pentru Comerț Exterior |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 |
| București, sector 1 |
| Cod poștal 010036 |
| România |
| Tel.: + 40 21 401 05 49; + 40 21 401 05 67 |
| + 40 21 401 05 03 |
| Fax: + 40 21 401 05 48; + 40 21 315 04 54 |
| E-mail: clc@dce.gov.ro |

Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

Departamentul pentru Comerț Exterior

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16

București, sector 1

Cod poștal 010036

România

Tel.: + 40 21 401 05 49; + 40 21 401 05 67

+ 40 21 401 05 03

Fax: + 40 21 401 05 48; + 40 21 315 04 54

E-mail: clc@dce.gov.ro

SZLOVÉNIA

| Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- |
| Direktorat za ekonomske odnose s tujino |
| Kotnikova 5 |
| 1000 Ljubljana |
| Republika Slovenija |
| Tel.: +386 1 400 3542 |
| Telefax: +386 1 400 3611 |

Ministrstvo za gospodarstvo

Direktorat za ekonomske odnose s tujino

Kotnikova 5

1000 Ljubljana

Republika Slovenija

Tel.: +386 1 400 3542

Telefax: +386 1 400 3611

SZLOVÁKIA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Tel.: +421 2 48 54 21 65 |
| Telefax: +421 2 43 42 39 15 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi

Mierová 19

827 15 Bratislava

Slovenská republika

Tel.: +421 2 48 54 21 65

Telefax: +421 2 43 42 39 15

FINNORSZÁG

| Sisäasiainministeriö |
| --- |
| Arpajais- ja asehallintoyksikkö |
| PL 50 |
| FI-11101 RIIHIMÄKI |
| Tel.: (358-9) 160 01 |
| Fax: (358-19) 72 06 68 |
| E-mail: aahy@poliisi.fi |

Sisäasiainministeriö

Arpajais- ja asehallintoyksikkö

PL 50

FI-11101 RIIHIMÄKI

Tel.: (358-9) 160 01

Fax: (358-19) 72 06 68

E-mail: aahy@poliisi.fi

SVÉDORSZÁG

| Kommerskollegium |
| --- |
| PO Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Tel.: (46-8) 690 48 00 |
| Fax: (46-8) 30 67 59 |
| E-mail: registrator@kommers.se |

Kommerskollegium

PO Box 6803

S-113 86 Stockholm

Tel.: (46-8) 690 48 00

Fax: (46-8) 30 67 59

E-mail: registrator@kommers.se

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

A II. mellékletben felsorolt áruk behozatala:

| Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform |
| --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House |
| West Precinct |
| Billingham TS23 2NF |
| United Kingdom |
| Tel.: (44-1642) 364 333 |
| Fax: (44-1642) 364 269 |
| E-mail: enquiries.ilb@berr.gsi.gov.uk |

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Import Licensing Branch

Queensway House

West Precinct

Billingham TS23 2NF

United Kingdom

Tel.: (44-1642) 364 333

Fax: (44-1642) 364 269

E-mail: enquiries.ilb@berr.gsi.gov.uk

A II. és III. mellékletben felsorolt áruk, valamint a 3. cikk (1) bekezdésében és a 4. cikk (1) bekezdésében hivatkozott, a II. mellékletben felsorolt áruk kivitele:

| Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform |
| --- |
| Export Control Organisation |
| 1 Victoria Street |
| London SW1H 0ET |
| United Kingdom |
| Tel. (44-20) 7215 2423 |
| Fax (44-20) 7215 0531 |
| E-mail: lu3.eca@berr.gsi.gov.uk |

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Export Control Organisation

1 Victoria Street

London SW1H 0ET

United Kingdom

Tel. (44-20) 7215 2423

Fax (44-20) 7215 0531

E-mail: lu3.eca@berr.gsi.gov.uk

B.   A Bizottság címe az értesítésekhez

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A.2. Crisis Response and Peace Building |
| CHAR 12/45 |
| B-1049 Brussels |
| Tel.: (32-2) 295 55 85 |
| Fax: (32-2) 299 08 73 |
| E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu.” |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A.2. Crisis Response and Peace Building

CHAR 12/45

B-1049 Brussels

Tel.: (32-2) 295 55 85

Fax: (32-2) 299 08 73

E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu.”

---

| 17.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/19

---

A BIZOTTSÁG 676/2008/EK RENDELETE

(2008. július 16.)

egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Ail de la Drôme (OFJ), Všestarská cibule (OEM), Slovenská bryndza (OFJ), Ajo Morado de Las Pedroñeras (OFJ), Gamoneu vagy Gamonedo (OEM), Alheira de Vinhais (OFJ), Presunto de Vinhais vagy Presunto Bísaro de Vinhais (OFJ)]

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Franciaország kérelmét az „Ail de la Drôme”, a Cseh Köztársaság kérelmét a „Všestarská cibule”, Szlovákia kérelmét a „Slovenská bryndza”, Spanyolország kérelmét az „Ajo Morado de Las Pedroñeras” és a „Gamoneu” vagy „Gamonedo”, valamint Portugália kérelmét az „Alheira de Vinhais” és a „Presunto de Vinhais” vagy „Presunto Bísaro de Vinhais” elnevezések bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Franciaország kérelmét az „Ail de la Drôme”, a Cseh Köztársaság kérelmét a „Všestarská cibule”, Szlovákia kérelmét a „Slovenská bryndza”, Spanyolország kérelmét az „Ajo Morado de Las Pedroñeras” és a „Gamoneu” vagy „Gamonedo”, valamint Portugália kérelmét az „Alheira de Vinhais” és a „Presunto de Vinhais” vagy „Presunto Bísaro de Vinhais” elnevezések bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezéseket be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezéseket be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletben szereplő elnevezések bejegyzésre kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 16-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A legutóbb a 417/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 125., 2008.5.9., 27. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 227., 2007.9.27., 20. o. (Ail de la Drôme), HL C 228., 2007.9.28., 18. o. (Všestarská cibule), HL C 232., 2007.10.4., 17. o. (Slovenská bryndza), HL C 233., 2007.10.5., 10. o. (Ajo Morado de Las Pedroñeras), HL C 236., 2007.10.9., 13. o. (Gamoneu vagy Gamonedo), HL C 236., 2007.10.9., 18. o. (Alheira de Vinhais), HL C 236., 2007.10.9., 10. o. (Presunto de Vinhais vagy Presunto Bísaro de Vinhais).

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.2. osztály   Hústermékek (főtt, sós, füstölt stb.)

PORTUGÁLIA

Alheira de Vinhais (OFJ)

Presunto de Vinhais vagy Presunto Bísaro de Vinhais (OFJ)

1.3. osztály   Sajtok

SPANYOLORSZÁG

Gamoneu vagy Gamonedo (OEM)

SZLOVÁKIA

Slovenská bryndza (OFJ)

1.6. osztály   Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva

CSEH KÖZTÁRSASÁG

Všestarská cibule (OEM)

SPANYOLORSZÁG

Ajo Morado de Las Pedroñeras (OFJ)

FRANCIAORSZÁG

Ail de la Drôme (OFJ)

---

| 17.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/21

---

A BIZOTTSÁG 677/2008/EK RENDELETE

(2008. július 16.)

a 616/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingensek keretében 2008. július havának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Brazíliából, a Thaiföldről és egyéb harmadik országokból származó baromfihústermékekre vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. június 4-i 616/2007/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 616/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 616/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeire vonatkozóan.

| (2) | 2008. július havának első hét napján a 2008. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(2)

2008. július havának első hét napján a 2008. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (3) | 2008. július havának első hét napján a 2008. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiségnél kisebb mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiséghez, |
| --- | --- |

(3)

2008. július havának első hét napján a 2008. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiségnél kisebb mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiséghez,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 616/2007/EK rendelet alapján a 2008. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan benyújtott, behozatali engedély iránti kérelmek esetében az e rendelet mellékletében szereplő odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

(2)   A melléklet meghatározza azokat a mennyiségeket, amelyekre a 616/2007/EK rendelet alapján nem nyújtottak be behozatali engedély iránti kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2009. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. július 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 16-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o. A 289/2007/EK rendelettel (HL L 78., 2007.3.17., 17. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 142., 2007.6.5., 3. o. Az 1549/2007/EK rendelettel (HL L 337., 2007.12.21, 75. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| A csoport száma | Tételszám | A 1.10.2008-31.12.2008 terjedő alidőszakra vonatkozóan benyújtott, behozatali engedély iránti kérelmek esetében alkalmazandó odaítélési együttható
  (%) | Az igénybe nem vett, a 1.1.2009-31.3.2009 terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó mennyiségek
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 1,512861 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 55 566 000 |
| 4 | 09.4214 | 15,583235 | — |
| 5 | 09.4215 | 29,741127 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 4 300 910 |
| 7 | 09.4217 | 2,883739 | — |
| 8 | 09.4218 | (1) | 6 807 600 |

A csoport száma

Tételszám

A 1.10.2008-31.12.2008 terjedő alidőszakra vonatkozóan benyújtott, behozatali engedély iránti kérelmek esetében alkalmazandó odaítélési együttható

(%)

Az igénybe nem vett, a 1.1.2009-31.3.2009 terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez hozzáadandó mennyiségek

(kg)

1

09.4211

1,512861

—

2

09.4212

(1)

55 566 000

4

09.4214

15,583235

—

5

09.4215

29,741127

—

6

09.4216

(2)

4 300 910

7

09.4217

2,883739

—

8

09.4218

(1)

6 807 600

---

(1)  Nem alkalmazható: a Bizottsághoz egyetlen engedélykérelmet sem továbbítottak.

(2)  Nem alkalmazható: a kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak.

---

| 17.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/23

---

A BIZOTTSÁG 678/2008/EK RENDELETE

(2008. július 16.)

az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 97. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni tálibokat illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2008. július 1-jén és 3-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

2008. július 1-jén és 3-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az e rendeletben foglalt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben foglalt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 16-án.

a Bizottság részéről

Eneko LANDÁBURU

külkapcsolatokért felelős főigazgató

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o. A legutóbb az 580/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 161., 2008.6.20., 25. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| (1) | A „Természetes személyek” pont a következő bejegyzésekkel egészül ki:






  „(a) | Ahmed Deghdegh (más néven Abd El Illah). Születési ideje: 1967.1.17. Születési helye: Anser, Wilaya (tartomány), Jijel, Algéria. Állampolgárság: algériai. Egyéb információk: a) az iszlám Maghreb-országokban az Al-Qaida szervezet vezetőségéhez tartozik. Különösen a szervezet pénzügyeivel foglalkozik; b) anyja neve: Zakia Chebira. Apja neve: Lakhdar. |
| --- | --- | --- |

(1)

A „Természetes személyek” pont a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„(a)

Ahmed Deghdegh (más néven Abd El Illah). Születési ideje: 1967.1.17. Születési helye: Anser, Wilaya (tartomány), Jijel, Algéria. Állampolgárság: algériai. Egyéb információk: a) az iszlám Maghreb-országokban az Al-Qaida szervezet vezetőségéhez tartozik. Különösen a szervezet pénzügyeivel foglalkozik; b) anyja neve: Zakia Chebira. Apja neve: Lakhdar.

| (b) | Yahia Djouadi (más néven a) Yahia Abou Ammar; b) Abou Ala). Születési ideje: 1967.1.1. Születési helye: M’Hamid, Wilaya (tartomány), Sidi Bel Abbes, Algéria. Állampolgárság: algériai. Egyéb információk: a) az iszlám Maghreb-országokban az Al-Qaida szervezet vezetőségéhez tartozik; b) 2008 júniusa óta Mali északi részén tartózkodik; c) anyja neve: Zohra Fares. Apja neve: Mohamed. |
| --- | --- |

(b)

Yahia Djouadi (más néven a) Yahia Abou Ammar; b) Abou Ala). Születési ideje: 1967.1.1. Születési helye: M’Hamid, Wilaya (tartomány), Sidi Bel Abbes, Algéria. Állampolgárság: algériai. Egyéb információk: a) az iszlám Maghreb-országokban az Al-Qaida szervezet vezetőségéhez tartozik; b) 2008 júniusa óta Mali északi részén tartózkodik; c) anyja neve: Zohra Fares. Apja neve: Mohamed.

| (c) | Salah Gasmi (más néven a) Abou Mohamed Salah; b) Bounouadher). Születési ideje: 1974.4.13. Születési helye: Zeribet El Oued, Wilaya (tartomány), Biskra, Algéria. Állampolgárság: algériai. Egyéb információk: a) az iszlám Maghreb-országokban az Al-Qaida szervezet vezetőségéhez tartozik. Különösen a szervezet propagandatevékenységével foglalkozik; b) 2008 júniusa óta Mali északi részén tartózkodik; c) anyja neve: Yamina Soltane. Apja neve: Abdelaziz. |
| --- | --- |

(c)

Salah Gasmi (más néven a) Abou Mohamed Salah; b) Bounouadher). Születési ideje: 1974.4.13. Születési helye: Zeribet El Oued, Wilaya (tartomány), Biskra, Algéria. Állampolgárság: algériai. Egyéb információk: a) az iszlám Maghreb-országokban az Al-Qaida szervezet vezetőségéhez tartozik. Különösen a szervezet propagandatevékenységével foglalkozik; b) 2008 júniusa óta Mali északi részén tartózkodik; c) anyja neve: Yamina Soltane. Apja neve: Abdelaziz.

| (d) | Abid Hammadou (más néven a) Abdelhamid Abou Zeid; b) Youcef Adel; c) Abou Abdellah). Születési ideje: 1965.12.12. Születési helye: Touggourt, Wilaya (tartomány), Ouargla, Algéria. Állampolgárság: algériai. Egyéb információk: a) az iszlám Maghreb-országokban az Al-Qaida szervezettel áll kapcsolatban. b) 2008 júniusa óta Mali északi részén tartózkodik; c) anyja neve: Fatma Hammadou. Apja neve: Benabes.” |
| --- | --- |

(d)

Abid Hammadou (más néven a) Abdelhamid Abou Zeid; b) Youcef Adel; c) Abou Abdellah). Születési ideje: 1965.12.12. Születési helye: Touggourt, Wilaya (tartomány), Ouargla, Algéria. Állampolgárság: algériai. Egyéb információk: a) az iszlám Maghreb-országokban az Al-Qaida szervezettel áll kapcsolatban. b) 2008 júniusa óta Mali északi részén tartózkodik; c) anyja neve: Fatma Hammadou. Apja neve: Benabes.”

| (2) | A „Természetes személyek” pontban a „Hamid Al-Ali (más néven a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Születési ideje: 1960.1.20. Állampolgárság: kuvaiti” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali (más néven a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Születési ideje: 1960.1.20. Állampolgárság: kuvaiti.” |
| --- | --- |

(2)

A „Természetes személyek” pontban a „Hamid Al-Ali (más néven a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Születési ideje: 1960.1.20. Állampolgárság: kuvaiti” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali (más néven a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Születési ideje: 1960.1.20. Állampolgárság: kuvaiti.”

| (3) | A „Természetes személyek” pontban a „Jaber Al-Jalamah (más néven a) Jaber Al-Jalahmah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Születési ideje: 1959.9.24. Állampolgárság: kuvaiti. Útlevélszáma: 101423404” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Jaber Abdallah Jaber Al-Jalahmah (más néven a) Jaber Al-Jalamah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Születési ideje: 1959.9.24. Állampolgárság: kuvaiti. Útlevélszáma: 101423404.” |
| --- | --- |

(3)

A „Természetes személyek” pontban a „Jaber Al-Jalamah (más néven a) Jaber Al-Jalahmah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Születési ideje: 1959.9.24. Állampolgárság: kuvaiti. Útlevélszáma: 101423404” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Jaber Abdallah Jaber Al-Jalahmah (más néven a) Jaber Al-Jalamah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Születési ideje: 1959.9.24. Állampolgárság: kuvaiti. Útlevélszáma: 101423404.”

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Európai Parlament

| 17.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/25

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

(2008. június 18.)

az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról

(2008/587/EK, Euratom)

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 195. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 107d. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament által 2008. április 22-én jóváhagyott határozattervezetre (1) és a 2008. június 18-án elfogadott állásfoglalásra és jóváhagyott módosításokra (2),

tekintettel a Bizottság véleményére,

a Tanács jóváhagyásával (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió alapjogi chartája az Unió polgárainak egyik alapvető jogaként ismeri el a megfelelő ügyintézéshez való jogot. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió alapjogi chartája az Unió polgárainak egyik alapvető jogaként ismeri el a megfelelő ügyintézéshez való jogot.

| (2) | Az ombudsman tevékenységének sikeressége érdekében alapvető fontosságú a polgároknak az ombudsmanba vetett abbéli bizalma, hogy alapos és pártatlan vizsgálatokat folytat le a hivatali visszásságok gyanújával kapcsolatos ügyekben. |
| --- | --- |

(2)

Az ombudsman tevékenységének sikeressége érdekében alapvető fontosságú a polgároknak az ombudsmanba vetett abbéli bizalma, hogy alapos és pártatlan vizsgálatokat folytat le a hivatali visszásságok gyanújával kapcsolatos ügyekben.

| (3) | Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani minden olyan lehetséges bizonytalanság kizárása érdekében, amely azzal kapcsolatban merül fel, hogy az ombudsman a hivatali visszásságok gyanúját érintő ügyekben alapos és pártatlan vizsgálatot képes folytatni. |
| --- | --- |

(3)

Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani minden olyan lehetséges bizonytalanság kizárása érdekében, amely azzal kapcsolatban merül fel, hogy az ombudsman a hivatali visszásságok gyanúját érintő ügyekben alapos és pártatlan vizsgálatot képes folytatni.

| (4) | Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani a jogi rendelkezések vagy az ítélkezési gyakorlat minden olyan lehetséges fejlődésének lehetővé tétele érdekében, amely az Európai Unió szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek a Bíróság előtti ügyekbe történő beavatkozására vonatkozik. |
| --- | --- |

(4)

Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani a jogi rendelkezések vagy az ítélkezési gyakorlat minden olyan lehetséges fejlődésének lehetővé tétele érdekében, amely az Európai Unió szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek a Bíróság előtti ügyekbe történő beavatkozására vonatkozik.

| (5) | Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani az olyan változások – különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozása – figyelembevétele érdekében, amelyek az elmúlt években az Európai Unió pénzügyi érdekei ellen elkövetett csalással szembeni küzdelem terén az európai intézmények vagy szervek szerepe tekintetében következtek be, hogy lehetővé váljon az ombudsman számára ezen intézmények vagy szervek értesítése a hatáskörükbe tartozó bármely információról. |
| --- | --- |

(5)

Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani az olyan változások – különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozása – figyelembevétele érdekében, amelyek az elmúlt években az Európai Unió pénzügyi érdekei ellen elkövetett csalással szembeni küzdelem terén az európai intézmények vagy szervek szerepe tekintetében következtek be, hogy lehetővé váljon az ombudsman számára ezen intézmények vagy szervek értesítése a hatáskörükbe tartozó bármely információról.

| (6) | Kívánatos lépéseket tenni annak érdekében, hogy az ombudsman számára lehetővé váljék a hasonló nemzeti vagy nemzetközi szintű intézményekkel, illetve az európai ombudsmanénál tágabb – például az emberi jogok védelmére kiterjedő – tevékenységi körrel rendelkező nemzeti vagy nemzetközi intézményekkel folytatott együttműködésének fejlesztése, mivel az ilyen jellegű együttműködés kedvezően járul hozzá az ombudsman tevékenységének nagyobb hatékonyságához. |
| --- | --- |

(6)

Kívánatos lépéseket tenni annak érdekében, hogy az ombudsman számára lehetővé váljék a hasonló nemzeti vagy nemzetközi szintű intézményekkel, illetve az európai ombudsmanénál tágabb – például az emberi jogok védelmére kiterjedő – tevékenységi körrel rendelkező nemzeti vagy nemzetközi intézményekkel folytatott együttműködésének fejlesztése, mivel az ilyen jellegű együttműködés kedvezően járul hozzá az ombudsman tevékenységének nagyobb hatékonyságához.

| (7) | Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 2002-ben hatályát vesztette, |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 2002-ben hatályát vesztette,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításai

A 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozat (4) a következőképpen módosul:

| 1. | Az első bevezető hivatkozásból „az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 20d. cikkének (4) bekezdésére” szavakat törölni kell. |
| --- | --- |

1.

Az első bevezető hivatkozásból „az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 20d. cikkének (4) bekezdésére” szavakat törölni kell.

| 2. | A harmadik preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „mivel az ombudsmannak, aki hivatalból is eljárhat, rendelkeznie kell a feladatai ellátásához szükséges valamennyi eszközzel; mivel e célból a közösségi intézmények és szervek az ombudsman kérelmére kötelesek a kért tájékoztatást számára megadni, az ombudsman titoktartási kötelezettségének sérelme nélkül; mivel a minősített információkhoz vagy dokumentumokhoz – különösen az 1049/2001/EK rendelet (5) 9. cikkének hatálya alá tartozó minősített dokumentumokhoz – való hozzáférés feltétele az érintett közösségi intézménynél vagy szervnél hatályban lévő biztonsági szabályok betartása; mivel a minősített információkat vagy dokumentumokat a 3. cikk (2) bekezdésének első albekezdésben említett módon átadó intézményeknek és szerveknek e minősítésről tájékoztatniuk kell az ombudsmant; mivel a 3. cikk (2) bekezdésének első albekezdésben meghatározott szabályok alkalmazása érdekében az ombudsman előre megállapodik az érintett intézményekkel és szervekkel a minősített információk vagy dokumentumok és a szakmai titoktartás hatálya alá tartozó egyéb információk kezelésének feltételeiről; mivel ha az ombudsman úgy találja, hogy a kért segítséget nem kapja meg, tájékoztatja erről az Európai Parlamentet, amely megteszi a megfelelő lépéseket; |
| --- | --- |

2.

A harmadik preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„mivel az ombudsmannak, aki hivatalból is eljárhat, rendelkeznie kell a feladatai ellátásához szükséges valamennyi eszközzel; mivel e célból a közösségi intézmények és szervek az ombudsman kérelmére kötelesek a kért tájékoztatást számára megadni, az ombudsman titoktartási kötelezettségének sérelme nélkül; mivel a minősített információkhoz vagy dokumentumokhoz – különösen az 1049/2001/EK rendelet (5) 9. cikkének hatálya alá tartozó minősített dokumentumokhoz – való hozzáférés feltétele az érintett közösségi intézménynél vagy szervnél hatályban lévő biztonsági szabályok betartása; mivel a minősített információkat vagy dokumentumokat a 3. cikk (2) bekezdésének első albekezdésben említett módon átadó intézményeknek és szerveknek e minősítésről tájékoztatniuk kell az ombudsmant; mivel a 3. cikk (2) bekezdésének első albekezdésben meghatározott szabályok alkalmazása érdekében az ombudsman előre megállapodik az érintett intézményekkel és szervekkel a minősített információk vagy dokumentumok és a szakmai titoktartás hatálya alá tartozó egyéb információk kezelésének feltételeiről; mivel ha az ombudsman úgy találja, hogy a kért segítséget nem kapja meg, tájékoztatja erről az Európai Parlamentet, amely megteszi a megfelelő lépéseket;

| 3. | Az 1. cikk (1) bekezdéséből „az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 20d. cikke (4) bekezdésének” szavakat törölni kell. |
| --- | --- |

3.

Az 1. cikk (1) bekezdéséből „az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 20d. cikke (4) bekezdésének” szavakat törölni kell.

| 4. | A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A közösségi intézmények és szervek kötelesek az ombudsman rendelkezésére bocsátani minden általa kért információt, továbbá biztosítani számára a vonatkozó iratokhoz történő hozzáférést. A minősített információkhoz vagy dokumentumokhoz – különösen az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének hatálya alá tartozó minősített dokumentumokhoz – való hozzáférés feltétele az érintett közösségi intézménynél vagy szervnél hatályban lévő biztonsági szabályok betartása.
  A minősített információkat vagy dokumentumokat az előző albekezdésben említett módon átadó intézményeknek és szerveknek e minősítésről tájékoztatniuk kell az ombudsmant.
  Az első albekezdésben meghatározott szabályok végrehajtása érdekében az ombudsmannak előre meg kell állapodnia az érintett intézményekkel és szervekkel a minősített információk vagy dokumentumok és a szakmai titoktartás hatálya alá tartozó egyéb információk kezelésének feltételeiről.
  Az érintett intézmények és szervek a tagállamokból származó, törvény vagy rendelet alapján titkosnak minősített dokumentumokhoz csak a tagállam előzetes jóváhagyásával biztosíthatnak hozzáférést.
  A tagállamokból származó más dokumentumokhoz is csak az érintett tagállam értesítését követően biztosítható hozzáférés.
  Az ombudsman a dokumentumok tartalmát a 4. cikknek megfelelően a fenti két eset egyikében sem hozhatja nyilvánosságra.
  A közösségi intézmények és szervek tisztviselői és alkalmazottai az ombudsman felhívására kötelesek tanúvallomást tenni; az említettek a személyzeti szabályzat vonatkozó szabályaihoz, különösen a hivatali titoktartási kötelezettségükhöz továbbra is kötve vannak.” |
| --- | --- |

4.

A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A közösségi intézmények és szervek kötelesek az ombudsman rendelkezésére bocsátani minden általa kért információt, továbbá biztosítani számára a vonatkozó iratokhoz történő hozzáférést. A minősített információkhoz vagy dokumentumokhoz – különösen az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének hatálya alá tartozó minősített dokumentumokhoz – való hozzáférés feltétele az érintett közösségi intézménynél vagy szervnél hatályban lévő biztonsági szabályok betartása.

A minősített információkat vagy dokumentumokat az előző albekezdésben említett módon átadó intézményeknek és szerveknek e minősítésről tájékoztatniuk kell az ombudsmant.

Az első albekezdésben meghatározott szabályok végrehajtása érdekében az ombudsmannak előre meg kell állapodnia az érintett intézményekkel és szervekkel a minősített információk vagy dokumentumok és a szakmai titoktartás hatálya alá tartozó egyéb információk kezelésének feltételeiről.

Az érintett intézmények és szervek a tagállamokból származó, törvény vagy rendelet alapján titkosnak minősített dokumentumokhoz csak a tagállam előzetes jóváhagyásával biztosíthatnak hozzáférést.

A tagállamokból származó más dokumentumokhoz is csak az érintett tagállam értesítését követően biztosítható hozzáférés.

Az ombudsman a dokumentumok tartalmát a 4. cikknek megfelelően a fenti két eset egyikében sem hozhatja nyilvánosságra.

A közösségi intézmények és szervek tisztviselői és alkalmazottai az ombudsman felhívására kötelesek tanúvallomást tenni; az említettek a személyzeti szabályzat vonatkozó szabályaihoz, különösen a hivatali titoktartási kötelezettségükhöz továbbra is kötve vannak.”

| 5. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  (1)   Az ombudsman és munkatársai – akikre az Európai Közösséget létrehozó szerződés 287. cikkét és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 194. cikkét alkalmazni kell – a vizsgálataik során megszerzett információkat vagy dokumentumokat nem tehetik közzé. A (2) bekezdés sérelme nélkül, különösen nem tehetnek közzé semmilyen minősített információt vagy az ombudsmannak átadott – különösen az 1049/2001/EK rendelet 9. cikke értelmében minősített dokumentumnak minősülő – dokumentumot, a személyes adatok védelmével kapcsolatos közösségi jogszabályok hatálya alá tartozó dokumentumot, valamint semmilyen információt, amely a panaszt benyújtó vagy az ügyben szereplő más személynek kárt okozhatna.
  (2)   Ha az ombudsman vizsgálata során olyan tényekről szerez tudomást, amelyek megítélése szerint felvetik a büntetőjogi érintettséget, erről haladéktalanul értesíti az illetékes nemzeti hatóságokat a tagállamoknak az Európai Közösségek melletti állandó képviseletén keresztül, és értesíti a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó, illetékes közösségi intézményt, szervet vagy szolgálatot, amennyiben az ügy annak hatáskörébe tartozik; adott esetben az ombudsman értesíti azt a közösségi intézményt vagy szervet is, amelyhez az érintett tisztviselő vagy alkalmazott tartozik, és amely alkalmazhatja az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 18. cikkének második bekezdését. Az ombudsman olyan tényekről is tájékoztathatja az érintett közösségi intézményt vagy szervet, amelyek valamely tisztviselőjének vagy alkalmazottjának a magatartását fegyelmi szempontból kérdőjelezik meg.” |
| --- | --- |

5.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

(1)   Az ombudsman és munkatársai – akikre az Európai Közösséget létrehozó szerződés 287. cikkét és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 194. cikkét alkalmazni kell – a vizsgálataik során megszerzett információkat vagy dokumentumokat nem tehetik közzé. A (2) bekezdés sérelme nélkül, különösen nem tehetnek közzé semmilyen minősített információt vagy az ombudsmannak átadott – különösen az 1049/2001/EK rendelet 9. cikke értelmében minősített dokumentumnak minősülő – dokumentumot, a személyes adatok védelmével kapcsolatos közösségi jogszabályok hatálya alá tartozó dokumentumot, valamint semmilyen információt, amely a panaszt benyújtó vagy az ügyben szereplő más személynek kárt okozhatna.

(2)   Ha az ombudsman vizsgálata során olyan tényekről szerez tudomást, amelyek megítélése szerint felvetik a büntetőjogi érintettséget, erről haladéktalanul értesíti az illetékes nemzeti hatóságokat a tagállamoknak az Európai Közösségek melletti állandó képviseletén keresztül, és értesíti a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó, illetékes közösségi intézményt, szervet vagy szolgálatot, amennyiben az ügy annak hatáskörébe tartozik; adott esetben az ombudsman értesíti azt a közösségi intézményt vagy szervet is, amelyhez az érintett tisztviselő vagy alkalmazott tartozik, és amely alkalmazhatja az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 18. cikkének második bekezdését. Az ombudsman olyan tényekről is tájékoztathatja az érintett közösségi intézményt vagy szervet, amelyek valamely tisztviselőjének vagy alkalmazottjának a magatartását fegyelmi szempontból kérdőjelezik meg.”

| 6. | A következő 4a. cikk kerül beillesztésre:
  „4a. cikk
  Az ombudsman és munkatársai a 4. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket az 1049/2001/EK rendeletben foglalt feltételeknek és korlátozásoknak megfelelően kezelik.” |
| --- | --- |

6.

A következő 4a. cikk kerül beillesztésre:

„4a. cikk

Az ombudsman és munkatársai a 4. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket az 1049/2001/EK rendeletben foglalt feltételeknek és korlátozásoknak megfelelően kezelik.”

| 7. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  (1)   Az ombudsman – amennyiben ezzel eljárása eredményességét fokozhatja, és a panaszosok jogainak és érdekeinek megfelelőbb védelmét elősegítheti – együttműködhet egyes tagállamok azonos típusú szerveivel, ha tiszteletben tartja az alkalmazandó nemzeti jog rendelkezéseit. Az ombudsman ezen az úton nem kérhet betekintést olyan dokumentumokba, melyekhez a 3. cikk alapján nem férhet hozzá.
  (2)   Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 195. cikkében és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 107d. cikkében foglalt feladatkörén belül és más intézmények és szervek tevékenységének megkettőzése nélkül az ombudsman ugyanezen feltételek mellett együttműködhet a tagállamoknak az alapvető jogok előmozdításáért és védelméért felelős intézményeivel és szerveivel.” |
| --- | --- |

7.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

(1)   Az ombudsman – amennyiben ezzel eljárása eredményességét fokozhatja, és a panaszosok jogainak és érdekeinek megfelelőbb védelmét elősegítheti – együttműködhet egyes tagállamok azonos típusú szerveivel, ha tiszteletben tartja az alkalmazandó nemzeti jog rendelkezéseit. Az ombudsman ezen az úton nem kérhet betekintést olyan dokumentumokba, melyekhez a 3. cikk alapján nem férhet hozzá.

(2)   Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 195. cikkében és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 107d. cikkében foglalt feladatkörén belül és más intézmények és szervek tevékenységének megkettőzése nélkül az ombudsman ugyanezen feltételek mellett együttműködhet a tagállamoknak az alapvető jogok előmozdításáért és védelméért felelős intézményeivel és szerveivel.”

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése után tizennégy nappal lép hatályba.

Kelt Strasbourgban, 2008. június 18-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

1

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

2

(3)  A Tanács 2008. június 12-i határozata.

3

(4)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).”

5

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 17.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/28

---

A TANÁCS 2008/588/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2008. július 15.)

az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát, amelynek III. fejezete tartalmazza az elterjedés elleni küzdelem érdekében az Európai Unióban és harmadik országokban egyaránt meghozandó intézkedések listáját. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát, amelynek III. fejezete tartalmazza az elterjedés elleni küzdelem érdekében az Európai Unióban és harmadik országokban egyaránt meghozandó intézkedések listáját.

| (2) | Az EU aktívan hajtja végre ezt a stratégiát, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a többoldalú intézmények – mint például az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezetének (CTBTO) ideiglenes technikai titkársága – által végrehajtott egyedi projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosítása révén. |
| --- | --- |

(2)

Az EU aktívan hajtja végre ezt a stratégiát, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a többoldalú intézmények – mint például az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezetének (CTBTO) ideiglenes technikai titkársága – által végrehajtott egyedi projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosítása révén.

| (3) | A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről szóló 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont szorgalmazta – többek között – az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) aláírásának és megerősítésének előmozdítását. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről szóló 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont szorgalmazta – többek között – az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) aláírásának és megerősítésének előmozdítását.

| (4) | A CTBT aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtása céljából – a CTBTO létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott előkészítő bizottságot. |
| --- | --- |

(4)

A CTBT aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtása céljából – a CTBTO létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott előkészítő bizottságot.

| (5) | A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia fontos célkitűzései. E tekintetben a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által 2006 októberében végrehajtott nukleáris kísérlet ismételten felhívta a figyelmet a CTBT mielőbbi hatálybalépésének fontosságára és a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszere meggyorsított kiépítésének és megerősítésének szükségességére. |
| --- | --- |

(5)

A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia fontos célkitűzései. E tekintetben a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által 2006 októberében végrehajtott nukleáris kísérlet ismételten felhívta a figyelmet a CTBT mielőbbi hatálybalépésének fontosságára és a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszere meggyorsított kiépítésének és megerősítésének szükségességére.

| (6) | A CTBTO előkészítő bizottsága elvállalta annak meghatározását, hogy ellenőrzési rendszerüket miként lehetne a legmegfelelőbb módon megerősíteni többek között a nemesgázokra vonatkozó monitoring terén való kapacitásfejlesztés és az aláíró államoknak az ellenőrzési rendszer végrehajtásába történő teljes mértékű bevonására irányuló erőfeszítések révén. Ezért az előkészítő bizottságot meg kell bízni ezen együttes fellépés technikai végrehajtásával. |
| --- | --- |

(6)

A CTBTO előkészítő bizottsága elvállalta annak meghatározását, hogy ellenőrzési rendszerüket miként lehetne a legmegfelelőbb módon megerősíteni többek között a nemesgázokra vonatkozó monitoring terén való kapacitásfejlesztés és az aláíró államoknak az ellenőrzési rendszer végrehajtásába történő teljes mértékű bevonására irányuló erőfeszítések révén. Ezért az előkészítő bizottságot meg kell bízni ezen együttes fellépés technikai végrehajtásával.

| (7) | A fentiekre figyelemmel a Tanács elfogadta a 2006/243/KKBP együttes fellépést (2), és azt követően a 2007/468/KKBP együttes fellépést (3), amelyek a CTBTO előkészítő bizottságának a képzés és a létrehozás terén, illetve a monitoring- és ellenőrzési rendszere kapacitásának megerősítése érdekében, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról szólnak. Ezen uniós támogatást folytatni kell, |
| --- | --- |

(7)

A fentiekre figyelemmel a Tanács elfogadta a 2006/243/KKBP együttes fellépést (2), és azt követően a 2007/468/KKBP együttes fellépést (3), amelyek a CTBTO előkészítő bizottságának a képzés és a létrehozás terén, illetve a monitoring- és ellenőrzési rendszere kapacitásának megerősítése érdekében, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról szólnak. Ezen uniós támogatást folytatni kell,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

(1)   A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia egyes elemeinek folyamatos és gyakorlati végrehajtásának biztosítása céljából az EU támogatja az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete CTBTO előkészítő bizottságának tevékenységeit az alábbi célkitűzések elérése érdekében:

| a) | a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszere képességeinek megerősítése, beleértve a radionuklidok érzékelését; |
| --- | --- |

a)

a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszere képességeinek megerősítése, beleértve a radionuklidok érzékelését;

| b) | a CTBT aláíró államainak a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségeik teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételből fakadó előnyök teljes mértékű kihasználását célzó kapacitásának megerősítése. |
| --- | --- |

b)

a CTBT aláíró államainak a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségeik teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételből fakadó előnyök teljes mértékű kihasználását célzó kapacitásának megerősítése.

(2)   Az Európai Unió által támogatandó projektek különös célkitűzései a következők:

| a) | az esetleges nukleáris robbantások észlelése és azonosítása érdekében folytatott, nemesgázokra vonatkozó monitoring és ellenőrzés terén való, a CTBTO előkészítő bizottság által végzett kapacitásfejlesztés további támogatása; |
| --- | --- |

a)

az esetleges nukleáris robbantások észlelése és azonosítása érdekében folytatott, nemesgázokra vonatkozó monitoring és ellenőrzés terén való, a CTBTO előkészítő bizottság által végzett kapacitásfejlesztés további támogatása;

| b) | az afrikai országoknak nyújtott technikai segítség, amelynek célja, hogy az aláíró államokat teljes mértékben bevonják a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszerébe; |
| --- | --- |

b)

az afrikai országoknak nyújtott technikai segítség, amelynek célja, hogy az aláíró államokat teljes mértékben bevonják a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszerébe;

E projekteket a CTBT valamennyi aláíró államának javára kell végrehajtani.

A projektek részletes leírását a melléklet tartalmazza.

2. cikk

(1)   Az elnökség, amelynek munkáját a Tanács főtitkára/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője (a továbbiakban: főtitkár/főképviselő) segíti, felelős ezen együttes fellépés végrehajtásáért. E munkába a Bizottságot teljes mértékben be kell vonni.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtásáról a CTBTO előkészítő bizottsága gondoskodik. A CTBTO előkészítő bizottsága ezt a feladatot az elnökség munkáját segítő főtitkár/főképviselő ellenőrzése mellett végzi. A főtitkár/főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat a CTBTO előkészítő bizottságával.

(3)   Az elnökség, a főtitkár/főképviselő és a Bizottság hatáskörüknek megfelelően rendszeresen tájékoztatják egymást a projektekről.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 2 316 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.

(3)   A Bizottság felügyeli a (2) bekezdésben említett, támogatás formájában megvalósuló kiadás megfelelő kezelését. A Bizottság e célból finanszírozási megállapodást köt a CTBTO előkészítő bizottságával. A finanszírozási megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a CTBTO előkészítő bizottságának – a hozzájárulás mértékének megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.

(4)   A Bizottság ezen együttes fellépés hatálybalépését követően a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás mihamarabbi megkötésére törekszik. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

Az elnökség, amelynek munkáját a főtitkár/főképviselő segíti, a CTBTO előkészítő bizottsága által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak ezen együttes fellépés végrehajtásáról. E jelentések szolgálnak alapul a Tanács által végzendő értékeléshez. A Bizottságot teljes mértékben be kell vonni. A Bizottság tájékoztatást ad az ezen együttes fellépés végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

Ez az együttes fellépés elfogadásának napján lép hatályba.

Ez az együttes fellépés 18 hónappal a Bizottság és a CTBTO előkészítő bizottsága közötti finanszírozási megállapodás megkötésének napját követően hatályát veszti, vagy 6 hónap elteltével, ha ezen időpontot megelőzően nem került sor a finanszírozási megállapodás megkötésére.

6. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. BARNIER

---

(1)  HL L 302., 2003.11.20., 34. o.

1

(2)  HL L 88., 2006.3.25., 68. o.

2

(3)  HL L 176., 2007.7.6., 31. o.

3

---

MELLÉKLET

Uniós támogatás a CTBTO előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeihez

I.   BEVEZETÉS

Alapvető a CTBT hatálybalépését követő végrehajtásának előkészítésében, hogy egy jól működő monitoring- és ellenőrzési rendszert építsenek ki a CTBTO előkészítő bizottsága számára. A nemesgázok monitoringjának terén való, a CTBTO előkészítő bizottság által végzett kapacitásfejlesztés fontos eszköz annak megítélésében, hogy egy észlelt robbanás esetében nukleáris kísérletet hajtottak-e végre. Ezenfelül a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszerének működőképessége és teljesítménye a CTBT valamennyi aláíró államának hozzájárulásától függ. Fontos lehetővé tenni ezért azt, hogy az aláíró államok teljeskörűen részt vehessenek a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszerében és hozzájárulhassanak ahhoz.

A javaslat a további két összetevőre épül:

| a) | a nemesgázok monitoringja; |
| --- | --- |

a)

a nemesgázok monitoringja;

| b) | technikai segítségnyújtás. |
| --- | --- |

b)

technikai segítségnyújtás.

II.   A PROJEKTEK LEÍRÁSA

1.   A nemesgázok monitoringjával kapcsolatos projektelem: radioaktív xenonra vonatkozó mérések és adatelemzés a CTBTO-nak a nemesgázok ellenőrzésére szolgáló rendszer végrehajtásában való támogatása céljából

Háttér:

| 1. | A 2006. október 9-i KNDK-beli esetet követően különböző csoportok által jelentett, nemesgázokra vonatkozó mérési adatok bebizonyították a radioaktív xenonra vonatkozó mérések megvalósíthatóságát és az ezen adatok ellenőrzési célokra történő felhasználhatóságát. Továbbra is jelentős kutatásokra van azonban szükség az e technológiában rejlő, CTBT-célokra fordítható potenciál teljes körű meghatározásához. |
| --- | --- |

1.

A 2006. október 9-i KNDK-beli esetet követően különböző csoportok által jelentett, nemesgázokra vonatkozó mérési adatok bebizonyították a radioaktív xenonra vonatkozó mérések megvalósíthatóságát és az ezen adatok ellenőrzési célokra történő felhasználhatóságát. Továbbra is jelentős kutatásokra van azonban szükség az e technológiában rejlő, CTBT-célokra fordítható potenciál teljes körű meghatározásához.

| 2. | A nemzetközi nemesgázkísérletben (INGE) az elmúlt nyolc év során szerzett eredmények egyértelműen azt mutatták, hogy a radioaktív xenon hátterének kérdése jóval összetettebb, mint ahogyan azt eredetileg gondolták. Kezdetben valóban olyan előre nem látott antropogén forrásokat azonosítottak, mint például az orvosi alkalmazások céljára radioaktív izotópokat gyártó létesítmények. Egyes ilyen létesítmények a CTBT megtárgyalását követően kezdték meg működésüket. Még teljeskörűen számba kell venni a radioaktív xenon forrásait. E kérdéshez kapcsolódik a légköri xenon aktivitásának, háttér-koncentrációjának változása helytől, összetételtől és időtől függően. |
| --- | --- |

2.

A nemzetközi nemesgázkísérletben (INGE) az elmúlt nyolc év során szerzett eredmények egyértelműen azt mutatták, hogy a radioaktív xenon hátterének kérdése jóval összetettebb, mint ahogyan azt eredetileg gondolták. Kezdetben valóban olyan előre nem látott antropogén forrásokat azonosítottak, mint például az orvosi alkalmazások céljára radioaktív izotópokat gyártó létesítmények. Egyes ilyen létesítmények a CTBT megtárgyalását követően kezdték meg működésüket. Még teljeskörűen számba kell venni a radioaktív xenon forrásait. E kérdéshez kapcsolódik a légköri xenon aktivitásának, háttér-koncentrációjának változása helytől, összetételtől és időtől függően.

| 3. | A 2007/468/KKBP tanácsi együttes fellépés (a CTBTO-második együttes fellépés) célja az volt, hogy a világ számos pontján meghatározott időszakokban tanulmányozza és mérje a xenonhátteret. A CTBTO-második együttes fellépés a források hatására, a légköri terjedésre, valamint a regionális meteorológiai körülmények hatására vonatkozó ismereteknek és e jelenségek megértésének javítását célozta. A méréseket jelenleg az ismert antropogén forrásoktól – például atomerőművektől vagy radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményektől – különféle távolságokra végzik. A CTBTO második együttes fellépés eredményeit a hatékony nemesgáz érzékelő rendszerek által végzett nemesgázmérések osztályozása módszereinek továbbfejlesztésére és érvényesítésére kell felhasználni. |
| --- | --- |

3.

A 2007/468/KKBP tanácsi együttes fellépés (a CTBTO-második együttes fellépés) célja az volt, hogy a világ számos pontján meghatározott időszakokban tanulmányozza és mérje a xenonhátteret. A CTBTO-második együttes fellépés a források hatására, a légköri terjedésre, valamint a regionális meteorológiai körülmények hatására vonatkozó ismereteknek és e jelenségek megértésének javítását célozta. A méréseket jelenleg az ismert antropogén forrásoktól – például atomerőművektől vagy radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményektől – különféle távolságokra végzik. A CTBTO második együttes fellépés eredményeit a hatékony nemesgáz érzékelő rendszerek által végzett nemesgázmérések osztályozása módszereinek továbbfejlesztésére és érvényesítésére kell felhasználni.

Az új projekt célkitűzései:

| 4. | A CTBTO második együttes fellépés keretében folytatott tevékenységeket közvetlenül követő intézkedésként a CTBTO most egy átfogóbb, globális mérési kampányt javasol. A kampány középpontjában a radioaktív xenon helyi forrásai által a radioaktív xenon koncentrációjának az eloszlására és időbeni változékonyságára gyakorolt hatás vizsgálata áll majd. A projekt célja a következő célkitűzések megvalósítása:






  — | A globális xenonháttérre vonatkozó ismeretek kiegészítése hosszabb és ezáltal reprezentatívabb ideig végzett mérések révén. Ez a regionális és szezonális terjedési meteorológiai modellek hatásának megvizsgálásához szükséges. |
| --- | --- | --- |

4.

A CTBTO második együttes fellépés keretében folytatott tevékenységeket közvetlenül követő intézkedésként a CTBTO most egy átfogóbb, globális mérési kampányt javasol. A kampány középpontjában a radioaktív xenon helyi forrásai által a radioaktív xenon koncentrációjának az eloszlására és időbeni változékonyságára gyakorolt hatás vizsgálata áll majd. A projekt célja a következő célkitűzések megvalósítása:

—

A globális xenonháttérre vonatkozó ismeretek kiegészítése hosszabb és ezáltal reprezentatívabb ideig végzett mérések révén. Ez a regionális és szezonális terjedési meteorológiai modellek hatásának megvizsgálásához szükséges.

| — | Az empirikus adatokkal való kiegészítés révén jobban megértetni a nemesgázok ellenőrzését szolgáló rendszer teljesítményét, és hogy segítsen megérteni annak erős és gyenge pontjait, különösen a tekintetben, hogy a nemesgázok kimutatása hogyan függ össze a nemzetközi monitoringrendszer (IMS) más technológiáival és légköri terjedési számításaival. Értékes alapot nyújthat továbbá a nemesgázokra irányuló monitoringképesség hálózaton keresztüli lehetséges megvalósításához a CTBT jegyzőkönyvében említettek szerint. |
| --- | --- |

—

Az empirikus adatokkal való kiegészítés révén jobban megértetni a nemesgázok ellenőrzését szolgáló rendszer teljesítményét, és hogy segítsen megérteni annak erős és gyenge pontjait, különösen a tekintetben, hogy a nemesgázok kimutatása hogyan függ össze a nemzetközi monitoringrendszer (IMS) más technológiáival és légköri terjedési számításaival. Értékes alapot nyújthat továbbá a nemesgázokra irányuló monitoringképesség hálózaton keresztüli lehetséges megvalósításához a CTBT jegyzőkönyvében említettek szerint.

| — | Xenon-mérőberendezések és a logisztika különböző környezeti viszonyok közötti tesztelése. A rendelkezésre álló xenonmérőrendszerek (a svéd SAUNA- és a francia SPALAX-rendszerek) fejlett potenciállal bírnak a nehéz körülmények között történő szállítás és telepítés szempontjából. Több tapasztalat szükséges azonban ahhoz, hogy megtudjuk, hogy hogyan és milyen körülmények között telepíthetők e rendszerek, valamint hogy milyen logisztikai és technikai segítségre van szükség. |
| --- | --- |

—

Xenon-mérőberendezések és a logisztika különböző környezeti viszonyok közötti tesztelése. A rendelkezésre álló xenonmérőrendszerek (a svéd SAUNA- és a francia SPALAX-rendszerek) fejlett potenciállal bírnak a nehéz körülmények között történő szállítás és telepítés szempontjából. Több tapasztalat szükséges azonban ahhoz, hogy megtudjuk, hogy hogyan és milyen körülmények között telepíthetők e rendszerek, valamint hogy milyen logisztikai és technikai segítségre van szükség.

Előnyök:

| 5. | Az ellenőrzési rendszer a következő előnyökkel jár:






  — | A radioaktív xenon hátterével kapcsolatos több tapasztalatszerzés a mért, ismert antropogénforrásoktól különféle távolságokra. |
| --- | --- | --- |

5.

Az ellenőrzési rendszer a következő előnyökkel jár:

—

A radioaktív xenon hátterével kapcsolatos több tapasztalatszerzés a mért, ismert antropogénforrásoktól különféle távolságokra.

| — | Esetleges további adatszerzés a radioaktív xenon forrásainak globális számbavételéhez. |
| --- | --- |

—

Esetleges további adatszerzés a radioaktív xenon forrásainak globális számbavételéhez.

| — | Az adatelemzésre és -értelmezésre vonatkozó módszer továbbfejlesztésének és érvényesítésének támogatása az IMS-hálózatban. |
| --- | --- |

—

Az adatelemzésre és -értelmezésre vonatkozó módszer továbbfejlesztésének és érvényesítésének támogatása az IMS-hálózatban.

| — | A légköri terjedési modellezés továbbfejlesztése és érvényesítése különböző szinteken és különböző földrajzi területeken. |
| --- | --- |

—

A légköri terjedési modellezés továbbfejlesztése és érvényesítése különböző szinteken és különböző földrajzi területeken.

| — | A helyi együttműködő intézmények ösztönzése és támogatása arra irányulóan, hogy részt vegyenek a nemzetközi nemesgázkísérletben és hozzájáruljanak ahhoz a nemzeti xenonérzékelő-rendszerek általi nyomon követés révén, hogy helyi állomásüzemeltetőket képezzenek és hogy megkönnyítsék a rendszer elindítását. |
| --- | --- |

—

A helyi együttműködő intézmények ösztönzése és támogatása arra irányulóan, hogy részt vegyenek a nemzetközi nemesgázkísérletben és hozzájáruljanak ahhoz a nemzeti xenonérzékelő-rendszerek általi nyomon követés révén, hogy helyi állomásüzemeltetőket képezzenek és hogy megkönnyítsék a rendszer elindítását.

| — | Olyan területek azonosítása, ahol a hálózat teljesítményét szezonális meteorológiai viszonyok befolyásolhatják. |
| --- | --- |

—

Olyan területek azonosítása, ahol a hálózat teljesítményét szezonális meteorológiai viszonyok befolyásolhatják.

Leírás

| 6. | A projekten belül két – lehetőleg különféle érzékelési módszert alkalmazó – xenonmérőrendszer megvásárlását tervezik. A rendszerek – az igény szerint egy szállítókonténerben található masszív mobil egység és egy kulcsrakész egység – már létező és rendelkezésre álló technológiákat alkalmaznak majd. A rendszerrel kapcsolatos beszerzésekkel párhuzamosan helyszíni látogatásokra kerül sor az infrastruktúra ellenőrzése és a mérési kampány előkészítése céljából. A helyszínek megválasztása és a mérések időtartama az ideiglenes technikai titkárság által az előkészítő szakaszban végzendő részletes meteorológiai vizsgálatokra épül majd. A helyszínválasztás kritériumai továbbá az együttműködő helyi intézmények rendelkezésre állásán, a logisztikán és a meteorológiai feltételeken alapulnak majd. Az előkészítő szakasz a tervek szerint 3–6 hónap. |
| --- | --- |

6.

A projekten belül két – lehetőleg különféle érzékelési módszert alkalmazó – xenonmérőrendszer megvásárlását tervezik. A rendszerek – az igény szerint egy szállítókonténerben található masszív mobil egység és egy kulcsrakész egység – már létező és rendelkezésre álló technológiákat alkalmaznak majd. A rendszerrel kapcsolatos beszerzésekkel párhuzamosan helyszíni látogatásokra kerül sor az infrastruktúra ellenőrzése és a mérési kampány előkészítése céljából. A helyszínek megválasztása és a mérések időtartama az ideiglenes technikai titkárság által az előkészítő szakaszban végzendő részletes meteorológiai vizsgálatokra épül majd. A helyszínválasztás kritériumai továbbá az együttműködő helyi intézmények rendelkezésre állásán, a logisztikán és a meteorológiai feltételeken alapulnak majd. Az előkészítő szakasz a tervek szerint 3–6 hónap.

| 7. | A központban végzett tesztüzemelés rövid időszakát követően a két rendszert a kiválasztott helyszínekre szállítják a radioaktív xenonnak egy 6–12 hónapos reprezentatív időszakban történő mérése céljából. A rendszereket a rendszer szállítója telepíti, kalibrálja és helyezi üzembe. A mérések idejére helyi személyzetet alkalmaznak, és képzésben részesítik őket annak érdekében, hogy el tudják látni a rendszer napi üzemeltetését és karbantartását. A mérések befejezését követően a rendszereket visszajuttatják az ideiglenes technikai titkársághoz. |
| --- | --- |

7.

A központban végzett tesztüzemelés rövid időszakát követően a két rendszert a kiválasztott helyszínekre szállítják a radioaktív xenonnak egy 6–12 hónapos reprezentatív időszakban történő mérése céljából. A rendszereket a rendszer szállítója telepíti, kalibrálja és helyezi üzembe. A mérések idejére helyi személyzetet alkalmaznak, és képzésben részesítik őket annak érdekében, hogy el tudják látni a rendszer napi üzemeltetését és karbantartását. A mérések befejezését követően a rendszereket visszajuttatják az ideiglenes technikai titkársághoz.

| 8. | A mérések helyszínéül szolgáló országok érintett intézményeivel a projekt végrehajtásának valamennyi vetületében szoros együttműködést és közreműködést kell kialakítani. Az ideiglenes technikai titkárság kérni fogja továbbá az európai uniós tagállamok konkrét területekkel foglalkozó intézményeinek közreműködését, például a laboratóriumi munkák, minőség-ellenőrzés, logisztika és légköri terjedéssel foglalkozó tanulmányok területén. |
| --- | --- |

8.

A mérések helyszínéül szolgáló országok érintett intézményeivel a projekt végrehajtásának valamennyi vetületében szoros együttműködést és közreműködést kell kialakítani. Az ideiglenes technikai titkárság kérni fogja továbbá az európai uniós tagállamok konkrét területekkel foglalkozó intézményeinek közreműködését, például a laboratóriumi munkák, minőség-ellenőrzés, logisztika és légköri terjedéssel foglalkozó tanulmányok területén.

| 9. | Az adatokat az ideiglenes technikai titkárság fogja elemezni. A projekt lezárásakor munkaértekezletre kerül majd sor az eredmények értékelése céljából. |
| --- | --- |

9.

Az adatokat az ideiglenes technikai titkárság fogja elemezni. A projekt lezárásakor munkaértekezletre kerül majd sor az eredmények értékelése céljából.

2.   A technikai segítségnyújtással kapcsolatos projektelem: az afrikai aláíró államok bevonása a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszerének végrehajtásában történő teljes körű részvételük és az ahhoz való hozzájárulásuk érdekében

Háttér:

| 1. | Más fegyverzetellenőrző rendszerekhez képest a CTBT ellenőrzési rendszerének egyedülálló vonása, hogy a részt vevő államoknak valós időben és közvetlenül nyújt helytálló információt. A nemzetközi monitoringrendszer (IMS) és a nemzetközi adatközpont (IDC) adatait és termékeit valamennyi aláíró állam rendelkezésére bocsátják. Az ideiglenes technikai titkárság jelenleg 96 aláíró államban több mint 840 jogosult felhasználónak biztosít adatokat és termékeket. |
| --- | --- |

1.

Más fegyverzetellenőrző rendszerekhez képest a CTBT ellenőrzési rendszerének egyedülálló vonása, hogy a részt vevő államoknak valós időben és közvetlenül nyújt helytálló információt. A nemzetközi monitoringrendszer (IMS) és a nemzetközi adatközpont (IDC) adatait és termékeit valamennyi aláíró állam rendelkezésére bocsátják. Az ideiglenes technikai titkárság jelenleg 96 aláíró államban több mint 840 jogosult felhasználónak biztosít adatokat és termékeket.

| 2. | Bár az elmúlt két évben jelentősen nőtt azon fejlődő országok száma, amelyek érdeklődést mutattak egy nemzeti adatközpont létrehozása iránt (a részvevők száma mintegy 20 %-kal nőtt) sok fejlődő ország még mindig nem rendelkezik teljes körű hozzáféréssel a CTBTO rendszeréhez. Ez különösen az afrikai régióban figyelhető meg, ahol továbbra is alacsony a nemzeti adatközpontot létrehozó államok, valamint a biztonságos aláírói hozzáférések száma. |
| --- | --- |

2.

Bár az elmúlt két évben jelentősen nőtt azon fejlődő országok száma, amelyek érdeklődést mutattak egy nemzeti adatközpont létrehozása iránt (a részvevők száma mintegy 20 %-kal nőtt) sok fejlődő ország még mindig nem rendelkezik teljes körű hozzáféréssel a CTBTO rendszeréhez. Ez különösen az afrikai régióban figyelhető meg, ahol továbbra is alacsony a nemzeti adatközpontot létrehozó államok, valamint a biztonságos aláírói hozzáférések száma.

| 3. | A javasolt technikai segítségnyújtási tevékenységek célja, hogy megkönnyítsék az afrikai államok fokozott részvételét a CTBT ellenőrzési rendszerében, valamint hogy ezen államok is élvezhessék annak tudományos előnyeit. Az esetleges felhasználókat megfelelő technikai háttérrel kell ellátni ahhoz, hogy adatokat és termékeket tudjanak lekérni és azokat felhasználni. E háttérnek magában kell foglalnia az IDC és az IMS alapvető funkcióit, valamint az IMS-adatok és IDC-termékek felhasználásához kapcsolódó tudományos alkalmazásokat. Mindezt leginkább hosszú távú képzések révén lehet megvalósítani. |
| --- | --- |

3.

A javasolt technikai segítségnyújtási tevékenységek célja, hogy megkönnyítsék az afrikai államok fokozott részvételét a CTBT ellenőrzési rendszerében, valamint hogy ezen államok is élvezhessék annak tudományos előnyeit. Az esetleges felhasználókat megfelelő technikai háttérrel kell ellátni ahhoz, hogy adatokat és termékeket tudjanak lekérni és azokat felhasználni. E háttérnek magában kell foglalnia az IDC és az IMS alapvető funkcióit, valamint az IMS-adatok és IDC-termékek felhasználásához kapcsolódó tudományos alkalmazásokat. Mindezt leginkább hosszú távú képzések révén lehet megvalósítani.

| 4. | A projekt részeként ezért annak időtartama alatt az ideiglenes technikai titkárság által tartósan alkalmazott technikai szakértők töltik be a regionális fókuszpontok szerepét minden egyes kedvezményezett államban. A lehetőségektől függően célirányos képzésben és technikai segítségnyújtásban részesülnek a kedvezményezett államok, amelyeknek a nemzeti adatközpontok és biztonságos fiókok létrehozásával, valamint a rendszer tudományos előnyeivel kapcsolatos konkrét szükségleteit előzőleg megállapítják és értékelik. Azokat a kiválasztott afrikai aláíró államokat, amelyek még nem erősítették meg a CTBT-t, szintén bevonják a projektbe. A kedvezményezett államokban a fókuszpontok valamennyi tevékenységét az ideiglenes technikai titkársággal szorosan összehangolva és annak támogatásával kell végezni a projekt keretében nyújtott képzés és technikai segítség hatékonyságának és tartósságának biztosítása érdekében, valamint a 2006/243/KKBP együttes fellépés (a CTBTO-ról szóló első együttes fellépés) alapján végzett tevékenységekkel való megfelelő harmonizáció céljából. |
| --- | --- |

4.

A projekt részeként ezért annak időtartama alatt az ideiglenes technikai titkárság által tartósan alkalmazott technikai szakértők töltik be a regionális fókuszpontok szerepét minden egyes kedvezményezett államban. A lehetőségektől függően célirányos képzésben és technikai segítségnyújtásban részesülnek a kedvezményezett államok, amelyeknek a nemzeti adatközpontok és biztonságos fiókok létrehozásával, valamint a rendszer tudományos előnyeivel kapcsolatos konkrét szükségleteit előzőleg megállapítják és értékelik. Azokat a kiválasztott afrikai aláíró államokat, amelyek még nem erősítették meg a CTBT-t, szintén bevonják a projektbe. A kedvezményezett államokban a fókuszpontok valamennyi tevékenységét az ideiglenes technikai titkársággal szorosan összehangolva és annak támogatásával kell végezni a projekt keretében nyújtott képzés és technikai segítség hatékonyságának és tartósságának biztosítása érdekében, valamint a 2006/243/KKBP együttes fellépés (a CTBTO-ról szóló első együttes fellépés) alapján végzett tevékenységekkel való megfelelő harmonizáció céljából.

| 5. | Az ideiglenes technikai titkárság – a fenti kritériumok alkalmazásával – úgy tervezi, hogy a célirányos technikai segítségnyújtások első szakaszában az alábbiakban felsorolt afrikai államok közül a lehető legtöbben végezzen tevékenységeket, az általa készített előzetes megvalósíthatósági tanulmánytól függően és az adott időpontban a helyi feltételek figyelembevételével, valamint a kedvezményezett országoknak a IV. pontban foglalt rendelkezések szerinti végleges kiválasztását követően:






  — | Kelet- és Dél-Afrikában: Angola, Burundi, a Comore-szigetek, Etiópia, Kenya, Lesotho, Malawi, Mozambik, Ruanda, Szváziföld, Tanzánia, Uganda, Zambia és Zimbabwe, |
| --- | --- | --- |

5.

Az ideiglenes technikai titkárság – a fenti kritériumok alkalmazásával – úgy tervezi, hogy a célirányos technikai segítségnyújtások első szakaszában az alábbiakban felsorolt afrikai államok közül a lehető legtöbben végezzen tevékenységeket, az általa készített előzetes megvalósíthatósági tanulmánytól függően és az adott időpontban a helyi feltételek figyelembevételével, valamint a kedvezményezett országoknak a IV. pontban foglalt rendelkezések szerinti végleges kiválasztását követően:

—

Kelet- és Dél-Afrikában: Angola, Burundi, a Comore-szigetek, Etiópia, Kenya, Lesotho, Malawi, Mozambik, Ruanda, Szváziföld, Tanzánia, Uganda, Zambia és Zimbabwe,

| — | Észak- és Nyugat-Afrikában: Algéria, Benin, Bissau-Guinea, Csád, Egyenlítői-Guinea, Egyiptom, Gabon, Gambia, Ghána, Guinea, Líbia, Marokkó, Togo és Tunézia. |
| --- | --- |

—

Észak- és Nyugat-Afrikában: Algéria, Benin, Bissau-Guinea, Csád, Egyenlítői-Guinea, Egyiptom, Gabon, Gambia, Ghána, Guinea, Líbia, Marokkó, Togo és Tunézia.

A projekt céljai:

| 6. | A projekt célja, hogy a kedvezményezett államok számára megfelelő ismereteket és támogatást biztosítson saját nemzeti adatközpontjuk kiépítéséhez és/vagy a központ képességeinek javításához, valamint képzési programokat szervezzen a központ személyzete számára. Fontos alkotóeleme lesz még az IMS-állomások működésének gyakorlata. A kedvezményezett országok számára könnyebbé, hatékonyabbá és eredményesebbé válik az IDC-adatokhoz és termékekhez való hozzájutás, azok felhasználása, továbbá a területükön található IMS-állomások karbantartási műveleteinek javítása. |
| --- | --- |

6.

A projekt célja, hogy a kedvezményezett államok számára megfelelő ismereteket és támogatást biztosítson saját nemzeti adatközpontjuk kiépítéséhez és/vagy a központ képességeinek javításához, valamint képzési programokat szervezzen a központ személyzete számára. Fontos alkotóeleme lesz még az IMS-állomások működésének gyakorlata. A kedvezményezett országok számára könnyebbé, hatékonyabbá és eredményesebbé válik az IDC-adatokhoz és termékekhez való hozzájutás, azok felhasználása, továbbá a területükön található IMS-állomások karbantartási műveleteinek javítása.

| 7. | A várakozások szerint a fókuszpontokkal kialakítandó kölcsönös kapcsolat megkönnyíti a kedvezményezett országokban a nemzeti adatközpontok számának növekedését és ezen államoknak a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerének végrehajtásában való fokozott részvételét, beleértve az IDC-adatok és termékek hatékonyabb és eredményesebb felhasználását. A projekt célja továbbá, hogy megerősítse a CTBTO, valamint az adott régió tudósai és tudományos intézményei közötti kölcsönös kapcsolatokat és együttműködést. |
| --- | --- |

7.

A várakozások szerint a fókuszpontokkal kialakítandó kölcsönös kapcsolat megkönnyíti a kedvezményezett országokban a nemzeti adatközpontok számának növekedését és ezen államoknak a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerének végrehajtásában való fokozott részvételét, beleértve az IDC-adatok és termékek hatékonyabb és eredményesebb felhasználását. A projekt célja továbbá, hogy megerősítse a CTBTO, valamint az adott régió tudósai és tudományos intézményei közötti kölcsönös kapcsolatokat és együttműködést.

| 8. | A projekt szerves része lesz a CTBTO-ról szóló első együttes fellépés alapján kifejlesztett titkársági e-tanulási kapacitás igénybevétele. Ez olyan fórumot fog biztosítani, ahol a részvevők ismereteket szerezhetnek az e-tanulási termékek használatával kapcsolatban. A kedvezményezett államok felhasználói részéről küldött visszajelzések kedvező hatást gyakorolnak majd az e-tanulásra és a technikai segítségnyújtási projektekre egyaránt. |
| --- | --- |

8.

A projekt szerves része lesz a CTBTO-ról szóló első együttes fellépés alapján kifejlesztett titkársági e-tanulási kapacitás igénybevétele. Ez olyan fórumot fog biztosítani, ahol a részvevők ismereteket szerezhetnek az e-tanulási termékek használatával kapcsolatban. A kedvezményezett államok felhasználói részéről küldött visszajelzések kedvező hatást gyakorolnak majd az e-tanulásra és a technikai segítségnyújtási projektekre egyaránt.

| 9. | A technikai segítségnyújtás célja, hogy erősítse a kedvezményezett államok kötelezettségvállalását a nemzeti adatközpontjuk titkárság általi fejlesztésével kapcsolatos tevékenységek tekintetében. Ezekre a tevékenységekre a CTBT-jegyzőköny I F.22. pontjában szereplő, a technikai segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések elősegítése érdekében kerül sor. |
| --- | --- |

9.

A technikai segítségnyújtás célja, hogy erősítse a kedvezményezett államok kötelezettségvállalását a nemzeti adatközpontjuk titkárság általi fejlesztésével kapcsolatos tevékenységek tekintetében. Ezekre a tevékenységekre a CTBT-jegyzőköny I F.22. pontjában szereplő, a technikai segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések elősegítése érdekében kerül sor.

Előnyök:

| 10. | A projekt várhatóan számos fontos előnnyel jár a CTBTO és a kedvezményezett országok számára, nevezetesen:






  — | Lehetővé teszi, hogy a kedvezményezett államok nemzeti adatközpontjai jobb technikai felkészültséggel rendelkezzenek az alábbiak számára:






  — | az IMS-állomások fenntartása és karbantartása, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

A projekt várhatóan számos fontos előnnyel jár a CTBTO és a kedvezményezett országok számára, nevezetesen:

—

Lehetővé teszi, hogy a kedvezményezett államok nemzeti adatközpontjai jobb technikai felkészültséggel rendelkezzenek az alábbiak számára:

—

az IMS-állomások fenntartása és karbantartása,

| — | az adatok és termékek elemzése és kezelése. |
| --- | --- |

—

az adatok és termékek elemzése és kezelése.

| — | Lehetővé tegye a saját nemzeti adatközpontot létrehozó államok számára az IDC által biztosított nyers adatok valós idejű átvételét és elemzését. |
| --- | --- |

—

Lehetővé tegye a saját nemzeti adatközpontot létrehozó államok számára az IDC által biztosított nyers adatok valós idejű átvételét és elemzését.

| 11. | A saját nemzeti adatközpontot létrehozó államok pénzügyi, technológiai és személyzeti támogatást kapnak az ideiglenes technikai titkárságtól, és ez a támogatás hozzásegíti a fogadó államokat a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerében való teljes körű részvételhez szükséges technikai szakértelem kifejlesztéséhez és fenntartásához. |
| --- | --- |

11.

A saját nemzeti adatközpontot létrehozó államok pénzügyi, technológiai és személyzeti támogatást kapnak az ideiglenes technikai titkárságtól, és ez a támogatás hozzásegíti a fogadó államokat a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerében való teljes körű részvételhez szükséges technikai szakértelem kifejlesztéséhez és fenntartásához.

| 12. | A kedvezményezett államokban magasabb fokú elismerése annak, hogy a nemzeti adatközpont létrehozása hogyan járulhat hozzá saját tudományos ismereteik gazdagításához és az IMS-adatok hogyan használhatók fel a régióbeli események elemzésére. |
| --- | --- |

12.

A kedvezményezett államokban magasabb fokú elismerése annak, hogy a nemzeti adatközpont létrehozása hogyan járulhat hozzá saját tudományos ismereteik gazdagításához és az IMS-adatok hogyan használhatók fel a régióbeli események elemzésére.

| 13. | Az IDC-adatokat átvevő és önállóan elemző nemzeti adatközpontok számának növekedése és földrajzi terjedése az IDC hatékonyabb felhasználását teszi lehetővé, ezáltal megkönnyítve a rendszer pontosságának fokozását (amint arra az ideiglenes technikai titkárság által 2005. április–júniusban végzett, az egész rendszerre kiterjedő első teljesítménypróba rávilágított). |
| --- | --- |

13.

Az IDC-adatokat átvevő és önállóan elemző nemzeti adatközpontok számának növekedése és földrajzi terjedése az IDC hatékonyabb felhasználását teszi lehetővé, ezáltal megkönnyítve a rendszer pontosságának fokozását (amint arra az ideiglenes technikai titkárság által 2005. április–júniusban végzett, az egész rendszerre kiterjedő első teljesítménypróba rávilágított).

Leírás

| 14. | Az ideiglenes technikai titkárság két technikai szakértőt fog kijelölni, akik fókuszpontként tanácsadói szerepet töltenek be, a projekt időtartama alatt Afrikában tartózkodnak, és az IDC vezetőségével folytatott konzultáció alapján, valamint a vezetőség jóváhagyásával koordinálnak valamennyi tevékenységet. A kedvezményezett államokat megosztják a két fókuszpont között. Az egyes régiók munkája két szakaszra oszlik. |
| --- | --- |

14.

Az ideiglenes technikai titkárság két technikai szakértőt fog kijelölni, akik fókuszpontként tanácsadói szerepet töltenek be, a projekt időtartama alatt Afrikában tartózkodnak, és az IDC vezetőségével folytatott konzultáció alapján, valamint a vezetőség jóváhagyásával koordinálnak valamennyi tevékenységet. A kedvezményezett államokat megosztják a két fókuszpont között. Az egyes régiók munkája két szakaszra oszlik.

| 15. | 1. szakasz: Technikai munkalátogatások az egyes országokban:






  — | A szakértők a fentiek szerint felkeresik a kedvezményezett államokat, hogy felmérjék az ideiglenes technikai titkárság adatainak és termékeinek ismeretét és használatát. Kapcsolatot tartanak a nemzeti hatóságokkal annak érdekében, hogy képet kapjanak az aktuális igényekről és nézetekről, valamint javítsák az ideiglenes technikai titkárság adatainak és termékeinek ismeretét, beleértve a polgári és tudományos célú felhasználásuk lehetőségét. A szakértők továbbá kapcsolatba lépnek az egyes országok más olyan érdekelt intézményeivel is, amelyek számára hasznos lehet az ideiglenes technikai titkárság adatainak és termékeinek felhasználása. A szakértők szükség esetén megkönnyítik a nemzeti hatóság és az érintett intézmények közötti hálózatépítést. Amennyiben van nemzeti adatközpont, a prioritást érdemlő támogató tevékenységek kiválasztása céljából felmérik a központ személyzettel és infrastruktúrával való ellátottságát (beleértve a számítógépes és internetes infrastruktúrát). |
| --- | --- | --- |

15.

1. szakasz: Technikai munkalátogatások az egyes országokban:

—

A szakértők a fentiek szerint felkeresik a kedvezményezett államokat, hogy felmérjék az ideiglenes technikai titkárság adatainak és termékeinek ismeretét és használatát. Kapcsolatot tartanak a nemzeti hatóságokkal annak érdekében, hogy képet kapjanak az aktuális igényekről és nézetekről, valamint javítsák az ideiglenes technikai titkárság adatainak és termékeinek ismeretét, beleértve a polgári és tudományos célú felhasználásuk lehetőségét. A szakértők továbbá kapcsolatba lépnek az egyes országok más olyan érdekelt intézményeivel is, amelyek számára hasznos lehet az ideiglenes technikai titkárság adatainak és termékeinek felhasználása. A szakértők szükség esetén megkönnyítik a nemzeti hatóság és az érintett intézmények közötti hálózatépítést. Amennyiben van nemzeti adatközpont, a prioritást érdemlő támogató tevékenységek kiválasztása céljából felmérik a központ személyzettel és infrastruktúrával való ellátottságát (beleértve a számítógépes és internetes infrastruktúrát).

| — | Ezt követően egy technikai gyakorlati képzésre kerül majd sor, amelyen az e szakaszban kiválasztott intézmények részvevői közösen vesznek részt. A képzés az ideiglenes technikai titkárság adataira és termékeire vonatkozó technikai oktatásból áll. A képzést a részvevők készségeinek és a kedvezményezett országok hivatalos nyelveinek figyelembevételével fogják kialakítani. A képzésen a részvevők a nemzeti adatközpontok számára kifejlesztett ideiglenes technikai titkársági szoftverrel dolgoznak, amely az ideiglenes technikai titkárság adatainak és termékeinek lekérésére és elemzésére szolgál. A részvevők (a titkárság jogosult felhasználói) megkapják ezt a szoftvert, hogy saját intézményükben telepítsék. Az ideiglenes technikai titkárság jogosult felhasználóinak minősülő részvevők továbbá saját szükségleteik szerinti számítógépes hardvert és perifériákat is kapnak. A képzés jó alkalomnak bizonyul majd a régió intézményeinek technikai munkatársai közötti együttműködés elősegítésére is. |
| --- | --- |

—

Ezt követően egy technikai gyakorlati képzésre kerül majd sor, amelyen az e szakaszban kiválasztott intézmények részvevői közösen vesznek részt. A képzés az ideiglenes technikai titkárság adataira és termékeire vonatkozó technikai oktatásból áll. A képzést a részvevők készségeinek és a kedvezményezett országok hivatalos nyelveinek figyelembevételével fogják kialakítani. A képzésen a részvevők a nemzeti adatközpontok számára kifejlesztett ideiglenes technikai titkársági szoftverrel dolgoznak, amely az ideiglenes technikai titkárság adatainak és termékeinek lekérésére és elemzésére szolgál. A részvevők (a titkárság jogosult felhasználói) megkapják ezt a szoftvert, hogy saját intézményükben telepítsék. Az ideiglenes technikai titkárság jogosult felhasználóinak minősülő részvevők továbbá saját szükségleteik szerinti számítógépes hardvert és perifériákat is kapnak. A képzés jó alkalomnak bizonyul majd a régió intézményeinek technikai munkatársai közötti együttműködés elősegítésére is.

| 16. | 2. szakasz: Nyomon követés
  Az 1. szakasz befejezését követően a képzésen tanultak alapján a részvevőknek képeseknek kell lenniük az új ismeretek, a szoftver és a hardver alkalmazására, valamint ezen új eszközök telepítésére és működtetésére. A megszerzett készségek megszilárdítása és/vagy a fennmaradó hiányosságok pótlása érdekében a szakértők ismét felkeresik a kedvezményezett országokat, és felmérik, hogy a részvevők hogyan alkalmazzák az 1. szakaszban tartott képzésen tanultakat. E rövidebb ismétlő látogatások célja annak biztosítása, hogy a helyi technikai személyzet rutinszerűen tudja alkalmazni a titkársági adatokat és termékeket. Ezen erőfeszítéseket a helyi igényekhez és készségekhez igazítják, szem előtt tartva a fenntarthatóságot, annak érdekében, hogy a tevékenységek a projekt lezárását követően is folytatódjanak. |
| --- | --- |

16.

2. szakasz: Nyomon követés

Az 1. szakasz befejezését követően a képzésen tanultak alapján a részvevőknek képeseknek kell lenniük az új ismeretek, a szoftver és a hardver alkalmazására, valamint ezen új eszközök telepítésére és működtetésére. A megszerzett készségek megszilárdítása és/vagy a fennmaradó hiányosságok pótlása érdekében a szakértők ismét felkeresik a kedvezményezett országokat, és felmérik, hogy a részvevők hogyan alkalmazzák az 1. szakaszban tartott képzésen tanultakat. E rövidebb ismétlő látogatások célja annak biztosítása, hogy a helyi technikai személyzet rutinszerűen tudja alkalmazni a titkársági adatokat és termékeket. Ezen erőfeszítéseket a helyi igényekhez és készségekhez igazítják, szem előtt tartva a fenntarthatóságot, annak érdekében, hogy a tevékenységek a projekt lezárását követően is folytatódjanak.

| 17. | A projekt befejezéseként valamennyi ország átfogó jelentést kap, amely ismerteti az elért eredményeket, a megfogalmazott és felmért szükségleteket és a felkeresett szervezetek közötti kapcsolatokat. Az egyes országokban végzendő további nyomon követő intézkedéseknek ez lesz az alapja. |
| --- | --- |

17.

A projekt befejezéseként valamennyi ország átfogó jelentést kap, amely ismerteti az elért eredményeket, a megfogalmazott és felmért szükségleteket és a felkeresett szervezetek közötti kapcsolatokat. Az egyes országokban végzendő további nyomon követő intézkedéseknek ez lesz az alapja.

III.   IDŐTARTAM

A projektek végrehajtásának teljes becsült időtartama 18 hónap.

IV.   KEDVEZMÉNYEZETTEK

Az ezen együttes fellépés keretébe tartozó projektek kedvezményezettje a CTBT valamennyi aláíró állama, továbbá a CTBTO előkészítő bizottsága.

A „technikai segítségnyújtási” projektelem kedvezményezett országainak végleges kiválasztására az illetékes tanácsi munkacsoport keretében a végrehajtó szervezet és a főtitkár/főképviselő által segített elnökség közötti konzultációk során, a tagállamokkal és a Bizottsággal folytatott szoros együttműködésben kerül sor. A végső döntésnek a végrehajtó szervezet által ezen együttes fellépés 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően benyújtott javaslatokon kell alapulnia.

V.   VÉGREHAJTÓ SZERV

A projektek technikai végrehajtására a CTBTO előkészítő bizottsága kap megbízást. A projekteket közvetlenül a CTBTO előkészítő bizottságának személyzete, és a CTBT aláíró államainak szakértői vagy vállalkozói hajtják végre. Az alvállalkozók esetében a CTBTO előkészítő bizottsága által ezen együttes fellépéssel kapcsolatban bármely áru, munka vagy szolgáltatás beszerzését az Európai Bizottság által a CTBTO előkészítő bizottságával kötendő finanszírozási megállapodásban foglaltak szerint kell elvégezni.

A végrehajtó szerv feladata a következők elkészítése:

| a) | a félidős jelentés a projektek végrehajtásának első hat hónapja után; |
| --- | --- |

a)

a félidős jelentés a projektek végrehajtásának első hat hónapja után;

| b) | a végleges jelentés a projektek végrehajtásának végét követően legfeljebb egy hónappal. |
| --- | --- |

b)

a végleges jelentés a projektek végrehajtásának végét követően legfeljebb egy hónappal.

A jelentéseket az elnökséghez kell benyújtani, amelynek a főtitkár/főképviselő nyújt segítséget.

VI.   HARMADIK FÉL RÉSZTVEVŐK

A projekteket 100 %-ban ez az együttes fellépés finanszírozza. A CTBTO előkészítő bizottságának és a CTBT aláíró államainak szakértői résztvevő harmadik félnek tekinthetők. E szakértők munkájukat a CTBTO előkészítő bizottságának szakértőire vonatkozó eljárási szabályoknak megfelelően végzik.

---

IV Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 17.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/36

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

125/06/COL

(2006. május 3.)

a Norvég Energiaalapról (Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2), és különösen annak 61. és 63. cikkére, valamint 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3), és különösen annak 24. cikkére,

tekintettel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésére és II. része 4. cikkének (4) bekezdésére, 6. cikkére, 7. cikkének (2) bekezdésére, 7. cikkének (3) bekezdésére, 7. cikkének (4) bekezdésére, 7. cikkének (5) bekezdésére és 14. cikkére,

tekintettel az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazásáról és értelmezéséről szóló hatósági iránymutatásokra (4), és különösen annak a környezetvédelmi támogatásokról szóló 15. fejezetére,

tekintettel a Hatóságnak a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló, 2004. július 14-i határozatára,

e rendelkezéseknek megfelelően (5) felhívva az érdekelt feleket észrevételeik megtételére és tekintettel észrevételeikre,

mivel:

I.   TÉNYÁLLÁS

1.   Eljárás

Az Európai Unió Norvégiai Missziójának az Olaj- és Energiaügyi Minisztérium 2003. június 4-i levelét továbbító, 2003. június 5-én kelt levelében – a Hatósághoz mindkettő 2003. június 10-én érkezett (a 03-3705-A sz. dokumentum, a SAM 030.03006. sz. ügyhöz iktatva) – a norvég hatóságok bejelentést tettek két létező támogatási rendszer, nevezetesen az „Új energetikai technológiák bevezetését szolgáló támogatási program” és az „Információs és oktatási intézkedések az energiahatékonyság területén” elnevezésű program változtatásáról, a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése értelmében.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) 2003. június 16-i levelében (03-3789-D. sz. dokumentum) tájékoztatta a norvég hatóságokat arról, hogy azon tény miatt, miszerint a rendszert 2002. január 1-jén – azaz a bejelentés előtt –hatályba léptették, az intézkedés jogellenes támogatásnak minősül a Hatóság állami támogatási területen érvényesülő eljárási és anyagi jogi szabályainak 6. fejezetével összhangban (6).

Több levélváltást követően (7) a Hatóság 2005. május 18-i levelében tájékoztatta a norvég hatóságokat arról, hogy határozott a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. része 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás Norvég Energiaalap vonatkozásában történő megindításáról.

Az eljárás megindításáról szóló 122/05/COL. sz. hatósági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (8). A Hatóság felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. A Hatóság egy észrevételt kapott. A Hatóság 2005. szeptember 27-i levelében (335569. sz. dokumentum) továbbította az észrevételt a norvég hatóságokhoz észrevételezésre.

A norvég hatóságok az Európai Unió Norvégiai Missziójának a Modernizációs Minisztérium 2005. július 12-i levelét és az Olaj- és Energiaügyi Minisztérium 2005. július 11-i levelét továbbító, 2005. július 15-én kelt levelében benyújtották észrevételeiket a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatára. A leveleket a Hatóságnál 2005. július 19-én érkeztették (327172. sz. dokumentum).

A norvég hatóságok további információkat nyújtottak be 2005. október 6-án, különösen a First Securities szakértőjének jelentését (345642. sz. dokumentum). A norvég hatóságok és a Hatóság közötti találkozóra 2005. október 11-én került sor. A norvég hatóságok a 2005. november 18-i e-mailben további információkat nyújtottak be (350637. sz. dokumentum). 2006. február 13-án találkozóra került sor a norvég hatóságokkal. A norvég hatóságok a 2006. március 8-án további információkat nyújtottak be (365788. sz. dokumentum).

2.   Az Energiaalap támogatási intézkedéseinek leírása

A norvég kormány bejelentésével az energiaágazatban az NVE – a Norvég Vízügyi és Energia Igazgatóság – hatáskörében 1978/79 óta működő, két létező támogatási rendszer változtatásait jelentette be. Az első rendszer az „Új energetikai technológiák bevezetését szolgáló támogatási program”, amelynek keretében a norvég kormány beruházási támogatást nyújtott megújuló energetikai technológiák bevezetéséhez. A második, „Információs és oktatási intézkedések az energiahatékonyság területén” elnevezésű támogatási rendszer az ipari, kereskedelmi és háztartási szektorok részére az energiahatékonysággal kapcsolatosan folytatott kampányok és tanfolyamok támogatására vonatkozott. A rendszereket költségvetési kiutalásokból finanszírozták. Az érintett rendszerek legfontosabb bejelentett változásai a következőkre vonatkoztak:

| 2.1 | a támogatási rendszerek egyesítése egy új támogatási rendszerben, az Energiaalapban; |
| --- | --- |

2.1

a támogatási rendszerek egyesítése egy új támogatási rendszerben, az Energiaalapban;

| 2.2 | a rendszerek finanszírozásának eltérő módja az állami költségvetésből folytatódó támogatásokon felül az áramszolgáltatási díjakra kivetett illetékeknek (9) az Enova által támogatott minden intézkedéshez történő felhasználásával; és |
| --- | --- |

2.2

a rendszerek finanszírozásának eltérő módja az állami költségvetésből folytatódó támogatásokon felül az áramszolgáltatási díjakra kivetett illetékeknek (9) az Enova által támogatott minden intézkedéshez történő felhasználásával; és

| 2.3 | az Energiaalap igazgatását egy újonnan felállított szerv, az Enova látja el. Hasonlóképpen új intézkedéseket és megállapodásokat fogadtak el a norvég állam és az Enova között. E rendelkezéseknek kell biztosítaniuk, hogy a támogatási intézkedések elérjenek egyes újonnan meghatározott energiapolitikai célkitűzéseket. |
| --- | --- |

2.3

az Energiaalap igazgatását egy újonnan felállított szerv, az Enova látja el. Hasonlóképpen új intézkedéseket és megállapodásokat fogadtak el a norvég állam és az Enova között. E rendelkezéseknek kell biztosítaniuk, hogy a támogatási intézkedések elérjenek egyes újonnan meghatározott energiapolitikai célkitűzéseket.

ad 2.1   A két támogatási rendszer egyesítése

Az Energiaalap 2002. január 1-jén jött létre, és a fent említett két rendszer ezen alap keretében került egyesítésre. Az Energiaalap az új rendszer alapján folytatódó támogatási intézkedések finanszírozási mechanizmusaként szolgált.

ad 2.2   Az Energiaalap finanszírozásának új módja

Míg a létező rendszereket az állami költségvetésből származó támogatásokkal finanszírozták, az újonnan létrehozott Energiaalapot az állami költségvetés támogatásaiból, valamint az áramszolgáltatási díjakra (nem pedig magára az áramtermelésre) kivetett illetékből.

Erről az illetékről az Olaj- és Energiaügyi Minisztérium 2001. december 10-i, az Energiaalapról szóló rendelete rendelkezik (10). Az Energiaalapról szóló rendelet 3. szakasza és 2a) szakasza szerint minden társaság, amely megkapta az Energiatörvény (11) 4–1. szakasza szerinti engedélyt („omsetningskonsesjoner”) a végfogyasztónak az áramhálózatról való kivétel felszámításakor a számlába be kell építenie 1 øre/kWh (a korábbi 0,3 øre/KWh 2004. július 1-jétől emelkedett) pótlékot minden kivételre (lásd még az Energiatörvény 4–4 szakaszát).

Az engedély tulajdonosának ezt követően hozzájárulást kell fizetnie, az elosztási hálózat végfelhasználója részére kiszámlázott energiaegységek és 1 øre/kWh szorzata összegben. Amint az e határozat I.7. szakasza alatti táblázatból is látható, az Energiaalap finanszírozása egyre növekvő mértékben történik egyedül magából az illetékből. Azonban ez nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az Energiaalap az elkövetkező években ismét költségvetési előirányzatokat kapjon.

ad 2.3   Az Energiaalap Enova általi irányítása

Az Enova 2001. június 22-én jött létre (12). Az Enova új, állami vállalkozásként megszervezett közigazgatási szerv (statsforetak, SF) (13). Tulajdonosa az Olaj- és Energiaügyi Minisztériumon keresztül a norvég állam. Az Enova 2002. január 1. óta működik, vagyis az Energiaalap felállításának időpontjától.

Az Enova alapvető feladata a támogatási rendszerek végrehajtása, az Energiaalap kezelése és a norvég parlament által 2000-ben jóváhagyott energiapolitikai célkitűzések elérése. Ezek az alapvető feladatok további részletezésre kerültek a norvég állam (az Olaj- és Energiaügyi Minisztérium) és az Enova SF közötti megállapodásban (a továbbiakban: a megállapodás) (14). Az Enova saját leírása szerint „az Enova SF létrehozása jelzi a váltást Norvégia energiahatékonysági és megújuló energiával kapcsolatos politikájának szervezésében és végrehajtásában”.

3.   A támogatási intézkedések nemzeti jogszabályi alapja

A támogatási intézkedések nemzeti jogalapja a 2001. április 5-i parlamenti határozat (15), amelynek alapja az Olaj- és Energiaügyi Minisztérium 2000. december 21-i előterjesztése (16). A parlamenti határozat módosítja az 1990. június 29-i 50. sz. energiatörvényt (Energiloven). Az Enova alapvető feladatait a Minisztérium és az Enova között létrejött, fent említett megállapodás szabályozza.

Jelentőséggel bír továbbá az újonnan elfogadott, az áramelosztás díjaira kivetett illetékről szóló (Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet), 2001. december 10-i 1377. sz. rendelet. Az Energiaalapról szóló rendelet (Vedteker for energifondet) az Energiaalapot az Olaj- és Energiaügyi Minisztérium alá rendeli, és előírja annak Enova általi igazgatását.

4.   A támogatási intézkedés célkitűzése

Az összevont rendszereknek az újonnan létrehozott Energiaalap és az Enova igazgatási testület alatti létrehozása azzal a céllal történt, hogy elérhető legyen az energiatakarékossági intézkedések és a környezetbarát energiatermelés állami támogatásának költséghatékonyabb felhasználása. Az Enovának és az Energiaalapnak kell teljesítenie a parlament által elfogadott új energiapolitikai célkitűzéseket (17).

A fenti megállapodás értelmében az energiamegtakarításnak és az új környezetbarát energiaforrásoknak együttesen 2010 végére el kell érniük a legalább 12 terawattórát, és ebből:

| — | legalább 4 terawattórának kell származnia az új megújuló energiaforrásokon, hőszivattyúkon és termálfűtésen alapuló vízbázisú fűtéshez való hozzáférésből, és |
| --- | --- |

—

legalább 4 terawattórának kell származnia az új megújuló energiaforrásokon, hőszivattyúkon és termálfűtésen alapuló vízbázisú fűtéshez való hozzáférésből, és

| — | legalább 3 terawattórának a szélenergia megnövekedett felhasználásából. |
| --- | --- |

—

legalább 3 terawattórának a szélenergia megnövekedett felhasználásából.

A megállapodás másodlagos célkitűzésként előírja, hogy az Alap forrásainak hozzá kell járulnia az energiamegtakarításhoz és az új, környezetbarát energiához, aminek 2005 végére együttesen el kell érnie legalább a 5,5 terawattórát (eredetileg 4,5 terawattórát). Az új megújuló energetikai formák támogatásával és a nagyobb mértékű energiamegtakarításhoz való hozzájárulással Norvégia azt is el kívánja érni, hogy kevésbé függjön az áramtermeléshez túlnyomó részben használt forrástól, a vízenergiától. A norvég hatóságok által közölt lenti adatok azt mutatják, hogy Norvégia vízenergiától való függése folytatódik, a szélenergia és a hőenergia áramellátásra való felhasználásának az utóbbi években való növekedése ellenére.

1.   táblázat

Áramtermelés, fogyasztás, behozatal és kivitel, Norvégia, gigawattórában, 2000–2005

| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005. január–május |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes termelés | 142 816 | 121 608 | 130 473 | 107 273 | 110 427 | 60 976 |
| Vízenergia | 142 289 | 121 026 | 129 837 | 106 101 | 109 280 | na |
| Szélenergia | 31 | 27 | 75 | 220 | 260 | na |
| Hőenergia: | 496 | 555 | 561 | 952 | 887 | na |
| Fogyasztás | 123 761 | 125 206 | 120 762 | 115 157 | 121 919 | 56 665 |
| Behozatal | 1 474 | 10 760 | 5 334 | 13 471 | 15 334 | 1 923 |
| Kivitel | 20 529 | 7 162 | 15 045 | 5 587 | 3 842 | 6 234 |
| Nettó behozatal | –19 055 | 3 598 | –9 711 | 7 884 | 11 492 | –4 311 |
| Nettó behozatal = fogyasztás | 0,0 % | 2,9 % | 0,0 % | 6,8 % | 9,4 % | 0,0 % |
| Nettó kivitel/fogyasztás | 15,4 % | 0,0 % | 8,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 7,6 % |

2000

2001

2002

2003

2004

2005. január–május

Teljes termelés

142 816

121 608

130 473

107 273

110 427

60 976

Vízenergia

142 289

121 026

129 837

106 101

109 280

na

Szélenergia

31

27

75

220

260

na

Hőenergia:

496

555

561

952

887

na

Fogyasztás

123 761

125 206

120 762

115 157

121 919

56 665

Behozatal

1 474

10 760

5 334

13 471

15 334

1 923

Kivitel

20 529

7 162

15 045

5 587

3 842

6 234

Nettó behozatal

–19 055

3 598

–9 711

7 884

11 492

–4 311

Nettó behozatal = fogyasztás

0,0 %

2,9 %

0,0 %

6,8 %

9,4 %

0,0 %

Nettó kivitel/fogyasztás

15,4 %

0,0 %

8,0 %

0,0 %

0,0 %

7,6 %

5.   Az Energiaalap rendszere a bejelentés szerint

5.1   Az Energiaalapra vonatkozó általános megjegyzések

Az Enova beruházási támogatást adhat az energiatakarékossági rendszerekre és a megújuló energiaforrások termelésére és felhasználására, valamint az új energetikai technológiák vonatkozásában adhat induló beruházási támogatást.

A támogatás szintjét az egyes projektek műszaki és pénzügyi értékelése határozza meg. Elsőbbséget kapnak azok a projektek, amelyek egy támogatott norvég koronára vetítve a legnagyobb megtakarított vagy megtermelt kilowattóra (kWh) mennyiséget adják. Ez a projektek között versenyt eredményez az állami pénzeszközök elnyeréséért abból a célból, hogy a leghatékonyabb projektek kerüljenek kiválasztásra.

A projektek pályázati felhívásait a főbb nemzeti és regionális lapokban legalább kétévente, a legtöbb program vonatkozásában pedig évente négy alkalommal tették közzé.

5.2   Megújuló energia

A megújuló energia termelése és felhasználása beruházási támogatása tekintetében Norvégia azokat az energetikai projekteket támogatja, amelyek a 2001/77/EK irányelv (18) 2. cikkében megújuló energiaforrásként kerültek meghatározásra (lásd a Hatóság környezetvédelem támogatására vonatkozó állami támogatási iránymutatásainak 7. cikkét, a továbbiakban: a környezetvédelmi iránymutatások, amelynek hatálya alá a szél- és napenergia, geotermális energia, a hullámenergia, árapály-energia és a 10 MW alatti vízierőművek, valamint a biomassza tartozik). A vízenergia, amely a magyarázat szerint a Norvégiában használt hagyományos áramtermelési forrás, eddig nem kapott támogatást (19). A földgáz bevezetésére szánt alapok nem képezik az Energiaalap részét (20).

Az Enova általános értelemben a következő projekteket tekinti támogatásra jogosultnak: szélenergia, bioenergia, árapály-energia, geotermális energia, óceánhullám-energia. A napenergiás megoldások az épületbe integrált passzív napenergiás megoldásokból, napenergiás fűtési rendszerekből és PV (fényelektromos) termelésből állnak.

A „bioenergia” fogalmáról szólva a norvég hatóságok egyértelművé tették, hogy ez a kifejezés a 2001/77/EK irányelvben meghatározott biomasszán alapuló megújuló (elektromos vagy fűtési) energiára használatos. A bioenergia a biomasszánál szélesebb fogalom, és pl. az olyan projekteket is magában foglalja, amelyek a biomasszát elektromossággá és/vagy hővé alakítják át, szemben azokkal a projektekkel, amelyek csak magának a biomasszának az előállítására és feldolgozására vonatkoznak. Az ilyen projektek függenek a más energiaforrásokon alapuló háttér és csúcsidei kapacitásokba eszközölt beruházásoktól. Ezért az e projektekbe eszközölt beruházások költségei valószínűleg nem csak a biomasszát, hanem azon kívül más energiaforrásokat is lefednek. A Hatóság tisztában van azzal, hogy lehetnek olyan helyzetek, amikor a bioenergia csak töredékében áll biomasszából.

A norvég hatóságok meghatározása szerint a megújuló energiaforrások „használat”-ának fogalma kiterjed azokra a helyzetekre is, amelyekben a beruházás belső termelés vonatkozásában történik, amikor is a termelő és a felhasználó azonos jogalany (ami gyakorta előfordul hőtermelés esetén).

Az Enova az egy adott projekthez adható támogatást a jelenlegi termelési költségek és a megfelelő energiaforrás piaci árán alapuló jelenlegi bevételek közötti különbség diszkontált nettó jelenértékeként számítja ki. Más szavakkal a nettó jelenérték-számítást használja (a továbbiakban: NJÉ-számítás).

A piaci ár megválasztásához a norvég hatóságok három különböző helyzetet különböztetnek meg:

Először is figyelembe veszik az átviteli hálózatba betáplált megújuló energiatermelés esetét, ami ezért verseng a Nordpool energiatőzsdén jegyzett, hagyományos áramtermeléssel. Ez a helyzet a szél-, bio-, nap-, árapály- és óceánhullám-energia esetén, és a Nordpoolon jegyzett árak referenciaként szolgálnak. A Nordpool energiatőzsdén megfigyelhetők mind az azonnali, mind a határidős árak legfeljebb három évre előre. Mivel a beruházások a jövőbeli energiaárakra vonatkozó várakozásokon alapulnak, az Enova azokra a határidős szerződésekre hivatkozik, amelyekkel napi alapon kereskednek. A véletlen áringadozások kizárására a legújabb forgalomképes határidős szerződések hathónapos átlaga használatos. Az árat a projektpályázat benyújtásának napján számítják, ami évente négy alkalommal történik.

A második eset a távfűtés, ami a helyi elosztási hálózatokon kerül elosztásra és verseng a fosszilis fűtőanyagokból vagy áramból nyert hővel. Ebben a helyzetben az Enova a fogyasztó által fizetett, tényleges szerződéses árra hivatkozik (21) (a rendes – fosszilis fűtőanyagokból és áramból nyert – energia ára).

A harmadik forgatókönyv azt az energiatermelést fedi, amit nem táplálnak be elosztási hálózatba (pl. az áramhálózatba nem visszatáplált, maradványgőzből történő helyi energiatermelés). Ebben az esetben azt az adókkal növelt árat használják, amivel a végfogyasztó a piacon szembesül.

A támogatási rendszer célkitűzése a megújuló energiaforrásokba egyébként amiatt nem megvalósuló beruházások ösztönzése, hogy a piacon elérhető energiaárak nem fedezik a költségeket, ami a nettó jelenértéket negatívvá teszi. Emiatt a norvég hatóságok szerint a támogatás csak a megújuló energia előállításának többletköltségeit kompenzálja. Ezen túlmenően az Enova által adott támogatás nem lépheti túl azt az összeget, ami a projekt kiváltásához, azaz a pozitív beruházási döntéshez szükséges.

Az Energiaalap és az Enova létrehozásának idején azonban a Hatóság információi szerint nem léteztek pontos előírások arra nézve, hogy a kiváltó hatást mikor lehet elértnek tekinteni. Nem volt például meghatározva, hogy az Energiaalap támogatásával a projekt mikor éri el a zéró nettó jelenértéket. Elismert, hogy annak megállapítására végeztek elemzéseket, hogy a projekt mikor lesz nullszaldós. Mégsem léteztek kifejezett korlátozások, amelyek meggátolták volna e pont fölött állami támogatás nyújtását. Amint azt a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozata tovább taglalja, néhány esetben az Enova által nyújtott támogatás olyan projekttámogatáshoz vezethetett, ami pozitív számított nettó jelenértéket eredményezett (22).

Valamely projekt támogatásakor az Enova és a támogatás kedvezményezettje szerződést kötött, ami szabályozta a visszatérítés feltételeit. A visszatérítés módosítható volt az építési szakaszban megvalósuló bármely költségcsökkenésnek megfelelően. A beruházás megvalósítása után megtörténik a tényleges költségeknek a pályázatban becsült költségekkel történő összevetése. Ha ezek a tényezők a pályázó javára térnek el, az Enova csökkentheti a pénzügyi támogatás összegét a tényleges költségszerkezet kifejezésére (23).

Az indítási követelmény alapjába beletartozik a tőke tisztességes haszna is. A használt diszkontrátát évi (névleges, adózás előtti) 7 %-ban állapították meg minden projektre, amit kockázati prémiumként meghatározott százalékponttal megnöveltek. A norvég kormány kijelentése szerint az Enova elemzéseit az elismert norvégiai kormányzati intézmények nyilvános beszámolóiban ajánlott elméleti értékekre alapozza, amely szerint a kockázati prémium 2,5-4,5 % között változik, az energia és projekt típusától függően.

5.3   Energiatakarékossági intézkedések

A rendszerre vonatkozó bejelentés szerint (24) az energiatakarékossági intézkedésekbe történő beruházások támogatását a megújuló energia projektek esetén alkalmazott nettó jelenérték számítással határozzák meg.

5.4   Új energetikai technológiák

Ebben a kategóriában az Enova olyan technológiákat támogat, amelyek még fejlesztésre és további tesztelésre szorulnak, mielőtt azok gazdaságilag életképesek lehetnének, bár már túljutottak azon kutatási és fejlesztési projektek szakaszán, amelyek a Hatóság állami támogatási iránymutatásainak a kutatás és fejlesztés támogatásáról szóló 14. fejezetének hatálya alá tartoznak. Az ilyen technológiákra szolgálnak például az árapály- és hullámenergia-létesítmények. A projektek kötődhetnek az energiahatékonyság eléréséhez vagy a megújuló energiatermelés támogatásához.

A hivatalos vizsgálat alatt a norvég hatóságok egyértelművé tették, hogy ez a kategória tekinthető a fent bemutatott, a megújuló energia termelése és energiatakarékosság beruházási támogatása alkategóriájának. A múltban az e kategóriában támogatott projektek 95,3 %-a megújuló energiatermelésre, 4,3 % -ra pedig energiatakarékossági intézkedésekre vonatkozott (25).

Az Enova megállapodást írt alá a Norvég Kutatási Tanáccsal az „innovatív energetikai megoldások bevezetéséről” az Energiamegtakarítás, valamint a napenergiából és biomasszából történő hőtermelés vonatkozásában. A norvég hatóságok szerint a megállapodás nem képez új támogatási rendszert, csak fokozott összpontosítás egy olyan területen, amelyen az Enova és a Kutatási Tanács közötti együttműködéstől szinergiahatásokat várnak el. A norvég hatóságok szerint ez a mechanizmus közös kapuként működik azon projektek számára, amelyek akár a verseny előtti szakaszban vannak (és így támogatást kaphatnak a Kutatási Tanácstól), akár bevételt termelnek (és támogatásban részesülhetnek az Enovától). A projekt nem kaphat támogatást mindkét támogató szervtől. A norvég hatóságok azonban hangsúlyozzák, hogy a kumulációs szabályok garantálják a környezetvédelmi iránymutatások G (66) szakaszának betartását. Az iránymutatás e szakasza előírja, hogy az iránymutatás szerinti támogatások nem kombinálhatók az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás valamely más formáival, ha az ilyen halmozódás a környezetvédelmi iránymutatásban meghatározottnál magasabb támogatásintenzitást eredményez.

Mivel a bevételt termelő projekteket az Enovának kell támogatnia, az Enova egyformán a fenti nettó jelenérték-számítási módszert használja az új technológiai projektek támogatásához. A projektek bevételének alapja az eladásra szánt áram és hőtermelés, ami a norvég hatóságok szerint olyan bevételt képez, ami a projektet a nettó jelenérték-számítás megközelítése számára életképessé teszi.

5.5   Energiavizsgálatok

Az Enova kínál ingyenes, az energiahatékonyság elérését szolgáló tanácsadói és konzultációs szolgáltatásokat vállalkozások részére. A támogatás célja azon vállalkozások számának növelése, amelyek energiavizsgálatokat és elemzéseket végeznek, illetve ezek támogatása a megfelelő költségek csökkentésében. A bejelentés szerint a szolgáltatásokat jogszabály nem korlátozza sem a de minimis értékhatár alá, sem pedig csak a kis- és középvállalkozások körére. A szolgáltatások meghatározott vállalkozásokra irányultak. A 2003-as programban a célcsoportot akként írták le, hogy az az 5 000 négyzetméter alapterület feletti magán és állami épületek és ipari vállalkozások tulajdonosait, valamint a nagy területek bérlőit foglalja magában. Az Enova 2003 vonatkozásában inkább pénzt adott a cégeknek ilyen tanácsadói és konzultációs szolgáltatások megvásárlására, mintsem maga nyújtotta volna azokat.

A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy az e programok alapján adott támogatást meg kell különböztetni a tanítási és oktatási intézkedésektől. Ez azért van így, mivel a támogatás közvetlenül a társaságokhoz kerül az energiavizsgálatok és energiaelemzések elvégzésére, és az energiatakarékossági beruházások vagy a vállalkozáson belüli viselkedésváltozások azonosítására. A Hatóság ezért ezt a támogatást e határozat keretében külön fogja vizsgálni. A norvég hatóságok vitatják továbbá, hogy a programok hasonlítanának a Bizottság által jóváhagyott (26) finn rendszer szerinti energiavizsgálatokhoz.

A múltban olyan támogatásokat lehetett kiadni, amelyek a támogatható költségek legfeljebb 50 %-át fedezték. A norvég hatóságok szerint 2004. január 1-jétől csak a támogatható költségek 40 %-át támogatták.

5.6   Tájékoztató és oktatási programok az energiahatékonyság terén

Az Enova üzemeltet egy energetikai tájékoztató segélyvonalat, amelyen ingyenesen adnak tájékoztatást és tanácsokat minden érdeklődőnek a nagyobb energiahatékonyság elérésére. Annyiban, amennyiben az Enova nem rendelkezik kapacitással e tevékenységek saját maga által történő elvégzésére, a norvég hatóságok állítása szerint a szolgáltatások beszerzése a közbeszerzési szabályokkal összhangban történt Az Enova nem rendelkezik mérlegelési jogkörrel arra nézve, hogy kinek nyújt ilyen tanácsot vagy tájékoztatást.

Az Enova 2003. január 1-jéig egy széles körben hirdetett programot kínált, amelyben a háztartásokban és vállalkozásoknál egyedi nyomonkövetést igénylő energiahatékonysági kérdéseket a helyszínen intézte húsz regionális hatékonysági központ, amely e téren az Enovát képviselte. A támogatás ingyenes volt, és minden kérésre körülbelül két órát szántak. A norvég hatóságok állítása szerint az Enova nem élvezett mérlegelési jogot azok kiválasztásában, akiknek ezt a szolgáltatást nyújtotta.

Az oktatási intézkedések vonatkozásában a következő programokat kell megemlíteni. A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy alapvető az ajánlattevők közötti verseny és a projektek hatékonysága.

2005. január 1-jéig az Enova kínált egy programot (27)
  tananyagok és tanulási koncepciók kifejlesztésére a társaságok megújuló energiaforrásokra vonatkozó ismereteinek ösztönzésére és megőrzésére. A program pályázati eljárásként került megszervezésre és az Enova a teljes fejlesztési költség 50 %-át fizette. A program célkitűzése az volt, hogy ösztönözze az energiahatékonyságról szóló tananyagok (könyvek, szoftver, stb.) kifejlesztését, valamint támogassa az energiával kapcsolatos tanfolyamokat, pl. főiskolákon/egyetemeken vagy a szakszervezetek által kifejlesztett tanfolyamokat stb. A program nyilvános volt, nyitva állt magán és nonprofit jogalanyok előtt. A program 2003-as és 2004-es szövegei tartalmaztak egy elsőbbségi listát (pl. az építőipari vállalkozásoknak szóló projektek, az állami/magán partnerséget magukban foglaló projektek és a 2003. augusztus 1-jéig forgalomba hozandó projektek). A 2003-as projekt vonatkozásában a kiegészítő oktatás főként az egyetemek, szakszervezetek, kereskedelmi szervezetek és magán oktatási cégek (1. szakasz, valamint a kereskedelmi épületek energetikai rendszereiben dolgozó építészek, beszállítók, vállalkozók és egyéb személyzet (2. szakasz) felé irányult, vagy az építőipari vállalkozásokat célozta meg (2004-es program szövege).

A 2004-es oktatási program népszerűsítésére az Enova felkínált egy programot a műszaki személyzet és a mérnökök számára szóló energetikai oktatási kurzusok kifejlesztéséről. Ezt pályázati eljárással szervezték. Az Enova csak a tanfolyamot elvégző első 50 fő részvételi díját fizette. A norvég hatóságok szerint a támogatást közvetlenül a magánszemélyeknek, és nem a vállalkozásoknak adták.

A fent említett tananyagokra vonatkozó programok 2004. december 31-én értek véget. A norvég hatóságok szerint új programokat fognak a Hatóságnak bejelenteni. Összesen mintegy 33 projekt részesült támogatásban a program alapján. A norvég hatóságok állítása szerint a programok közül néhány a de minimis küszöbérték alá eshet. Emellett a támogatás egy része állami jogalanyokhoz, egyetemekhez és más oktatási intézményekhez, valamint nonprofit szervezetekhez került. A norvég hatóságok állítják, hogy e jogalanyok számára az Enova által nyújtott támogatás nem a vállalkozás által végzett gazdasági tevékenység EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése körébe tartozó támogatására irányult, hanem inkább egy oktatási tevékenység támogatására.

A rendszer ilyenként nem tartalmazott semmiféle korlátozást arra nézve, hogy a támogatást meghatározott fajtájú jogalanyoknak vagy tevékenységek vonatkozásában lehet adni. Az sem szerepelt benne, hogy a támogatás nem lépheti túl az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1. e) pontjában (28) említett aktusokban szereplő de minimis küszöbértéket. A támogatás nem korlátozódott az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. f) pontjában (29) említett aktusban említett kis- és középvállalkozásokra, és annak felépítése sem felelt meg az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. d) pontjában (30) említett aktus (képzési támogatás) követelményeinek.

Emellett az Enova programot működtet a helyi önkormányzatok energetikai tervezési készségeinek javítására, különösen a norvég tervezési és építési törvénynek megfelelően a településtervezés és a területtervezés terén. Az ingyenesen kínált program célközönsége az önkormányzatok magas szintű döntéshozói és műszaki személyzete volt. A norvég hatóságok állítása szerint az Enova értékelést végzett arra vonatkozóan, hogy az adott önkormányzat végez-e szolgáltatást más piaci szereplőkkel versenyben. Amennyiben igen, az ilyen tevékenységet nem támogatták.

6.   A megújuló energia előállítás beruházási támogatásának kedvezményezettjei/támogatási intenzitásai

A Hatóság vizsgálata egy működő rendszerre vonatkozik. Így a támogatás lehetséges kedvezményezettjeit nem lehet véglegesen megállapítani a határozattal, és az csak példaértékű. A norvég hatóságok 2005. július 15-i levelükben 2004 végéig 236 olyan kedvezményezettet azonosítottak az energiavizsgálatra vonatkozó és a beruházási támogatás tekintetében (ez utóbbi mind a megújuló energia termelésére, mind az energiatakarékossági intézkedésekre vonatkozott), akik a de minimis küszöbértéket meghaladó olyan állami támogatást kaptak, ami nem állami szervek állami feladatainak ellátására adott támogatás volt. A norvég hatóságok azonosítottak továbbá 33 olyan projektet, ami az oktatási/tananyag programok keretében kapott támogatást.

A norvég hatóságok állítása szerint becsülten körülbelül 875 másik projekt vonatkozott állami szervek támogatására, vagy pedig az Enova által egyes szolgáltatásoknak a közbeszerzés szabályai szerint történő beszerzésére.

A megújuló energia projektek vonatkozásában a norvég hatóságok a következő táblázatot nyújtották be, ami feltünteti a 2002–2004 között a megújuló energia projektekre adott támogatások teljes beruházási költségen alapuló támogatási intenzitásait:

| Megújuló energia | | Támogatási intenzitás a teljes beruházási költség %-ában, a támogatás a nettó jelenérték megközelítés szerint került kiszámításra |
| --- | --- | --- |
| | Projektek száma | Átlag | Maximum |
| Szélenergia | 10 | 23 % | 68 % |
| Távfűtés | 19 | 20 % | 31 % |
| Bioenergia | 31 | 20 % | 50 % |
| Új megújuló energia | 1 | 25 % | 25 % |

Megújuló energia

Támogatási intenzitás a teljes beruházási költség %-ában, a támogatás a nettó jelenérték megközelítés szerint került kiszámításra

Projektek száma

Átlag

Maximum

Szélenergia

10

23 %

68 %

Távfűtés

19

20 %

31 %

Bioenergia

31

20 %

50 %

Új megújuló energia

1

25 %

25 %

7.   Költségvetés és időtartam

A 2002–2005-ös megállapodás (lásd fenn, a határozat I.2.3 szakaszát) meghosszabbításra került 2006 végéig. Előreláthatóan a megállapodás további meghosszabbításra kerül 2010. december 31-ig. A norvég hatóságok a rendszer költségvetéséről a következő áttekintést nyújtották be:

| | Állami költségvetés
  millió NOK | Áramdíj illeték
  millió NOK | Teljes költségvetés
  millió NOK | Teljes költségvetés
  millió euro (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 270 | 161 | 431 | 57,3 |
| 2003 | 259 | 192 | 451 | 56,4 |
| 2004 | 60 | 470 | 530 | 63,3 |
| 2005 | 0 | 650 | 650 | 79,3 |

Állami költségvetés

millió NOK

Áramdíj illeték

millió NOK

Teljes költségvetés

millió NOK

Teljes költségvetés

millió euro (31)

2002

270

161

431

57,3

2003

259

192

451

56,4

2004

60

470

530

63,3

2005

0

650

650

79,3

8.   Támogatáshalmozódás

Az Enova által nyújtott támogatás más kormányzati támogatással való halmozását illetően a Hatóság megjegyzi, hogy a projektek alapjában kaphattak támogatást más forrásokból. A norvég hatóságok a bejelentésben azt állították, hogy biztosítják azt, miszerint a támogatás soha nem lépi túl a környezetvédelmi támogatások G. (66) szakaszában szereplő küszöbértéket. Amint már említettük, ez a szakasz előírja, hogy a környezetvédelmi iránymutatások alapján engedélyezett támogatások nem kombinálhatók az állami támogatás más formáival, ha az ilyen átfedés olyan támogatási intenzitást eredményez, ami túllépi a környezetvédelmi iránymutatásokban megállapított mértéket. A pályázóknak be kell jelenteniük az Enovának, ha további állami támogatásra nyújtottak be pályázatot.

9.   A norvég hatóságok által javasolt módosítások

A rendszer környezetvédelmi iránymutatásoknak való megfeleltetése érdekében a norvég hatóságok javasoltak egyes változtatásokat a rendszerben, amelyeket alább mutatunk be. A Hatóság vizsgálata során a norvég hatóságok elkezdték e módosítások végrehajtását.

9.1   A megújuló energia termelés beruházási támogatásának módosításai

1.   Norvégia a támogatást korlátozni fogja azon projektekre, amelyek a megújuló energiaforrások 2001/77/EK irányelv 2. cikkének a) és (a biomassza vonatkozásában) b) pontjában szereplő fogalommeghatározásának hatálya alá tartozik. Emellett meglévő vízierőművek nem kapnak támogatást.

2.   A támogatás összegét az előállítási költségek és a piaci ár különbségén alapuló nettó jelenérték-számításnak megfelelően fogják kiszámítani. A támogatást átalányösszegként fogják adni. Az alkalmazott számítási módszer a következő (egy valós szélenenergia-projekt példáján bemutatva, az összegek NOK-ban kifejezve):

| Támogatható beruházási költség (32) | 123 000 000 |
| --- | --- |
| Termelés kWh/év | 45 700 000 |
| Ár NOK/kWh | 0,25 |
| Éves bevétel (33) | 11 425 000 |
| Működési költségek NOK/kWh | 0,10 |
| Éves működési költség | 4 570 000 |
| Éves nettó bevétel | 6 855 000 |
| Gazdasági élettartam években | 25 |
| Tőke megtérülése | 6,33 % |
| NPV | –38 000 000 |
| Beruházási támogatás | 38 000 000 |

Támogatható beruházási költség (32)

123 000 000

Termelés kWh/év

45 700 000

Ár NOK/kWh

0,25

Éves bevétel (33)

11 425 000

Működési költségek NOK/kWh

0,10

Éves működési költség

4 570 000

Éves nettó bevétel

6 855 000

Gazdasági élettartam években

25

Tőke megtérülése

6,33 %

NPV

–38 000 000

Beruházási támogatás

38 000 000

A bejelentett rendszerrel összehasonlítva a fenti modellszámítás a „támogatható” beruházási költségeken és nem a teljes költségen fog alapulni. A norvég hatóságok állítása szerint a pénzügyi költségek, az egyéb költségek és a kártérítési költségek nem részei a támogatható költségeknek, legalábbis 2004. január 1-je óta.

3.   Az áram fenti számításban használt piaci ára a megfelelő Nordpool-árakból származik. A távfűtés esetében a piaci ár azon ár, amellyel az olaj vagy áram (a kettő közül az alacsonyabb) végfogyasztója szembesül az állami támogatási döntés meghozatalakor. Ha a projekt gazdaságossága a megfigyelendő végfogyasztói olaj- és villamosenergia áraktól eltérő árakkal megkötött, nagyfogyasztói szerződésen alapul, a szerződéses árat kell figyelembe venni. A hálózatba vissza nem táplált áramtermelés vonatkozásában az adókat is tartalmazó végfogyasztói árak kerülnek alkalmazásra.

4.   A támogatás tartalmazhatja a tőke tisztességes hasznát. Az Enova számára azonban külső szakértő fogja megállapítani a diszkontrátát és a kockázati prémiumot minden egyes érintett megújuló energia-iparág vonatkozásában.

Meg kell jegyezni, hogy a norvég hatóságok benyújtották a Hatóságnak a kijelölt szakértő, a First Securities ASA (34) jelentését. A szakértő a tőkepiaci árfolyamok modelljét (35) használja és 7 %-os diszkontrátát számított a szélenergiára, 6 %-ot a távfűtésre, a bioenergiára és az energiafelhasználásra. A számítást egy olyan keretként értelmezik, ami lehetővé teszi az Enova számára egyedi projektek vonatkozásában méltányossági diszkontrátára vonatkozó tárgyalások folytatását. Különösen az úgynevezett béta-érték lehet magasabb a projekt kockázatától függően (36) és ez magasabb diszkontrátát eredményezhet.

A norvég hatóságok évente felülvizsgálják és frissítik a kamatlábat és a kockázati prémiumot. Ha az éves frissítések között olyan váratlan változások történnek, amelyek lényegesen befolyásolják a diszkontrátát, a norvég hatóságok rendkívüli módosítás keretében megfelelően kiigazítják a diszkontrátát. Ez azonban csak akkor érvényesül, ha ok van annak feltételezésére, hogy a változások tartós jellegűek.

5.   A támogatható költségek az N 75/2002 sz. – Finnország bizottsági határozatban (37) felsorolt költségek. A norvég hatóságok állítása szerint 2005. január 1-je óta az Enova csak ilyen költségeket fogad el támogathatóként.

6.   A projekt elindításához szükséges összegen felüli támogatást nem adnak. Ez annyit jelent, hogy a fenti (2) pontban előírt paraméterek szerint kiszámított nettó jelenérték-számításból eredő negatív nettó jelenérték esetén az állami támogatást csak annak biztosítására adják, hogy a projekt nullaszaldós legyen, azaz a nettó jelenérték 0-ra hozásához.

7.   Egyáltalán nem jogosult támogatásra a támogatás nélkül számított zéró vagy pozitív nettó jelenértékű projekt.

8.   A biomassza támogatásának kivételével a rendszer alapján adott támogatás soha nem haladhatja meg a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakaszában előírt küszöbértékeket. A környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakasza a támogatást a piaci árak és az üzemi amortizációval megnövelt előállítási költségek különbözetére korlátozza, amelynél az üzemi amortizáció csak a beruházási költségre értendő. A támogatás fedezheti a tőke tisztességes megtérülését is, ha Norvégia ki tudja mutatni, hogy ez egyes megújuló energiaforrások gyenge versenyképessége miatt nélkülözhetetlen.

9.   Az Enova támogatási szintek kiszámítására szolgáló módszerén belül az Enova által adható támogatás legmagasabb mértéke a beruházási költségre korlátozódik. A szokásos működési feltételek mellett negatív EBITDA (38)-t termelő projektek a beruházás idején nem lesznek olyan helyzetben, hogy támogatást kaphassanak. Az e célra használt diszkontráta az Enova által használt, a határozat 9.I. szakaszának (4) pontja alatt említett diszkontráta.

10.   A biomassza vonatkozásában adható a beruházási költségeket meghaladó működési támogatás. Semmiféle körülmények között nem kerül megadásra azonban a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (55) (39) szakaszában előírtnál több támogatás.

11.   A rendszer alapján történő támogatáshoz a biomassza úgy kerül meghatározásra, mint „mezőgazdaságból, erdőgazdálkodásból és az ehhez kapcsolódó iparágakból származó termékek, hulladékok és maradékanyagok (a növényi és állati eredetűeket is beleértve) biológiailag lebontható része, valamint az ipari és települési hulladék biológiailag lebontható része” (lásd a 2001/77/EK irányelv 2. cikkének b) pontját. A biomasszától eltérő forrásokat is tartalmazó bioenergia támogatása esetén a fenti 10) pontban meghatározott működési támogatás csak a biomasszát tartalmazó részre adható. A többi rész támogatása az 5) pontban meghatározott beruházási támogatásra korlátozódik.

12.   A rendszer időtartama 2011. január 1-jéig korlátozott.

A norvég hatóságok benyújtották a következő működési költség adatokat a megújuló és hagyományos energiatermelési adatok vonatkozásában:

Teljes üzemeltetési költség, NOK/kWh

| Technológia | Működési és karbantartási költségek | Fűtőanyag | Összes üzemeltetési költség |
| --- | --- | --- | --- |
| Az adatok a következő IEA-jelentésből származnak: A villamosenergia-termelés előrejelzett költségei, 2005. évi frissítés |
| Szén | 0,034–0,068 | 0,076 –0,152 | 0,11–0,22 |
| Gáz | 0,023–0,031 | 0,187–0,249 | 0,21–0,28 |
| Kombinált hő- és energiatermelés | | | 0,17–0,44 |
| Az adatok a következő NVE-jelentésből származnak: A hő- és energiatermelés költségei 2002-ben |
| Szélenergia | 0,05 | | 0,05 |
| Az adatok az Enova projektportfóliójából származnak (példák) |
| Szélenergia | 0,05–0,10 | 0 | 0,05–0,10 |
| Bioenergia | 0,07–0,15 | 0,2–0,3 | 0,27–0,45 |
| Új megújuló energia | | | 0,05 |
| Távfűtés | | | 0,05–0,10 |

Technológia

Működési és karbantartási költségek

Fűtőanyag

Összes üzemeltetési költség

Az adatok a következő IEA-jelentésből származnak: A villamosenergia-termelés előrejelzett költségei, 2005. évi frissítés

Szén

0,034–0,068

0,076 –0,152

0,11–0,22

Gáz

0,023–0,031

0,187–0,249

0,21–0,28

Kombinált hő- és energiatermelés

0,17–0,44

Az adatok a következő NVE-jelentésből származnak: A hő- és energiatermelés költségei 2002-ben

Szélenergia

0,05

0,05

Az adatok az Enova projektportfóliójából származnak (példák)

Szélenergia

0,05–0,10

0

0,05–0,10

Bioenergia

0,07–0,15

0,2–0,3

0,27–0,45

Új megújuló energia

0,05

Távfűtés

0,05–0,10

9.2   Energiatakarékossági intézkedések

A bejelentett rendszer vonatkozásában a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a nettó jelenérték-számítást el kellene fogadni az energiatakarékossági intézkedések támogatásának számítására is. A norvég hatóságok ugyanakkor a következő változtatásokat javasolták az energiatakarékosságot szolgáló támogatási intézkedések jövőbeli alkalmazására:

A norvég hatóságok az energiatakarékossági intézkedések beruházási támogatását együttesen a környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 (25) (40) szakaszának és a környezetvédelmi iránymutatások D.1.7 (32) szakaszának megfelelően fogják kiszámítani, azaz a projekt beruházási költségei szigorúan a környezetvédelmi célkitűzéseknek való megfeleléshez szükséges befektetési többletköltségekre korlátozzák. Ez annyit jelent, hogy az energiatakarékos beruházások költségét összehasonlítják egy olyan összevethető beruházás költségeivel, ami nem nyújtja a környezetvédelem azonos fokát. A kizárólag energiatakarékossági funkciót betöltő kiegészítő berendezésekbe és eljárásokba történő beruházás esetén, ha nincs összevethető beruházás, az összevethető beruházás költségét zéróban határozzák meg. A norvégiai előírásoknak való megfeleléshez szükséges gépek újrabeszerzésének költségei nem támogathatók.

| 1. | A költségek számítása a kapacitásnövekedésből származó előnyök, a beruházás első öt évében előidézett költségmegtakarítás és az ezen öt év alatt a további kiegészítő termelés levonásával történik. |
| --- | --- |

1.

A költségek számítása a kapacitásnövekedésből származó előnyök, a beruházás első öt évében előidézett költségmegtakarítás és az ezen öt év alatt a további kiegészítő termelés levonásával történik.

| 2. | A támogatható költségek a beruházási költségekre korlátozódnak. E tekintetben a támogatható költségek az N 75/2002 sz. – Finnország bizottsági határozatban felsorolt költségek (41). A norvég hatóságok 2005. január 1-jétől kezdődően csak az ilyen költségeket tekintik támogathatónak. |
| --- | --- |

2.

A támogatható költségek a beruházási költségekre korlátozódnak. E tekintetben a támogatható költségek az N 75/2002 sz. – Finnország bizottsági határozatban felsorolt költségek (41). A norvég hatóságok 2005. január 1-jétől kezdődően csak az ilyen költségeket tekintik támogathatónak.

| 3. | A támogatás összege a fent említett paramétereknek megfelelően számított többletköltségek 40 %-ára fog korlátozódni, és e rendszer alapján nem kerül sor működési támogatás nyújtására. A környezetvédelmi iránymutatások D.1.7 (30) szakasza szerint kis- és középvállalkozások számára a támogatás 10 % ponttal megnövelhető. Ebből a célból a kis- és középvállalkozások meghatározása a Hatóság mikro-, kis- és középvállalkozások támogatásáról szóló iránymutatásának 10.2 fejezete alapján történik. |
| --- | --- |

3.

A támogatás összege a fent említett paramétereknek megfelelően számított többletköltségek 40 %-ára fog korlátozódni, és e rendszer alapján nem kerül sor működési támogatás nyújtására. A környezetvédelmi iránymutatások D.1.7 (30) szakasza szerint kis- és középvállalkozások számára a támogatás 10 % ponttal megnövelhető. Ebből a célból a kis- és középvállalkozások meghatározása a Hatóság mikro-, kis- és középvállalkozások támogatásáról szóló iránymutatásának 10.2 fejezete alapján történik.

| 4. | A norvég kormány biztosítani fogja, hogy más állami támogatásokkal való kombináció esetén az összes támogatás ne lépje túl a fent említett korlátokat. |
| --- | --- |

4.

A norvég kormány biztosítani fogja, hogy más állami támogatásokkal való kombináció esetén az összes támogatás ne lépje túl a fent említett korlátokat.

| 5. | A rendszer időtartama 2011. január 1-jéig korlátozott. |
| --- | --- |

5.

A rendszer időtartama 2011. január 1-jéig korlátozott.

9.3   Új energetikai technológiák támogatása

A norvég hatóságok állítják, hogy a megújuló energiaprojektekre vonatkozó új technológiai projekteket azon szabályok szerint kell támogatni, mint a megújuló energia termelést és felhasználást (NJÉ-megközelítés). Az energiahatékony technológiákat illetően az energiatakarékossági mechanizmusok számítási módszere kerül alkalmazásra. A támogatás többek között olyan projektekre terjed ki, amelyeket korábban csak laboratóriumban teszteltek, korlátozott a hasznosításuk vagy nem a norvég feltételekre kerültek kifejlesztésre és ezért módosításra szorulnak.

A Hatóság kutatási és fejlesztési tevékenység állami támogatásáról szóló iránymutatásának hatálya alá tartozó, versenyt megelőző projektek egyedileg kerülnek bejelentésre. Nem kapnak támogatást azok a projektek, amelyek a meglévő termékek vagy gyártósorok továbbfejlesztései. Ugyanez vonatkozik azokra a projektekre, amelyek már megkezdődtek, vagy amelyek vonatkozásában az indítási döntést meghozták.

9.4   Tájékoztató és oktatási intézkedések az energiahatékonyság terén

A norvég hatóságok megerősítették, hogy a tananyagokra és tanulási koncepciókra, a műszaki személyzet tanfolyamaira és a helyszíni nyomon követésre vonatkozó programok 2005. január 1-jén befejeződtek. Amennyiben a jövőben ilyen vagy hasonló programok indulnának, azokat előre be fogják jelenteni a Hatóságnak.

A norvég hatóságok megerősítették továbbá, hogy az állami jogalanyok képzési programjai csak a helyi önkormányzatok állami funkcióira vonatkoznak (lásd még a határozat I.5.6 szakaszát).

9.5   Egyéb

A norvég hatóságok megerősítették továbbá, hogy a támogatásokat megkülönböztetés-mentesen alkalmazzák külföldi befektetőkre is, és hogy rendszeresen be fognak számolni a Hatóságnak a rendszer alkalmazásáról. A norvég hatóságok benyújtottak a Hatóságnak egy listát, ami az Energiaalapból támogatást kapott külföldi gazdasági szereplők nyolc példáját sorolja fel.

10.   A hivatalos vizsgálati eljárása megindításának indokai

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában azt az álláspontot képviselte, hogy az energiatakarékossági intézkedések, az új energetikai technológiák támogatása és a megújuló energia termelésének beruházási támogatása állami támogatást képez az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében. A tájékoztatási és oktatási intézkedéseket illetően (beleértve a tanácsadó és konzultációs szolgáltatásokat) a Hatóság megjegyezte, hogy a tájékoztató segélyvonal és lehetségesen a helyszíni látogatások kivételével az Alap tág mérlegelési jogot élvezett. A Hatóság úgy találta, hogy a mérlegelési jog a támogatási intézkedéseket általános helyett szelektív intézkedéssé tette. Valamennyi intézkedésről úgy találták, hogy torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget és hatással van a szerződő felek közötti kereskedelemre. Mivel az Energiaalappal kapcsolatos támogatás Hatóságnak való bejelentése nem történt meg időben, az jogellenes támogatást testesít meg a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének (f) bekezdése értelmében.

Ami az összeegyeztethetőség értékelését illeti, a Hatóság megkülönböztetést tett az Energiaalap bejelentés szerinti és a norvég hatóságok által javasolt módosított rendszere között.

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban kifejezte kétségeit, hogy vajon a megújuló energia termelésének beruházási támogatása indokolható-e a környezetvédelmi iránymutatások alapján. A Hatóság megjegyezte különösen, hogy a támogatás nem a környezetvédelmi iránymutatások D 1.3 (27) és D.1.7 (32) szakasza többletköltség-módszertanán alapult. Ehelyett olyan támogatás szükségességét azonosította, amelyhez a projekt nettó jelenérték-számítására van szükség. A Hatóság úgy találta, hogy nem volt elegendő garancia arra, hogy csak a beruházáshoz kapcsolódó költségek kapnak támogatást. Továbbá nem volt mechanizmus a túlkompenzáció kizárására. Az energiatakarékossági intézkedések vonatkozásában a Hatóság megjegyezte, hogy a megújuló energia projektekkel szemben a környezetvédelmi iránymutatások szigorúan ragaszkodnak a támogatható költségek 40 %-os támogatásához. A norvég hatóságok által alkalmazott nettó jelenérték számítással nem volt biztos, hogy megvalósul a küszöbérték tiszteletben tartása. Az energetikai technológiai projektek valamint az energiavizsgálatok vonatkozásában a Hatóság több információt kért. A tájékoztatási és oktatási támogatási intézkedések vonatkozásában a Hatóság megjegyezte, hogy a támogatási rendszer ebben a vonatkozásban nem korlátozódott a de minimis támogatásra (bár néhány projekt támogatása a küszöbérték alatt maradhatott) vagy a kis- és középvállalkozásokra. Ezen az alapon a Hatóság arra a kezdeti következtetésre jutott a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban, hogy a bejelentett rendszer nem volt összeegyeztethető az EGT állami támogatási szabályaival.

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban foglalkozott a norvég hatóságok által javasolt módosításokkal. Kijelentette, hogy tovább fogja vizsgálni azt, hogy a támogatásnak a projekt nettó jelenérték-számítására való alapozására vonatkozó norvég megközelítés elfogadható-e, ha a norvég hatóságok határoznak a támogatásnak a piaci ár és az előállítási költségek különbségére történő korlátozásáról, lásd a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakaszát. A Hatóságot az is foglalkoztatta, hogy miként fogják a norvég hatóságok a gyakorlatban alkalmazni a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakasza harmadik mondatának követelményeit. Ez a szakasz előírja, hogy a támogatást követően az üzemben termelt további energia már semmilyen támogatásra nem jogosult. A Hatóság kétségeit fejezte ki azon projektek támogatása miatt is, amelyek nettó jelenértéke a magas működési költségek miatt az Enovától kapott támogatás után is negatív lesz.

A Hatóság nem tudta kialakítani végső álláspontját az új energetikai technológiai projektek és oktatási intézkedések, valamint a tanácsadói és konzultációs szolgáltatások (energetikai vizsgálatok) támogatásával kapcsolatban.

11.   Harmadik személyek észrevételei

A Hatóság a megindító határozatra egy észrevételt kapott harmadik személyektől. A német Környezeti, Természetvédelmi és Nukleáris Biztonsági Minisztérium állítja, hogy nincs lehetőség az érintett piac egyértelmű meghatározására és annak megállapítására, hogy a támogatott vállalkozások valóban versenyben állnak-e nem támogatott vállalkozásokkal és hogy előnyhöz jutnak-e. A német minisztérium állítja továbbá, hogy a megújuló energia termelés többletköltségei megállapításának elve nem túlzottan alkalmas a támogatás összegének megállapítására, mivel a többletköltségek fogalmára nincsen általánosan érvényes és egyértelműen meghatározott fogalommeghatározás. A támogatásintenzitás 40 %-os küszöbértéke vonatkozásában a német minisztérium úgy találja, hogy ez gyakran nem ad elegendő ösztönzést egy magánbefektetőnek a cselekvésre, mivel neki kell viselnie a költségek 60 %-át. Ezért megfontolható lenne, hogy a támogatásnak a teljes beruházási költség egy hányadán kellene alapulnia. A német minisztérium állítja, hogy a környezetvédelmi iránymutatások e tekintetben fennálló néhány hiányosságát a Bizottság által az ügyekben követett gyakorlat áthidalta.

12.   A norvég hatóságok észrevételei

Az állami támogatás létezését illetően a norvég hatóságok 2006. július 15-i válaszukban arra az álláspontra helyezkedtek, hogy a Hatóság túl szigorú szelektivitási vizsgálatot végez, ami nem hagy lehetőséget semmiféle mérlegelésre az alapjában véve minden társaság előtt nyitva álló programok körében. A tananyagok támogatását illetően az Enova mérlegelési joga arra terjedt ki, hogy elutasítsa a program célkitűzéseinek meg nem felelő vagy megfelelő minőség biztosítására nem képes projekteket. Ezek a minimumszempontok ezért objektív jellegűek voltak.

A norvég hatóságok a fenti levélben azt is állítják, hogy a Hatóságnak el kellett volna végeznie az Energiaalap összeegyeztethetőségének értékelését közvetlenül az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében, amint azt a Bizottság tette a UK WRAP bérleti alap rendszere (42) vonatkozásában.

A megújuló energia termelés beruházási támogatásának összeegyeztethetőségi értékelése vonatkozásában a norvég hatóságok állítják, hogy a megújuló energia termelése vonatkozásában bejelentett rendszer versenyeleme kizár minden túlkompenzációt. Továbbá az Enova és a minisztérium közötti megállapodásban szerepel, hogy minden támogatásnak meg kell felelnie az EGT-megállapodásnak. Az esetleg nem támogatható költségek figyelembe vételét illetően a norvég hatóságok állítják, hogy ez csak a költségek kis töredékét érinti.

Az előzetes vizsgálati szakaszban és 2006. július 15-i válaszukban a norvég hatóságok rámutatnak, hogy Norvégia a legtöbb európai államtól eltérő energiahelyzettel szembesül, mivel belföldi villamosenergia-termelésének több mint 99 %-a származik vízierőművekből. A vízierőművek költségszerkezete és szintjei eltérnek az Európa többi részében szénen, gázon és nukleáris energián alapuló hagyományos energiatermelésétől. A norvég hatóságok szerint nem megvalósítható a vízierőművekkel való összehasonlítás a megújuló energia előállítása többletköltségeinek az iránymutatások szerinti kiszámításra. A kiválasztott módszertan alkalmazásának vannak további fontos előnyei is. Először is a nettó jelenérték módszer általános használt módszertan az energiaágazatban, valamint más ipari ágazatokban is. A piaci árra hivatkozással egy tárgyilagos és egyszerűen elérhető kritérium került kiválasztásra. E módszernek a támogatást kérő minden projektre történő alkalmazásával az Enova egyenlő alapon össze tudja hasonlítani az állami támogatásért versengő különböző projekteket, és a támogatást a legjobb támogatás/környezeti előny aránnyal rendelkező projekteknek adhatja. Másodszor a módszer biztosítja azt, hogy projekt csak az ahhoz szükséges összeget kapja, hogy lehetővé váljon annak piacra lépése.

Norvégia állítja, hogy a környezetvédelmi iránymutatások szó szerinti követése esetében a norvég hatóságoknak ki kellene egészíteniük a beruházási támogatási rendszert egy működési támogatási rendszerrel, amelynek vonatkozásában a támogatás meghatározása ugyancsak a nettó jelenérték-számítás alapján történne. Az így adott működési támogatás de facto egy beruházási támogatási rendszer lenne, amelyben a támogatás kifizetése átalányösszeg helyett részletekben történne, a támogatás lehetőségének jelentős eltérése nélkül, de kevésbé átlátható és igazgatásilag bonyolultabb rendszer révén (43). A bejelentett rendszerben az Enova csak a projekt beruházási szakaszában venne részt.

A norvég hatóságok 2006. július 15-i válaszukban egyetértettek a Hatóság megindító határozatában tett azon megállapításával, miszerint az Enova módszere általánosságban a megújuló energiaüzem többlet beruházási költségeivel megegyező vagy annál alacsonyabb beruházási támogatást eredményez. A norvég hatóságok azonban tiltakoznak az üzemi amortizáció plafonértéke ellen. Ez figyelmen kívül hagyná azt a tényt, hogy a projektek jogosultak tisztességes megtérülési rátára, ahogy azt a Hatóság környezetvédelmi iránymutatásai előírják (D.3.3.1 (54) szakasz) és amint azt a Bizottság a Q7 part menti szélenergia projektről szóló határozatában (44) alkalmazta. Mivel a megtérülési ráta megfelelő szintje egy független szakértő megállapításai alapján kerül meghatározásra, a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy nem áll fenn a túlságosan nagyvonalú megtérülési ráták miatti túlkompenzáció veszélye.

Azon követelmény vonatkozásában, miszerint a támogatott projekt nem kaphat semmiféle további támogatást – lásd a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakaszát –, a norvég hatóságok egyetértenek azzal, hogy korlátozni kell az Energiaalap által adható támogatást. A norvég hatóságok állítása szerint két mechanizmus fogja biztosítani ezt a korlátozást. Először is, a projekt Enova általi értékelésekor valamennyi ismert bevétel (cash flow) figyelembe vételre kerül, függetlenül attól, hogy pl. más kormányzati támogatás állami támogatásnak minősül-e. Ezek az elemek figyelembe vételre kerülnek a bevételi vagy költségoldalon (értelemszerűen) és azok csökkentik az Enova általi további támogatásra való igényt. Másodszor a zöld tanúsítási rendszer lehetséges bevezetése vonatkozásában a norvég hatóságok hivatkoznak a támogatás kedvezményezettjével megkötendő szerződés azon kikötésére, miszerint annak kamattal növelten kell visszafizetnie az Energiaalap által adott minden támogatást, amennyiben belépne a tanúsítási piacra.

A norvég hatóságok javasoltak – a rendszer hivatalos vizsgálata során – egy módosítást azon projektek vonatkozásában, amelyek még az Energialaptól kapott támogatással együtt is negatív nettó jelenértékkel rendelkeznek. Ezt a módosítást most a határozat I.9.1 szakaszának (9) pontja tartalmazza, és úgy szól, hogy a szokásos működési feltételek mellett negatív EBITDA()-t termelő projektek a beruházás idején nincsenek olyan helyzetben, hogy bármiféle támogatást kaphassanak.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   Állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése így szól:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

1.1   Az állami erőforrások jelenléte

Az EGT-megállapodás 61. cikke szerint az intézkedést az államnak vagy állami forrásokon keresztül kell nyújtani. Ebben az esetben a különböző beruházási projektek támogatása olyan juttatásokkal történt, amelyeket az állami költségvetésből és az áramelosztási díjakra kivetett illetékből finanszíroztak. A közvetlen költségvetési juttatások teljesítik az „állami források” kritériumát.

Az elosztási díjakra kivetett illetékből származó bevételek vonatkozásában a Hatóság megjegyzi, hogy a kialakult ítélkezési gyakorlat és az Európai Bizottság gyakorlata szerint állami források bevonásáról van szó, amennyiben a pénzt egy alap utalja át és az alapot az állam hozta létre, valamint az alap feltöltése az állam által kivetett vagy kezelt hozzájárulásokból történik (45). Ebben a vonatkozásban megállapításra kerül, hogy vajon az állam gyakorolta-e az ellenőrzést a szóban forgó pénz felett (46). Ahhoz, hogy az állami forrásként legyen figyelembe vehető, elegendő az, hogy az eszközök állandóan a hatóságok ellenőrzése alatt álljanak (47).

45

46

47

Az Energiaalapot a norvég állam hozta létre. Az Energiaalapot egy állami szerv, az Enova kezeli, amelynek tulajdonosa az Olaj- és Energiaügyi Minisztériumon keresztül a norvég állam. Az alapot a norvég állam politikai célkitűzésének teljesítése érdekében hozták létre, és a norvég állam Kyotói Jegyzőkönyv alapján kitűzött céljai elérésének elősegítésére. Ebből a célból a norvég állam egy rendelettel kötelező illetéket vet ki (lásd a határozat I.3 pontját), ami az alapot finanszírozza. Az illeték szintjét ugyancsak az állam határozza meg. Az illetékből származó bevételek közvetlenül az Energiaalapba folynak be, ami szétosztja azokat a kiválasztott projektekre. A Hatóság ezért úgy véli, hogy a norvég állam gyakorolja az állandó ellenőrzést az illeték felett, és az az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami forrásnak minősül.

1.2   Bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősüljön, emellett először is a kedvezményezettre olyan előnyöket kell átruháznia, amelyek mentesítik azt a rendszerint a költségvetését terhelő kötelezettség alól. Másodszor, a támogatási intézkedésnek szelektívnek kell lennie annyiban, hogy előnyben részesít „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését”. A következőkben megkülönböztetjük az energiavizsgálatot is magukban foglaló beruházási támogatási rendszereket és az oktatási/tanítási intézkedéseket.

bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését

1.2.1   
  Általános megjegyzés: az Energiaalap rendszerként – és nem a rendszer egyedi juttatásainak – értékelése

Általános megjegyzés: az Energiaalap rendszerként – és nem a rendszer egyedi juttatásainak – értékelése

Ebben az esetben az alább leírt támogatási intézkedésekben néhány esetben vállalkozások helyett magánszemélyek részesültek (pl. a tanítási és oktatási intézkedések egyes formái) vagy azok gazdasági tevékenység helyett oktatási tevékenységre vonatkoztak. Azonban a különféle támogatási intézkedések egyike sem korlátozódott hivatalosan (jogszabályban vagy adminisztratív iránymutatásokban) meghatározott magánszemélyekre vagy meghatározott tevékenység típusokra (48). Támogatás adható például oktatási magánvállalkozásoknak, amelyek meghatározott iparágat célzó gazdasági tevékenységet végezhetnek (pl. építőipar).

48

A jelenlegi bejelentés és értékelés magával az Energiaalappal és nem az annak alapján nyújtott egyedi támogatásokkal foglalkozik. Ezért a Hatóságnak nem szükséges értékelnie – az Energiaalap rendszerként történő értékelése vonatkozásában (49) –, hogy vajon a nonprofit szervezeteknek és oktatási intézményeknek egyedi esetekben nyújtott támogatások egy vállalkozás (gazdasági) tevékenységére vonatkoztak-e vagy sem. Mivel az Energiaalap rendszere nem tartalmaz korlátozást e tekintetben, a Hatóság megállapítása ezért az, hogy a rendszer alapján a támogatás – az alábbi kivétellel – vállalkozásokhoz került.

49

Az állami szektornak energiahatékonysági intézkedéseknek az adott jogalany állami funkciója részeként történő ellátásához adott támogatás nem alkot állami támogatást. Ez vonatkozik különösen az önkormányzatok energiahatékonysági programjára vonatkozó intézkedésekre. Ez a támogatás nem képez állami támogatást az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében mindaddig, ameddig az a norvég hatóságok által megerősítetten a támogatott kedvezményezett állami szervként ellátott funkciójához kapcsolódik.

1.2.2   
  Beruházási támogatás (megújuló energia termelése, energiatakarékossági intézkedések, új energetikai technológiák és energiavizsgálatok)

Beruházási támogatás (megújuló energia termelése, energiatakarékossági intézkedések, új energetikai technológiák és energiavizsgálatok)

A fent említett beruházásoknak adott juttatások a kedvezményezett számára az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előnyt adnak vagy azáltal, hogy lehetővé teszik számukra a megújuló energia termelésébe történő, vagy az energiafogyasztását csökkentő intézkedésekbe történő beruházást, vagy pedig képessé teszi a társaságot (a megnövekedett szakértelem és az energiaanalízis esetében)az energia hatékonyabb felhasználására, ezzel tovább csökkentve annak szokásos működési költségeit.

A támogatás szelektív is. A megújuló energia termelésének támogatása vonatkozásában a támogatás az energiatermelők meghatározott kategóriájára vonatkozik.

A szelektivitás létezik a többi intézkedés vonatkozásában is, mivel a juttatások csak az Enova által a projektek pályázati folyamat során történő összehasonlítását és annak eldöntését követően kiválasztott társaságokhoz kerülnek kihelyezésre, hogy melyik a pályázati kör leghatékonyabb, támogatandó projektje. Amint azt az ítélkezési gyakorlat megállapította (50), olyan helyzetekben, amikor az alap „olyan fokú mozgásteret élvez, ami lehetővé teszi számára pénzügyi támogatásának számos olyan megfontolásra tekintettel történő kiigazítását, mint például különösen a kedvezményezettek, a pénzügyi támogatás összege és nyújtása feltételeinek megválasztása, (...) a rendszer egyes vállalkozásokat másoknál kedvezőbb helyzetbe juttat” (51). A pályázati feltételeknek megfelelő minden projekt nem kaphat biztosan támogatást, mivel ez a vele a pályázati folyamatban versengő többi projekttől és az Enova által az adott projektértékelési körben kihelyezni kívánt pénzösszegtől függ. Mivel az Enova szabadon választhatja meg, hogy milyen gyakorisággal és milyen fajtájú projektekre vonatkozó ajánlattételi felhívásokat szervez, a rendszer kellő mérlegelési jogkört ad az Enovának ahhoz, hogy az a támogatási intézkedéseket szelektívvé tegye (52).

50

olyan fokú mozgásteret élvez, ami lehetővé teszi számára pénzügyi támogatásának számos olyan megfontolásra tekintettel történő kiigazítását, mint például különösen a kedvezményezettek, a pénzügyi támogatás összege és nyújtása feltételeinek megválasztása, (...) a rendszer egyes vállalkozásokat másoknál kedvezőbb helyzetbe juttat

51

52

Ezen felül az energiavizsgálatok vonatkozásában egy további szelektivitási elem is fennáll abban, hogy a program célközönségét (a 2003-as programszöveg, lásd fent a határozat I. 5.6 szakaszát) az 5 000 négyzetméter teljes alapterület feletti magán és középületek és ipari vállalkozások tulajdonosai alkotják.

1.2.3   
  Tájékoztató és oktatási programok az energiahatékonyság terén

Tájékoztató és oktatási programok az energiahatékonyság terén

A Hatóság álláspontja az, hogy nincs szelektivitás az Enova tájékoztató segélyvonala tekintetében, amely mindenkinek tanácsot ad az energiahatékonyságról, aki az energiahatékonysággal kapcsolatos tanácsok iránt érdeklődik, anélkül, hogy az Enova bármiféle mérlegelést gyakorolhatna ebből a célból.

tájékoztató segélyvonala

Nincs állami támogatás tartalma továbbá a helyszíni látogatásoknak annyiban, amennyiben az magánháztartásokat érint, mivel ebben az esetben a támogatás nem az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozásoknak szól. Ezen túlmenően még a kereskedelmi épületek hatékony energiafelhasználása vonatkozásában sem találta úgy a Hatóság, hogy jelen lenne az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás, mivel az intézkedés minden érdeklődő rendelkezésére állt anélkül, hogy ebben az Enova és hatékonysági központjai bármiféle mérlegelési jogkört kaptak volna. Más szavakkal: az intézkedés nem felel meg a szelektivitásra vonatkozó feltételnek.

helyszíni látogatásoknak

A szelektív előny létezik a tananyagok és tanfolyamok kifejlesztésére vonatkozó támogatási program tekintetében, mivel az csökkenti a fejlesztő ilyen anyagok vagy programok kifejlesztésével kapcsolatos költségeit azokhoz képest, akik nem kapnak ilyen támogatást. A Hatóság nem ért egyet a norvég hatóságokkal abban, hogy túl szigorú szelektivitási vizsgálatot alkalmaz a tanítási/oktatási programokra. A támogatás először meghatározott ágazatok felé irányul, pl. a 2003. évi program többek között magán oktatási szolgáltatókra, vagy a 2004. évi program az építőiparra. A programszövegek hangsúlyozzák, hogy a tanulmányajánlatoknak meg kell felelniük az üzleti vállalkozások igényeinek, részben a magán ipar program finanszírozásában való részvételével. Ez helyet hagy az ágazati megoldások kifejlesztésének. Másodszor, az egyes programok még mindig nagyfokú mérlegelési lehetőséget hagynak az Enovának. Maguk a norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy a projektek versenye alapvető fontosságú. Ezért lehetséges, hogy néhány program nem kap támogatást, holott teljesít bizonyos objektív kritériumokat, mivel kieshetnek, ha az adott értékelési körben más projektek jobban szerepelnek. Ugyancsak nincs garancia arra, hogy egy elutasított projekt a következő körben támogatást kap. Továbbá a 2003–2004-es programszövegek tartalmaznak egy prioritási listát, ami tovább igazolja, hogy egyes projektek – különösen a prioritással nem rendelkezők köréből – kevesebb eséllyel rendelkeznek a támogatásra. A Hatóság ennélfogva a támogatást szelektívnek ítéli.

tananyagok és tanfolyamok

1.3   A verseny torzítása és a szerződő felek közötti kereskedelem befolyásolása

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében támogatás legyen, annak torzítani kell a versenyt vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie és befolyásolnia kell a szerződő felek közötti kereskedelmet.

Ebben az esetben az intézkedések erősítik a támogatott vállalkozások versenyhelyzetét az Európai Gazdasági Térség energia- és villamosenergia-piacán belül, amelyen azok ténylegesen vagy potenciálisan versenyben állnak más energiatermelőkkel (53).

53

A múltban támogatott projektek (lásd a határozat I.6 szakaszát) szép számban tartozhattak az EGT-megállapodás XV. melléklete 1(e) pontjában említett aktus (A Bizottság 69/2001/EK Rendelete (2001. január 12.) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról) hatálya alá, mivel a kihelyezett támogatások a de minimis küszöbérték alattiak. Azonban nem minden támogatott projekt volt de minimis támogatás jellegű. A rendszernek nem is volt feltétele, hogy ez így legyen.

(de minimis)

de minimis

de minimis

Mivel a villamosenergia-piac nagyrészt liberalizált és léteznek kereskedelmi áramlások az EGT-államok között az energiatermékek és a villamos energia terén (pl. Norvégia is importálja és exportálja villamos energiájának bizonyos százalékát), a leírt (potenciális) versenytorzítás fennáll a többi EGT vállalkozás vonatkozásában. Ezt tovább igazolja az a tény, hogy a Nordpoolon, az északi országok közös keretében a villamos energia különböző fajtáival kereskednek. Az Energiaalap rendszere ennélfogva torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget és hatással van a szerződő felek közötti kereskedelemre.

2.   Új támogatás

Amint az a határozat fenti II.1 szakaszából is kitűnik, az Energiaalap által biztosított rendszer az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. Meg kell határozni, hogy az egyben olyan új támogatást is megvalósít-e, amit kellő időben be kellett volna jelenteni a Hatóságnak értékelés céljából, lásd a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 2. cikkét. Az új támogatás úgy került meghatározásra, hogy minden olyan támogatás (...) „amely nem létező támogatás, beleértve a létező támogatások módosítását is”; lásd a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének (c) pontját.

amely nem létező támogatás, beleértve a létező támogatások módosítását is

A norvég kormány állítja, hogy az Energiaalap mechanizmusában egyesített programok már azt megelőzően léteztek, hogy Norvégia belépett az Európai Gazdasági Térségbe. Ezért a rendszerek eredetileg a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikke b) pontjának ii. alpontja értelmében vett, létező támogatást testesítettek meg.

A bejelentéssel a norvég hatóságok értesítették a Hatóságot a meglévő támogatási rendszerek változásairól. Ezek főként a következőkből álltak:

| i. | a támogatási rendszerek 2002. évi egyesítése az újonnan létrehozott Energiaalapban; |
| --- | --- |

i.

a támogatási rendszerek 2002. évi egyesítése az újonnan létrehozott Energiaalapban;

| ii. | a támogatás új kezelése az új igazgatási szerv, az Enova létrehozásával, ezzel felváltva a korábban felelős Norvég Vízügyi és Energia Igazgatóságot, |
| --- | --- |

ii.

a támogatás új kezelése az új igazgatási szerv, az Enova létrehozásával, ezzel felváltva a korábban felelős Norvég Vízügyi és Energia Igazgatóságot,

| iii. | új energetikai célkitűzések kialakítása a parlament által, ami azt jelenti, hogy a rendszer alapján hozott intézkedéseknek most mérhető energiahatékonysági és termelési célokat kell elérniük, |
| --- | --- |

iii.

új energetikai célkitűzések kialakítása a parlament által, ami azt jelenti, hogy a rendszer alapján hozott intézkedéseknek most mérhető energiahatékonysági és termelési célokat kell elérniük,

| iv. | és végül az új finanszírozási mechanizmus (az elosztási díjakra kivetett illeték). |
| --- | --- |

iv.

és végül az új finanszírozási mechanizmus (az elosztási díjakra kivetett illeték).

Ezeket a változásokat kísérte az Enovára vonatkozó új jogszabályi rendelkezések sora, ami annyiban van hatással a nyújtott támogatásra, hogy az intézkedéseknek most a 2002-ben a norvég állam és az Enova közötti megállapodás tárgyát képező, új politikai célkitűzéseket kell elérniük.

Ezek a változások nem tisztán technikai vagy igazgatási jellegűek voltak (lásd a Hatóság 2004. július 14-i határozata (54) 4. cikkének (1) bekezdését), hanem jelentősen megváltoztatták a korábban létező rendszert és annak jogi keretrendszerét. Először is, a Bíróság Namur Les Assurances-ügyben (55) hozott ítéletének megfelelően az új támogatás létezését az azt szabályozó rendelkezésekre való hivatkozással kell meghatározni. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az új Energiaalap és az Enova létrehozásával egy új szabálykészletet fogadtak el, ami szabályozza az Energiaalap szerinti támogatásokat és annak finanszírozását. Először is volt a 2001. április 5-i parlamenti határozat, ami módosította az 1990. június 29-i Energiatörvényt. A határozat felhatalmazta a kormányt arra, hogy kötelezze az energiaelosztókat (egy engedéllyel, „omsetningskonsesjoner”) a végfogyasztók által fizetendő áramelosztási díjnak egy illetékkel való megnöveléséhez. Ez az illeték azután hozzájárul az Energiaalap finanszírozásához. Az akkor újonnan elfogadott, 2001. december 10-i kormányrendelet állapítja meg annak részleteit, hogy miként kell az illetéket beszedni és az Energiaalapnak átutalni. A parlamenti határozathoz vezető javaslatokban a kormányzat új és határozott energetikai célkitűzéseket határozott meg (lásd a határozat I.4 szakaszát), amelyek teljesítését egy adott határidőn belül el kell érni, az Energiaalap és az Enova létrehozásával. A célkitűzések és elérésük további részletezésére a minisztérium és az Enova között létrejött megállapodásban került sor. Az Energiaalapról szóló új rendelet az Energiaalapot az Olaj és Energiaügyi Minisztérium alá rendelte és előírta annak az Enova általi igazgatását. Ez mutatja, hogy 2000/2001-ben az energiahatékonysági intézkedésekre vonatkozó jogszabályi rendelkezések jelentősen megváltoztak és kiegészültek.

54

Namur Les Assurances

55

omsetningskonsesjoner

Ezek a jogszabályi és igazgatási változások azzal a szándékkal történtek, hogy lényegesen megváltoztassák az aktuális támogatási rendszert és létrehozzák az energiatakarékossági intézkedések és a megújuló energia termelése támogatásának teljesen új módját (56). A két új rendszer egyesülése puszta technikai alakiságnál több volt, mivel az egy vezetés alatti egyesítésük annak érdekében történt, hogy jobban célzott állami támogatást nyújtsanak és kézzelfoghatóbb eredményeket érjenek el a fenntartható energiapolitikák vonatkozásában. A projektekre vonatkozó támogatási döntések most már figyelembe fogják venni, hogy a projekt vajon hozzájárulhat-e a parlament által 2000/2001-ben meghatározott új célkitűzésekhez, ami lényeges változás a korábbi támogatási mechanizmushoz képest.

56

Egy teljesen új igazgatási felépítés felváltja a korábban felelős Norvég Vízügyi és Energia Igazgatóság(NVE) hatáskörét az újonnan alapított közigazgatási szerv, az Enova hatáskörével. Az Enovát köti az Energiaalap irányítására a minisztériummal kötött megállapodás abban, hogy elérje a parlament újonnan meghatározott energetikai célkitűzéseit, és hogy az Alapot az újonnan elfogadott jogszabályoknak megfelelően kezelje Felhívták továbbá a piaci verseny – az alap igazgatásán keresztül történő – előmozdítására. Ez mutatja, hogy az Enova nem csak egyszerűen folytatja az NVE munkáját, hanem azt olyan új feladatokkal is megbízták, ami az előző rendszerek lényeges megváltozása.

Végül jelentőséggel bír az, hogy új finanszírozási mechanizmus került felállításra. A költségvetési juttatások helyett a támogatások finanszírozása (növekvő mértékben) az Energiaalap finanszírozására használt, az elosztási díjakra kivetett illetékekből történik. Míg Norvégia hangsúlyozta azt, hogy az illetéket mint olyant az EGT-megállapodás hatálybalépése előtt vezették be, ez nem változtat a Hatóság azon megállapításán, hogy az új finanszírozási rendszer bevezetése lényeges változást eredményezett. 2002 előtt a hálózatüzemeltető társaságok kezelték az illetéket, főként az energiahatékonyságról való tájékoztatási tevékenységükkel kapcsolatos költségeik fedezésére. Most az illetéket a norvég állam állapítja meg és ellenőrzi, és az állam különíti azt el az Energiaalap finanszírozására. Az alap a pénzeszközöket különböző fajtájú, nem csak tájékoztató tevékenységre korlátozott támogatási intézkedésekre használhatja (57). A fentiekre figyelemmel a Hatóság azt a következtetést vonja le, hogy a finanszírozási rendszer változtatásai lényeges jellegűek.

57

A bemutatott változtatások magát a támogatási rendszert változtatják meg, anélkül, hogy a meglévő rendszerektől elválasztható részt képeznének (58). Az új finanszírozási és igazgatási mechanizmus, valamint az Enova kötelezettsége az újonnan meghatározott energetikai célkitűzések elérésére a támogatási program alapszerkezetét érintik és az Energiaalapból támogatott minden intézkedésre vonatkoznak. A változtatásokat azzal a céllal hajtották végre, hogy az állami források hasznosítása jobb legyen és fenntarthatóbb energiahatékonysági célokat érjenek el, ami szükségessé tette az új struktúrák és új célkitűzések bevezetését. Ezek az új struktúrák és célkitűzések határoznak meg minden támogatási döntést, és azok nem tekinthetők a korábban létezett támogatási intézkedésektől elválaszthatónak.

58

Ezért a bejelentett változtatásokat új támogatásnak kell minősíteni a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének c) pontja értelmében.

Az Energiaalap 2002. január 1-jén kezdett működni, azaz 2003 júniusa előtt, amikor a rendszert a Hatóságnak bejelentették. Az Energiaalapot ezért megkésve jelentették be a Hatóságnak és ezzel megsértették a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló, a fennálló helyzet fenntartására irányuló kötelezettséget. A támogatást ezért „jogellenes támogatásnak” kell minősíteni a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének f) pontja értelmében. Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával össze nem egyeztethető minden támogatást vissza kell fizetni.

3.   A támogatás összeegyeztethetősége

A Hatóság álláspontja szerint a támogatási intézkedések nem felelnek meg az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) bekezdésében vagy (3) bekezdésének a), b) és d) pontjában előírt egyik mentesítési oknak sem. Ezért értékelni kell, hogy a támogatás indokolható-e az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján. E rendelkezés értelmében a támogatás összeegyeztethetőnek minősíthető, ha az az „egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”.

egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben

A Hatóság értékelni fogja az Energiaalapnak az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése c) pontjával való összeegyeztethetőségét a hatóság környezetvédelmi iránymutatásainak összefüggésében. Ezek az iránymutatások kötelezik az EFTA-államokat arra, hogy környezetvédelmi támogatási rendszereiket 2002. január 1-jére hozzák összhangba a környezetvédelmi iránymutatásokkal.

A következő értékelésben a Hatóság megkülönbözteti az Energiaalap Hatóságnak bejelentett és 2002. január 1-jétől alkalmazott rendszerét (lásd a határozat II 3.1 szakaszát) és a norvég hatóságok által tervezett jövőbeni változtatásokat, amelyek szándéka a támogatásnak az EGT állami támogatási rendelkezéseivel való összeegyeztethetővé tétele (lásd a határozat II 3.2. szakaszát).

3.1   A Energiaalap Hatóságnak bejelentett változatának értékelése

3.1.1   
  A beruházási támogatás (megújuló energia termelése, energiatakarékossági intézkedések, új energetikai technológiák, energiavizsgálatok)

A beruházási támogatás (megújuló energia termelése, energiatakarékossági intézkedések, új energetikai technológiák, energiavizsgálatok)

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 2005. május 18-i határozatban kifejezte kétségeit, hogy vajon az Energiaalap által adott beruházási támogatása összeegyeztethetőnek minősíthető-e a környezetvédelmi iránymutatások alapján.

A norvég hatóságok az indító határozatra 2005. július 15-én tett észrevételeikben azzal érveltek, hogy a rendszert közvetlenül az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell engedélyezni. A Hatóság nem osztja ezt a nézetet, legalábbis annyiban, amennyiben az érintett támogatás a környezetvédelmi iránymutatások hatálya alá tartozik. A Hatóság véleménye szerint az Európai Bizottság WRAP határozata (59) e tekintetben nem bír jelentőséggel. A két úgy közötti különbség abban áll, hogy a hasznosítás esetében az iránymutatások nem rendelkeznek a beruházási támogatásról, míg a megújuló energia beruházási támogatása a környezetvédelmi iránymutatások hatálya alá tartozik. A Hatóságot kötik saját iránymutatásai (60). Ezért megállapítja, hogy nem hagyhatja figyelmen kívül az iránymutatások beruházási támogatásra vonatkozó fejezetét [D.1.3 szakasz, különösen a (27) pont, valamint a D.1.7 (32) szakasz, vagy a működési támogatásról szóló fejezet D.3.3.1 (54) szakasz, ami a megújuló energiaforrások helyzetére vonatkozik] és az abban szereplő támogatási intenzitásokat.

59

60

1.   Megújuló energia termelésének beruházási támogatása

A megújuló energia termelése legfeljebb 40 %-os támogatási intenzitásig támogatható, vagy ha az szükséges, a támogatható költségek 100 %-áig, lásd a környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 (27) szakaszát. A D.1.6 (31) szakasz egyértelművé teszi, hogy mi képez támogatható beruházást, nevezetesen a föld, épületek, üzemek és berendezések, és bizonyos feltételek mellett az eszmei javak megszerzésébe eszközölt beruházás. A D.1.7 (32) szakasz megállapítja, hogy támogatható költség a megújuló energia termelés beruházási költsége és egy hagyományos villamoserőmű beruházási költsége közötti különbség (a továbbiakban: többletköltség-megközelítés).

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában megjegyezte (61), hogy a megújuló energiaforrások támogatása nem az iránymutatások D.1.7 (32) szakaszában lefektetett többletköltség megközelítésen alapult. Megállapította azt is, hogy a később a norvég hatóságok által javasolt módosítások nélkül nem lenne garancia arra, hogy a támogatás a 40 %-os küszöbérték határain belül maradna. Ezen túlmenően arra sincs garancia, hogy a támogatás a többletköltségek magasabb, 100 %-os küszöbértékén belül marad, vagy hogy a rendszer nem eredményez túlkompenzációt. Nem voltak garanciák például arra sem, hogy csak a támogatható beruházási költségek kapnak támogatást, és a vállalkozások nem kapnak a beruházás kiváltásához szükségesnél több támogatást. Ennélfogva a Hatóság arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy az Energiaalap a bejelentés szerinti állapotában nem indokolható a beruházási támogatásokra vonatkozó fejezet alapján (a környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 szakasza) és összeegyeztethetetlen állami támogatást képez.

61

A norvég hatóságok észrevételei sem oszlatták el ezeket a kételyeket. Az esetleg nem támogatható költségek támogatása vonatkozásában a norvég hatóságok azt állították, hogy 2005. január 1-jétől az Enova csak azokat a költségeket fogadta el támogatható költségként, amelyek felsorolásra kerültek a Bizottság Finnországra vonatkozó N 75/2002 sz. határozatában, míg a múltban más költségek (pl. pénzügyi költségek) is támogatásban részesültek, még ha ez a teljes költségnek csak egy kis töredéke lehetett is. Mivel az Energiaalap a bejelentés szerinti állapotában nem tartalmazott egyértelmű szabályokat arra, hogy mely költségek támogathatóak, valóban materializálódott a nem támogatható költségek támogatásának veszélye. Hasonlóképpen a norvég érv – miszerint a támogatási rendszer versenyeleme korlátozza a túlkompenzáció lehetőségét – nem változtathatja meg a Hatóság olyan működő jogi korlátozások hiányára vonatkozó megállapításait, amelyek garantálnák, hogy a támogatás az iránymutatások beruházási támogatási fejezetében szereplő küszöbértékeken belül marad. Ilyen működő szabályok hiányában csak a véletlenen múlik a túlkompenzáció elkerülése.

korlátozza

garantálnák

A Hatóság fenntartja a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kifejezett álláspontját, miszerint nem teljesülnek a bejelentett rendszerre a D.3.3.1 (54) szakasz feltételei. A Hatóság nem tudta megállapítani, hogy lettek volna annak biztosítását szolgáló paraméterek, hogy a D.3.3.1 (54) szakasz küszöbértékei soha nem kerülnek túllépésre. Nem volt garancia arra sem, hogy csak a beruházási költségeket veszik be a számításba (A D.3.3.1 (54) szakasz az üzemi amortizációra korlátozódik), sem kellő bizonyosság arra nézve, hogy miként kell a diszkontrátát megállapítani, illetve hogy a támogatás soha nem lépi túl a zéró nettó jelenérték eléréséhez szükséges összeget.

Következtetésként az Energiaalap a bejelentés szerinti állapotában nem felel meg a környezetvédelmi támogatás összeegyeztethetőségre vonatkozó előírásainak.

2.   Energiatakarékosság támogatása

Az energiatakarékosságot szolgáló beruházások (az energiatakarékosság fogalma a környezetvédelmi iránymutatások B (7) szakaszában került meghatározásra) legfeljebb a támogatható költségek 40 %-a támogatási intenzitásig támogathatók a környezetvédelmi támogatások D.1.3 (25) szakasza szerint. A D.1.6 (31) szakasz meghatározza az érintett beruházásokat, azaz a föld, épületek, üzemek és berendezések, és bizonyos feltételek mellett az eszmei javak megszerzésébe eszközölt beruházást. A környezetvédelmi iránymutatások D.1.7 (32) szakasza a támogatást a támogatható költségekre korlátozza, amit a környezetvédelmi célkitűzések eléréséhez szükséges többlet beruházási költségként határoz meg. Nem adható támogatás az Európai Közösség szabványainak való alkalmazkodáshoz (62), ha a vállalkozás nem kis- és középvállalkozás.

62

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában úgy találta, hogy a támogatást nem a környezetvédelmi iránymutatások D.1.7 (32) szakaszában megállapított többletköltség módszerrel számították. A támogatás különösen nem marad a környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 (25) szakaszának 40 %-os küszöbértékén belül. A megújuló energia termelésének beruházási támogatásával ellentétben a 40 %-os küszöbérték nem léphető túl az energiatakarékossági intézkedések vonatkozásában (63).

63

A norvég hatóságok állítják, hogy a gyakorlatban az iránymutatások megközelítését követték. A Hatóság nem kívánja vitatni, hogy az Energiaalap alapján nyújtott egyedi támogatások önmagukban összeegyeztethetők lehetnek a környezetvédelmi iránymutatásokkal. Azonban ez még nem teszi az Energiaalap rendszert, mint ilyent – ami nem tartalmazott küszöbértékeket a támogatásintenzitás vonatkozásában és a többletköltség megközelítést sem követte – a környezetvédelmi iránymutatásokkal összeegyeztethetővé.

Ebből következően, mivel nem működött olyan mechanizmus, ami kizárná, hogy a támogatási intézkedés alapján adott támogatás túllépje a 40 %-os támogatási küszöbértéket, amelynek révén a költség összehasonlítható lenne a hagyományos villamosenergia-előállítás költségével, az Energiaalap a bejelentés szerinti állapotában összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.

3.   Új energetikai technológia

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy nem rendelkezett elegendő információval annak értékelésére, hogy vajon az e kategóriába tartozó projektek a megújuló energia termeléséhez kapcsolódó projektek-e (64). A Hatóság hasonlóképpen nem volt biztos abban, hogy a projektek kutatási és fejlesztési projektekre vonatkoztak-e, amit a Hatóság állami támogatási iránymutatásainak a kutatás és fejlesztés támogatásáról szóló 14. fejezete szerint kell értékelni.

64

A hivatalos vizsgálati eljárás alatt a norvég hatóságok egyértelművé tették, hogy a támogatás ebben a kategóriában nem kutatási és fejlesztési stádiumban lévő projektekre, hanem főként megújuló energia termelési projektekre, és kisebb mértékben energiatakarékossági intézkedésekre vonatkozott. Az e cím alatt csoportosított projektekről a norvég hatóságok által kimutatott adatok jelzik, hogy eddig csak ezek a kategóriák részesültek támogatásban Az „új energetikai technológiák támogatása” projekt ezért az energiatakarékossági intézkedések és a megújuló energia termelés beruházási támogatásának alcsoportjaként minősíthető.

Az Energiaalap bejelentett változata vonatkozásában a Hatóság azonban úgy találja, hogy a rendszer nem állapította meg egyértelműen, hogy az új energetikai projektek más támogatási kategóriák alcsoportjai, és ezért azokat azonos szabályok szerint kell értékelni. Az egyéb támogatási intézkedések vonatkozásában mindenesetre a Hatóság megállapítja, hogy a bejelentett rendszer nem tartalmazott semmiféle olyan korlátozást, ami garantálta volna a megújuló energia termelés és az energiatakarékossági intézkedések beruházási támogatása megfelelő küszöbértékeinek betartását, vagy csak a támogatható beruházási költségek támogatását A Hatóság ennélfogva arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett támogatás nem teljesíti a környezetvédelmi iránymutatások követelményeit.

4.   Energiavizsgálatok

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Hatóság megállapította, hogy nem rendelkezik elegendő információval annak értékelésére, hogy vajon az e cím alapján történő támogatás összeegyeztethető-e a környezetvédelmi iránymutatásokkal, és különösen annak D.2 (36) szakasza szabályaival (kis- és középvállalkozások támogatása).

E támogatási kategória vonatkozásában a norvég hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás során egy finn rendszerre hivatkoztak, ami lehetővé teszi az energiavizsgálatok költségeinek figyelembe vételét az állami támogatáshoz (azaz nem a kis- és középvállalkozásokra korlátozottan). A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy a finn rendszerrel egyezően a norvég Energiaalap lehetővé teszi a cégek számára, hogy pénzügyi támogatást kapjanak energiavizsgálatok és elemzések elvégzéséhez, a megvalósítható energiahatékonyság elérésének, energiatakarékosságot célzó beruházások vagy viselkedési változások elősegítésére. A finn rendszer lehetővé tette a támogatható költségek 40 %-át fedező támogatást. A norvég rendszer a támogatható költségek legfeljebb 50 %-át támogatta.

A Hatóság először is megállapítja, hogy az Energiaalap bejelentett rendszere nem tartalmazott semmiféle korlátozást annak garantálására, hogy az ilyen intézkedések támogatása ne lépje túl a környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 (25) szakaszában az energiatakarékossági intézkedésekre megállapított 40 %-os küszöbértéket. Különösen nem felel meg a környezetvédelmi iránymutatásoknak a támogatható költségek 50 %-áig terjedő támogatása.

Másodszor, a Hatóság megállapítása szerint nem alapozható a környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 szakaszára – ami csak a beruházási támogatásokra vonatkozik – a csak viselkedési változásokkal kapcsolatos és bármiféle tervezett beruházás nélküli energiavizsgálat támogatása. A Bizottság által a finn rendszerre adott engedély az ilyen beruházási támogatásra korlátozódott (65). Lehetséges, hogy a tanácsadói és konzultációs szolgáltatások további támogatása összeegyeztethetőnek minősülne a környezetvédelmi iránymutatások D.2 (36) szakaszával az EGT- megállapodás XV. melléklete 1. f) pontjában említett jogi aktussal összefüggésben (66) (kis- és középvállalkozások támogatása). Azonban ez nem döntő a támogatási rendszer összeegyeztethetősége vonatkozásában, mivel az Energiaalap bejelentésekor nem tartalmazott semmiféle, erre irányuló korlátozást. Ezért az nem minősíthető a környezetvédelmi iránymutatásokkal összeegyeztethetőnek.

65

66

3.1.2   
  Tananyag és oktatási intézkedések

Tananyag és oktatási intézkedések

A Hatóság megállapítja, hogy a bejelentett tananyagok és oktatási programok nem korlátozódtak kizárólag kis- és középvállalkozásokra, amint azt az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. f) pontjában említett jogi aktussal összefüggésben (kis- és középvállalkozások támogatása) (67). A támogatás sem volt az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. d) pontjában említett jogi aktus (képzési támogatás) hatálya alá tartozó támogatás (68). A Hatóságnak ezért nem kell értékelnie, hogy a támogatási intézkedések indokolhatók-e e csoportmentesítések alapján. Az ilyen fajtájú támogatásra nem vonatkoznak a környezetvédelmi iránymutatások sem.

67

68

A norvég hatóságok érvelése az, hogy az Energiaalap szerinti támogatást általában vagy részben közvetlenül az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni.

Annak megállapítása érdekében, hogy az ilyen intézkedés engedélyezhető-e közvetlenül az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazásával, a Hatóságnak meg kell állapítania, hogy a támogatás a célkitűzés teljesítéséhez szükséges és azzal arányos-e.

A támogatási intézkedés célja az energiatakarékossági lehetőségekre és energiahatékonyságra vonatkozó ismeretek és szakértelem növelése volt. Az energiatakarékossági intézkedések – bár beruházáshoz kapcsolódnak – kifejezetten szerepelnek a környezetvédelmi iránymutatásokban, mint állami támogatás tárgya. Az energiahatékonysági intézkedések általában hozzájárulnak az üvegházhatást előidéző gázok kibocsátása csökkentésének kyotói céljához, valamint a tudás és szakismeretek fontos szerepet játszanak az energiahatékonysági intézkedések bevezetésében és végrehajtásában. A tárgyalt támogatás szükségességét illetően, a program célja az új anyagok és tanfolyamok kifejlesztése volt és kizárta a meglévő tanfolyamok karbantartását és felülvizsgálatát, mivel e költségeket a tanfolyami díjakból kívánták fedezni. A program alapján a támogatást ösztönzőként szánták a szükséges új anyagok kialakításához, mivel a norvég hatóságok érvelése szerint hiány mutatkozott Norvégiában a korszerű tananyagok és tanfolyamok terén.

új

A támogatás arányosnak és a kereskedelmet a közös érdekkel ellentétes mértékben nem torzítónak tekinthető. Ebben a tekintetben a Hatóság megállapítása vonatkozásában fontos, hogy a rendszer megszűnt, és csak 33 projektre (egy magánszemélyektől) terjedt ki, és mindegyik csak korlátozott összegű támogatást kapott. A projektek közül 12, a nonprofit szervezetként regisztrált jogalanyok támogatásával foglalkozó projektre a támogatás 50 000 és 918 000 NOK, azaz 6 900 és 126 970 EUR (69) volt, mindössze két projekt kapott 1 300 000 NOK (180 555 EUR) körüli támogatást. Az egyetemek és főiskolák támogatása esetén az összeg 200 000 és 450 000 NOK (27 662 és 62 240 EUR) között változott, csak egy támogatott projekt kapott 875 000 NOK (121 023 EUR) összeget. Az Enova emellett soha nem vállalta fel a teljes projektköltséget, hozzájárulását annak 50 %-ára korlátozta. Továbbá egy nyílt „támogatási” pályázati eljárást használtak a kedvezményezettek kiválasztására és a támogatás összegének meghatározására. A pályázati eljárás azt is garantálta, hogy a támogatás a szükséges összegre korlátozódik és az arányos lesz. A támogatás projekthez kapcsolódó volt, és így nem képezett a piaci szereplő szokásos működési költségeinek csökkentésére szolgáló működési támogatást. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a támogatás nem torzította a versenyt a közös érdekekkel ellentétes mértékben. Következésképpen a támogatás összeegyeztethető volt az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

69

3.1.3   
  Következtetés a bejelentett rendszerről

Következtetés a bejelentett rendszerről

A Hatóság megállapítja, hogy a norvég hatóságok jogellenesen hajtották végre az Energiaalap rendszerét, a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. része 1. cikkének (3) bekezdése megsértésével.

Az Enova tájékoztató segélyvonala és a helyszíni látogatások az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak.

A bejelentett beruházási támogatási intézkedések (megújuló energia termelése, energiatakarékosság, energiavizsgálatok) nem összeegyeztethetőek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése c) pontjával, a környezetvédelmi iránymutatásokkal összefüggésben.

A tananyagok és tanfolyamok kifejlesztésére 2002. január 1-jétől2003. december 31-ig adott támogatások összeegyeztethetőek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja közvetlen alkalmazása alapján.

3.2   Energiaalap a Norvégia által tervezett módosításokkal

3.2.1   
  Beruházási támogatás

Beruházási támogatás

1.   Megújuló energia előállításának beruházási támogatása

A norvég beruházási támogatási rendszer értékelésének kiindulópontjakét meg kell határozni az iránymutatásokban előírt, egy projekt számára elérhető legmagasabb támogatás összegét. A környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 (27) szakasza küszöbértéket határoz meg a beruházási támogatásra, ami a környezetvédelmi célkitűzések eléréséhez szükséges többlet beruházási költség 40 %-a. Szükség esetén a támogatható költségek 100 %-a támogatható.

Ezen felül a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (53) és (54) szakasza lehetővé teszi a működési támogatást is, a magasabb egységre jutó beruházási költségek kompenzálására. Az (54) pont lehetővé teszi a kompenzációt a megújuló energia termelési költsége és az érintett energia piaci ára közötti különbség vonatkozásában. Azonban a támogatásnak az üzemi amortizációra kell korlátozódnia, amit a beruházás amortizációjaként kell érteni. A támogatás fedezheti a tőke tisztességes megtérülését is, ha az EFTA-állam ki tudja mutatni, hogy ez egyes megújuló energiaforrások gyenge versenyképessége miatt nélkülözhetetlen.

A működési támogatást rendszerint olyan támogatásként értik, ami mentesíti a vállalkozást olyan költségektől, amelyeket rendszerint a napi irányítása vagy szokásos tevékenysége körében viselnie kell. A megújuló energiaforrások vonatkozásában azonban a működési költségek rendszerint alacsonyabbak, mint a hagyományos technológia esetében. Napi alapon ezért a megújuló energia termelésétől pozitív cash-flow termelését várják el, azaz azt, hogy nem lesz szükség a működési költségek alól történő mentesítésre.

A környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakasza a támogatást az üzemi amortizációra (azaz a beruházás amortizációjára) korlátozza. Ami ténylegesen kompenzálásra kerül, az inkább a magasabb egységre jutó beruházási költség, mintsem a szokásos üzemeltetési költségek. Következésképpen az (54) pont értelmében adott támogatás a vállalkozás beruházáshoz adott támogatás. Ha a támogatás fedezné a tőke tisztességes megtérülését a tőke amortizációján felül, ez minden tőkeköltséget fedezne és a támogatás jelenértékben kifejezve felérne a teljes beruházás összegével. A kívánt megtérülési rátával megnövelt jövőbeli tőkeamortizáció jelenértéken ugyanezzel a rátával kerül diszkontálásra. A diszkontált költségek képezik a támogatás felső határértékét.

A környezetvédelmi iránymutatások lehetővé teszik a beruházási és működési támogatás kombinálását. Az elérhető működési támogatás összegének kiszámításakor figyelembe kell venni a szóban forgó cégnek adott minden beruházást, lásd a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakaszát. Így minden adott beruházási támogatás levonásra kerül a működési támogatásra rendelkezésre álló összegből. Ez mutatja, hogy a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakaszában szereplő küszöbérték szolgál a megújuló energia projektek számára beruházási támogatás nyújtásának legmagasabb küszöbértékeként.

Amint azt a határozat I 9.1 szakaszának (4) és (7) pontjában bemutattuk, az Enova által a használt NJÉ-megközelítés úgy számítja ki a támogatás összegét, hogy a projekt zéró nettó jelenértéket érjen el, ami egy ésszerű befektető számára a kiváltási pont arra, hogy a projekt mikor valósul meg a piacon. A zéró nettó jelenérték eléréséhez szükséges összegen felüli támogatást nem adnak. A támogatási elem a következőképpen fejezhető ki:

(diszkontált Cash Flow (DCF)) – (Beruházási költségek) + (Támogatás) = 0

(diszkontált Cash Flow (DCF)) – (Beruházási költségek) + (Támogatás) = 0

A fenti kifejezésnek megfelelően a megújuló energia projekt működéséből származó cash flow-t használják az eredeti beruházási költségek kifizetésére. A megújuló energia projekteknek rendszerint magasabb az egységre jutó beruházási költségük, mint a hagyományos technológia esetében. Ennélfogva a keletkezett nettó bevétel (a fenti DCF elem) sok esetben nem lesz elég magas ahhoz, hogy fedezze a szükséges beruházást. Ezek a projektek lesznek jogosultak a támogatásra, a nettó jelenérték 0-ra történő felhozásához.

A Hatóságnak a támogatás kiszámításának e módszerével kapcsolatban egy aggálya merült fel. Ennek oka az volt, hogy a pozitív cash flow-t nem termelő projektek is támogathatónak minősíthetőek voltak. Az ilyen projektek negatív DCF-et termelnek, ami arra vezet, hogy a támogatás-összetevő meghaladja a beruházási költséget és ennélfogva a legmagasabb támogatási intenzitást is.

Amíg azonban a DCF elem pozitív marad, a projektre adott támogatás soha nem haladja meg a beruházási költséget. Ezen aggály eloszlatására a norvég hatóságok egyetértettek a rendszer módosításával, amint az a határozat I.9.1 szakaszának (9) pontjában szerepel, hogy a negatív DCF-fel rendelkező projektek nem jogosultak az Enovától semmiféle támogatásra. Ez biztosítja, hogy a felső korlát nem kerül átlépésre, a támogatásnak a beruházási költségekre történő módosításával.

Azonban a viszonylag alacsony DCF-et termelő projektek esetében a támogatási elem viszonylag magas lesz, ami magas támogatási intenzitást eredményez. Ahhoz, hogy ez indokolható legyen, ki kell mutatni, hogy az adott támogatás „elengedhetetlen” a projektek megvalósításához.

Ésszerű befektetőtől nem várható el, hogy negatív jelenértékű projektet elindítson. Ez okból a Hatóság álláspontja szerint a támogatás nyújtásakor elérhető legjobb információk alapján végzett NJÉ-számítás az adott támogatás elengedhetetlenségének kellő kimutatására szolgál. A NJÉ-módszer alkalmazásakor a beruházás diszkontrátáinak meghatározásakor kellően figyelembe kell venni az egyes projektekben rejlő egyedi kockázatot. A Hatósággal folytatott megbeszéléseket követően Norvégia megbízást adott a First Securities (70) részére egy független elemzésre a rendszer projektpályázatinak értékelésekor használatos diszkontráták meghatározása érdekében. Ebben a jelentésben meghatározásra került a helyes diszkontráta megállapításának módszere, a pénzügyi módszertan legjobb gyakorlatai alapján.

70

A norvég hatóságok hangsúlyozták továbbá, hogy az Enova csak a projektek beruházási szakaszában vesz részt. Az Enovától beruházási támogatásban részesülő projektek nem lesznek jogosultak további támogatásra a környezetvédelmi iránymutatások alapján, amint az egyösszegű kifizetés megtörtént. Másik pozitív elem, hogy a támogatás „pályáztatott”, azaz a különböző projektek versengenek a támogatásért és csak a leghatékonyabb, legjobb támogatás/energiahatékonyság arányú projektek kapnak támogatást. Ez a megközelítés csak az ígéretes projektek támogatásához fog hozzájárulni és csak a szükséges mértékig fog támogatást nyújtani.

A fentiek alól kivételt képeznek a biomassza projektek. Az ilyen projektekre a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (55) szakasza a beruházási költségeknél magasabb teljes felső határértéket ír elő. Ennek oka, hogy ezek a projektek viszonylag alacsony beruházással, de magas működési költséggel rendelkeznek. E projektek esetében a Hatóság álláspontja az, hogy a támogatás elosztható a NJÉ számítások szerint, de a beruházási költségek korlátozásként való figyelembe vétele nélkül.

A fenti tárgyalások a legmagasabb támogatási intenzitásokkal foglalkoztak. Azonban az Enova által támogatható legtöbb projekt esetében a tényleges támogatási intenzitás lényegesen alacsonyabb lesz. Ez azon ténynek köszönhető, hogy a megújuló energia projektek általában alacsony üzemeltetési költséggel rendelkeznek, ami a hagyományos technológiánál magasabb DCF-et eredményez. Mivel az Enova a belső verseny alapján a legnagyobb költséghatékonyságú projekteknek ad támogatást, a legtöbb projekt várhatóan a többlet beruházási költségek D.1.3. (27) szakaszban előírt 100 %-os küszöbértékén belüli támogatási hányaddal rendelkezik, ami ritkán éri el a D.3.3.1 (54) szakasz alkalmazásából eredő felső határértéket. Ezt megerősíti az eddig támogatott, megújuló energia termelésére vonatkozó projektek értékelése. Átlagosan a támogatott szélenergia, távfűtési és bioenergia projektek támogatási intenzitása a teljes beruházási költség 24 %-a körül volt, egy szélenergia projekt esetében 68 %-os, illetve egy bioenergia projekt esetében a teljes beruházási költség 50 %-ának megfelelő legnagyobb támogatási intenzitással. (71). Azonban mivel kimutatható, hogy az NJÉ-módszer egy esetben sem vezet túlkompenzációra az iránymutatások vonatkozásában, ezt nem kell részletesen igazolni.

71

Következtetésként a hatóság álláspontja az, hogy a norvég hatóságok módosításait követően a támogatás NJÉ-módszeren alapuló elosztása tiszteletben tartja a környezetvédelmi iránymutatásokban, különösen annak D.3.3.1 (54) szakaszában megállapított küszöbértékeket.

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában aggodalmát fejezte ki amiatt is, hogy az Energiaalapból finanszírozott projektek további támogatást kapnak az államtól, függetlenül attól, hogy ez a támogatás állami támogatásnak minősül-e az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése alapján vagy sem, lásd a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakaszát. A Hatóság amiatt aggódott, hogy az ilyen további támogatás szükségtelen finanszírozást eredményezhet, mivel az Enova által támogatott projektek már zéró nettó jelenértéket eredményeznek, beleértve a tisztességes megtérülési rátát is, és így annak elegendőnek kell lennie a projektmegvalósítás kiváltására.

A norvég hatóságok hangsúlyozták, hogy az Enova csak a projekt beruházási szakaszában vesz részt, és a projekt csak a beruházás kiváltásához szükséges, legalacsonyabb átalány-kifizetésben részesül, de mást nem kap. A hivatalos vizsgálati eljárás során a norvég hatóságok tovább tisztázták, hogy a projekt cash flow számításában minden bevételt figyelembe vesznek. Ebbe beletartozik a más típusú állami beavatkozásból eredő bevétel, még ha az nem is minősül állami támogatásnak. Ha az állami hozzájárulás állami támogatásnak minősül, ezt be kell jelenteni a Hatóságnak a projekt pénzügyi szükségletei megállapítása érdekében.

A norvég zöld tanúsítási piac lehetséges bevezetésére tekintettel (72) a támogatás kedvezményezettjével kötendő szerződés kifejezetten tartalmaz egy visszafizetési záradékot az Energiaalap által adott támogatásra, a két forrásból való támogatás megelőzése érdekében. A projekt támogatásának kifizetése továbbá részletekben történik, ami kiigazítható, ha a projekt költségei a vártnál alacsonyabbak. A támogatási szerződés lezárásakor (azaz az utolsó részlet kifizetésekor) az Enova elvégzi a végső értékelést és a lehetséges módosítások is végrehajthatók, ha az Enova megállaptja, hogy a támogatás kedvezményezettje félrevezető információkat adott, vagy a projekt más állami támogatást kapott. Az előzőek alapján a Hatóság teljesítettnek tekinti a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakaszát.

72

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában aggályosnak tartotta, hogy az Energiaalap támogat olyan projekteket is, amelyek az Energiaalap támogatásával együtt is negatív nettó jelenértékkel rendelkeznek. A norvég hatóságok most azt állították (lásd a határozat I.9.1 szakaszának (9) pontját) hogy a szokásos működési feltételek mellett negatív EBITDA-t termelő projektek a beruházás idején nincsenek olyan helyzetben, hogy bármiféle támogatást kaphassanak. A Hatóság aggályait ebből következően figyelembe vették.

2.   Energiatakarékossági intézkedések

A norvég hatóságok javasolják a bejelentett rendszer módosítását (lásd a határozat I. 9.2 szakaszát) és az energiatakarékossági intézkedésekre a környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 (25), D.1.6 (30),(31), és D.1.7 (32) szakaszában előírt „többletköltség-megközelítést” szándékoznak alkalmazni. Egyformán tiszteletben tartják a támogatható költségek 40 %-ának megfelelő támogatási intenzitást, annak lehetőségével, hogy kis- és középvállalkozások esetében ez 10 százalékponttal megnövelhető.

A Hatóság megjegyzi, hogy ez a megközelítés megfelel a környezetvédelmi iránymutatásoknak és összeegyeztethető az EGT-megállapodás működésével.

3.   Új energetikai technológiák

A norvég hatóságok megerősítik, hogy az e kategória értelmében történő támogatás mindössze a megújuló energia termelése és az energiatakarékossági intézkedések támogatásának egy alcsoportja.

Amennyiben e kategória támogatásához a megújuló energia termelésének (I.9.1 szakasz) és az energiatakarékossági intézkedések (lásd a határozat I.9.2 szakaszát) beruházási támogatásához használt számítási kritériumokat kell használni, az e kategória alapján történő támogatást ugyanazon kritériumok alapján kell értékelni. Így az a környezetvédelmi iránymutatásokkal összeegyeztethető lesz.

4.   Energiavizsgálatok

A Hatóság megállapítja, hogy az energiavizsgálatok és energiaelemzések költségeinek támogatása a környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 (25) szakaszának alapján történhet, a D.1.6 (31) és D.1.7 (32) szakasszal összefüggésben. A Hatóság elfogadja, hogy az energiavizsgálatok és energiaelemzések gyakran szükséges értékelések annak megállapítására, hogy mely energiatakarékossági intézkedések érdemelnek beruházást és melyek nem (73). A Hatóság elfogadja az energiavizsgálatok költségét támogathatónak, amennyiben azok közvetlenül egy energiatakarékossági beruházáshoz kapcsolódnak. Az ezen az alapon adott támogatás nem lépheti túl az érintett támogatható költségek 40 %-át, annak lehetőségével, hogy kis- és középvállalkozások esetében ez 10 százalékponttal megnövelhető, lásd a környezetvédelmi iránymutatások D.1.5 (30) szakaszát.

73

Az olyan energiavizsgálatok esetében, amelyeket viselkedési vagy rendszerváltozások életbe léptetése érdekében végeznek, a Hatóság nem találja úgy, hogy bármiféle lehetőség lenne az ilyen támogatás engedélyezésére, ami nem közvetlenül kapcsolódik egy energiatakarékossági beruházáshoz. Ez a lehetőség csak kis- és középvállalkozások esetében tervezhető. A környezetvédelmi iránymutatások D.2 (36) szakasza lehetővé teszi a kis- és középvállalkozások számára nyújtott tanácsadói és konzultációs szolgáltatások támogatását, az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. e) pontjában említett jogi aktussal összefüggésben (kis- és középvállalkozások támogatása) (74).

74

3.2.2   
  Tanítási és oktatási intézkedések

Tanítási és oktatási intézkedések

A Hatóság megállapítja, hogy jelenleg nem működik ilyen rendszer, és minden ilyen új rendszert be fognak jelenteni a Hatóságnak, tehát nem szükséges az ilyen jövőbeli és jelenlegi elméleti támogatások EGT állami támogatási rendelkezések szerinti elfogadhatóságának taglalása.

3.2.3   
  A finanszírozási mechanizmus

A finanszírozási mechanizmus

A kialakult ítélkezési gyakorlat szerint a támogatási intézkedés nem választható el annak finanszírozása módjától. Amint azt az Európai Bíróság megállapította, a támogatási rendszer finanszírozásának módja a teljes támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlenné teheti (75), különösen, ha az megkülönböztető vonatkozásokkal jár. Különösen fennáll a finanszírozási mechanizmusnak a támogatási rendszerrel együttes vizsgálatának szükségessége akkor, ha az illetéket kimondottan a támogatási rendszer finanszírozására hozták létre, amint az az Energiaalap esetében is történt. Az ilyen teher a mennyiségi korlátozással egyenértékű intézkedésnek minősíthető, ha az teljes egészében kiegyenlíti a belföldi termékek terheit (itt ez az eset nem áll fenn), vagy pedig diszkriminatív belső adó lehet, ha részben egyenlíti ki ezt a terhet (76). Az ilyen kiegyenlítő hatás értékelésekor a teher és a belföldi termékek által élvezett előnyök egyenlőségét kell megállapítani (77). Néhány esetben a Bíróság nem csak a teher kivetését, hanem annak felhasználását is elemezte (78). Mivel az Energiaalap finanszírozása az importált energiát is érintő, az áramelosztási díjakra kivetett illetéken keresztül történik, ebben az esetben értékelni kell a támogatási rendszer adó jellegű teher útján történő finanszírozását.

75

76

77

78

Az Energiaalap nem tesz különbséget a megújuló energia külföldi és hazai termelői, vagy azon vállalkozások között, amelyek beruházást kívánnak eszközölni energiatakarékossági intézkedésekbe, új energetikai technológiákba vagy pedig energiavizsgálatok végzésébe. A norvég hatóságok kimutatták, hogy eddig nyolc EGT-termelő kapott támogatást az Energiaalapból. Továbbá nincs automatikus megfelelés az illetékkel terhelt tevékenység (a vízierőművekből és importból származó energiatermelés) és az Energiaalap által támogatott projektek között. Az illeték kivetése az energia elosztási szintjén, azaz nem közvetlenül a termelés szintjén történik (79). Azonban ha még vitatnánk is, hogy az közvetlenül érinti a termelési költségeket, az Enova által kifizetett támogatás nem részesíti automatikusan előnyben azokat a termelőket, amelyek energiáját az illeték közvetetten terheli. A támogatás főként az új megújuló energiák felé irányul, jelenleg a vízenergia kizárásával. Az energiatakarékossági intézkedések és az energiavizsgálatok vonatkozásában minden vállalkozás hasznot húzhat a támogatási intézkedésekből. Ezért nem állapítható meg, hogy az importált energia fizeti meg a belföldi termelők előnyeit, és hogy a belföldi (vízi) energia termelői által fizetett illetéket a megfelelő előnyök kiegyenlítik.

79

Az illetékbevételek felhasználása olyan támogatáshoz kapcsolódik, amelyet a Hatóság összeegyeztethetőnek minősít, amint az a határozat fenti II 3.2 szakaszából látható. Elfogadtuk, hogy a mennyiségen alapuló illeték összhangban áll a szennyező fizet elvvel, és ezért elfogadható az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a környezetvédelmi iránymutatások értelmében, amelyek megállapítják ezt az elvet. A Hatóság ezért nem talált semmiféle hiányosságot a mennyiségi alapú rendszerrel kapcsolatban (80).

80

3.2.4   
  Következtetések a Norvégia által javasolt módosításokkal kiegészített rendszerről

Következtetések a Norvégia által javasolt módosításokkal kiegészített rendszerről

A Hatóság megállapítja, hogy a megújuló energia termelése, az energiatakarékossági intézkedések és az új energetikai technológiák, valamint az energiavizsgálatok beruházási támogatása összeegyeztethető az EGT-megállapodás működésével, azzal a feltétellel, hogy a norvég hatóságok az Energiaalapot a következő helyeken kifejtetteknek megfelelően alkalmazzák:

| — | a határozat I 9.1 szakaszának (1)–(12) pontja a megújuló energia termelés beruházási támogatása vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

a határozat I 9.1 szakaszának (1)–(12) pontja a megújuló energia termelés beruházási támogatása vonatkozásában;

| — | a határozat I 9.2 szakaszának (1)–(5) pontja az energiatakarékossági intézkedések vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

a határozat I 9.2 szakaszának (1)–(5) pontja az energiatakarékossági intézkedések vonatkozásában;

| — | a határozat I 9.3 szakasza az új energetikai technológiák vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

a határozat I 9.3 szakasza az új energetikai technológiák vonatkozásában;

| — | a határozat II 3.2.1 szakaszának (4) pontja az energiavizsgálatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

a határozat II 3.2.1 szakaszának (4) pontja az energiavizsgálatok vonatkozásában;

4.   Visszafizetés

Amint a Hatóság azt a határozat II. 3.1.3 szakaszában megállapította, a megújuló energia termelése, az energiatakarékossági intézkedések és az új energetikai technológiák beruházási támogatása, valamint az energiavizsgálatok támogatása a bejelentettek szerint nem egyeztethető össze az EGT-megállapodás működésével.

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikke szerint az Hatóság főszabályként elrendeli, hogy az összeegyeztethetetlennek talált jogellenes támogatást az érintett EFTA-tagállam követelje vissza a kedvezményezettől.

A Hatóság véleménye szerint ebben az ügyben nincs olyan elv, ami kizárná a visszafizetést. A kialakult ítélkezési gyakorlat szerint a jogellenes támogatás visszafizettetés útján történő eltörlése a jogellenesség megállapításának logikus következménye. Ebből következően a jogellenesen adott állami támogatásnak a korábban létező helyzet helyreállítása céljából történő visszafizettetése alapjában nem tekinthető aránytalannal az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó célkitűzéseihez viszonyítva. A támogatás visszafizetésével a kedvezményezett elveszíti a versenytársaival szemben szerzett piaci előnyt, és helyreáll a támogatás kifizetése előtti helyzet (81). A támogatás viszafizettetésének e funkciójából következik, hogy kivételes körülményeket nem tekintve általános szabályként a Hatóság nem lépi túl a Bíróság ítélkezési gyakorlata által elismert mérlegelési jogkörét, ha arra kéri az érintett EFTA-államot, hogy fizettesse vissza a jogellenes támogatást, mivel a korábbi állapot helyreállításának ez az egyetlen módja (82). Emellett a Hatóság állami támogatások felügyeletére a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. Jegyzőkönyve alapján fennálló felügyeletének kötelező jellegére figyelemmel, a támogatásban részesült vállalkozások alapjában nem hivatkoznak a támogatás jogszerűségének jogos elvárására, kivéve, ha azt a Jegyzőkönyv rendelkezéseiben megállapított eljárásban adták (83). Ebben az ügyben nem állnak fenn olyan rendkívüli körülmények, amelyek a támogatás kedvezményezettei oldalán jogos elvárásokat eredményeznének.

81

82

83

A visszatérítésnek ki kell terjednie a kamatos kamatra, a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 14. cikkének (2) bekezdésének és a Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata 9. és 11. cikkének megfelelően.

A Hatóság kiemeli, hogy a határozat visszafizettetésre vonatkozó rendelkezése nem érinti azt, hogy a fent említett négy intézkedés alapján adott támogatás egyedileg értékelve nem képezhet állami támogatást, vagy az saját egészében vagy részben az EGT-megállapodással összeegyeztethető lehet, akár a Hatóság későbbi határozata, akár csoportmentességi rendelet alapján.

Ha a 2003. június 5-i levéllel bejelentett, fent említett négy intézkedés alapján adott egyedi támogatások már betartották azokat a feltételeket, amelyeket a Hatóság a bejelentett támogatási intézkedésekre e határozatban előír (lásd a határozat lenti 4. cikkét), azok az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetők és azokra a visszafizetés elrendelése nem vonatkozik.

5.   Éves jelentéstételi kötelezettség/Az Energiaalapra vonatkozó iránymutatások

A norvég hatóságoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a hatóságnak, Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 21. cikkének (1) bekezdésének, valamint a Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL eljárási határozata 5. cikke (1) bekezdésének és III. mellékletének megfelelően.

A norvég hatóságoknak továbbá tájékoztatást kell nyújtaniuk – a Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL eljárási határozata 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően – az öt legnagyobb projektről az alábbi kategóriákra:

| a) | megújuló energia termelésének beruházási támogatása, |
| --- | --- |

a)

megújuló energia termelésének beruházási támogatása,

| b) | energiatakarékossági beruházás, |
| --- | --- |

b)

energiatakarékossági beruházás,

| c) | új energetikai technológiák, valamint |
| --- | --- |

c)

új energetikai technológiák, valamint

| d) | energiavizsgálatok. |
| --- | --- |

d)

energiavizsgálatok.

A jelentésnek tartalmaznia kell különösen a megfelelő nettó jelenérték számításokat, és ki kell mutatniuk az energia piaci ára meghatározásának mikéntjét. Ezen felül meg kell adni a projekt beruházási költségeinek listáját.

A biomassza projektek vonatkozásában a jelentésnek olyan információkat is tartalmaznia kell, amelyek igazolják, hogy a cégek által az üzemi amortizációt követően viselt költségek magasabbak az energia piaci áránál.

A Hatóság megállapítja, hogy a Hatóság által e határozatban előírt feltételeket be kell vezetni az Enova/Energiaalap támogatási könyvébe, amely meghatározza a támogatások megadásának feltételeit, vagy annak támogatási intézkedések alkalmazására vonatkozó, megfelelő formájú iránymutatásokba foglalását. Az iránymutatások egy példányát legkésőbb a határozat elfogadásától számított 6 hónapon belül kell a hatóságnak benyújtani.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A norvég hatóságok által a 2003. június 5-i keltezésű levélben (dokumentum száma: 03-3705-A, a SAM 030.03006 ügyszámon iktatva) bejelentett, az Energiaalap alapján hozott következő intézkedések az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást alkotnak:

| a) | a megújuló energia termelésének beruházási támogatása; |
| --- | --- |

a)

a megújuló energia termelésének beruházási támogatása;

| b) | az energiatakarékossági intézkedések beruházási támogatása; |
| --- | --- |

b)

az energiatakarékossági intézkedések beruházási támogatása;

| c) | az új energetikai technológiák támogatása; |
| --- | --- |

c)

az új energetikai technológiák támogatása;

| d) | az energiavizsgálatok támogatása; valamint |
| --- | --- |

d)

az energiavizsgálatok támogatása; valamint

| e) | a tananyag és az oktatás 2002. január 1-jétől2003. december 31-ig történő támogatása. |
| --- | --- |

e)

a tananyag és az oktatás 2002. január 1-jétől2003. december 31-ig történő támogatása.

2. cikk

| a) | A norvég hatóságok által a 2003. június 5-i keltezésű levélben (dokumentum száma: 03-3705-A) bejelentett, az Energiaalap alapján nyújtott tájékoztató segélyvonal és helyszíni látogatási program nem képez az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást. |
| --- | --- |

a)

A norvég hatóságok által a 2003. június 5-i keltezésű levélben (dokumentum száma: 03-3705-A) bejelentett, az Energiaalap alapján nyújtott tájékoztató segélyvonal és helyszíni látogatási program nem képez az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást.

| b) | Az önkormányzatok energiahatékonyságát szolgáló program nem képez állami támogatást annyiban, amennyiben az az önkormányzat állami szervként ellátott funkciójához kapcsolódik. |
| --- | --- |

b)

Az önkormányzatok energiahatékonyságát szolgáló program nem képez állami támogatást annyiban, amennyiben az az önkormányzat állami szervként ellátott funkciójához kapcsolódik.

3. cikk

A határozat 1. cikkének e) pontjában említett intézkedés összeegyeztethető az EGT-megállapodás működésével.

4. cikk

A megújuló energia termelése, energiatakarékosság, új energetikai technológiák és energiavizsgálatok beruházási támogatása összeegyeztethető az EGT-megállapodás működésével az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében, az e cikkben meghatározott feltételekkel.

| a) | A megújuló energia termelésére vonatkozó beruházás támogatása
  A támogatásnak együttesen kell teljesítenie a határozat I.9.1 szakaszának (1)–(12) pontjában megállapított kritériumokat ahhoz, hogy az összhangban legyen a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakaszával. |
| --- | --- |

a)

A megújuló energia termelésére vonatkozó beruházás támogatása

A támogatásnak együttesen kell teljesítenie a határozat I.9.1 szakaszának (1)–(12) pontjában megállapított kritériumokat ahhoz, hogy az összhangban legyen a környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (54) szakaszával.

| b) | Az energiatakarékossági intézkedésekre vonatkozó beruházások támogatása;
  A támogatásnak együttesen kell teljesítenie a határozat I.9.2 szakaszának (1)–(5) pontjában megállapított kritériumokat ahhoz, hogy az összhangban legyen a környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 (25), D.1.6. (30), (31) és D.1.7 (32) szakaszával. |
| --- | --- |

b)

Az energiatakarékossági intézkedésekre vonatkozó beruházások támogatása;

A támogatásnak együttesen kell teljesítenie a határozat I.9.2 szakaszának (1)–(5) pontjában megállapított kritériumokat ahhoz, hogy az összhangban legyen a környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 (25), D.1.6. (30), (31) és D.1.7 (32) szakaszával.

| c) | Új energetikai technológiák támogatása
  Az új energetikai technológiák támogatására támogatás a határozat 4. cikkének a) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelően adható annyiban, amennyiben a megújuló energia termelésének beruházási támogatásával járó technológiáról van szó, és a határozat 4. cikkének b) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelően annyiban, amennyiben a támogatás energiatakarékossági beruházásokhoz kapcsolódó új energetikai technológiákat támogat. |
| --- | --- |

c)

Új energetikai technológiák támogatása

Az új energetikai technológiák támogatására támogatás a határozat 4. cikkének a) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelően adható annyiban, amennyiben a megújuló energia termelésének beruházási támogatásával járó technológiáról van szó, és a határozat 4. cikkének b) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelően annyiban, amennyiben a támogatás energiatakarékossági beruházásokhoz kapcsolódó új energetikai technológiákat támogat.

| d) | Az energiavizsgálatok/energiaelemzések támogatása
  Az energiavizsgálatok támogatásának közvetlenül kapcsolódnia kell energiatakarékossági beruházáshoz és nem lépheti túl a támogatható költségek 40 %-át, annak lehetőségével, hogy kis- és középvállalkozások esetében ez 10 százalékponttal megnövelhető. A támogatható költségek a határozat I 9.1 szakaszában, a 35. lábjegyzetben leírt költségek.
  Az energiatakarékossági beruházásokhoz nem kapcsolódó, azaz például a viselkedési vagy rendszerváltozásokra vonatkozó energiavizsgálatok támogatása csak a környezetvédelmi iránymutatások D.2. (36) szakaszában előírt feltételeknek megfelelően és az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. e) pontjában említett jogi aktussal összefüggésben történhet. |
| --- | --- |

d)

Az energiavizsgálatok/energiaelemzések támogatása

Az energiavizsgálatok támogatásának közvetlenül kapcsolódnia kell energiatakarékossági beruházáshoz és nem lépheti túl a támogatható költségek 40 %-át, annak lehetőségével, hogy kis- és középvállalkozások esetében ez 10 százalékponttal megnövelhető. A támogatható költségek a határozat I 9.1 szakaszában, a 35. lábjegyzetben leírt költségek.

Az energiatakarékossági beruházásokhoz nem kapcsolódó, azaz például a viselkedési vagy rendszerváltozásokra vonatkozó energiavizsgálatok támogatása csak a környezetvédelmi iránymutatások D.2. (36) szakaszában előírt feltételeknek megfelelően és az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. e) pontjában említett jogi aktussal összefüggésben történhet.

5. cikk

| a) | A norvég hatóságoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a hatóságnak, Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 21. cikkének (1) bekezdésének és 5. cikke (1) bekezdésének, valamint a Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL eljárási határozata III. mellékletének megfelelően. |
| --- | --- |

a)

A norvég hatóságoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a hatóságnak, Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 21. cikkének (1) bekezdésének és 5. cikke (1) bekezdésének, valamint a Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL eljárási határozata III. mellékletének megfelelően.

| b) | A norvég hatóságoknak továbbá tájékoztatást kell nyújtaniuk – a Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL eljárási határozata 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően – az öt legnagyobb projektről az alábbi kategóriákra:






  1. | megújuló energia termelésének beruházási támogatása, |
| --- | --- | --- |

b)

A norvég hatóságoknak továbbá tájékoztatást kell nyújtaniuk – a Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL eljárási határozata 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően – az öt legnagyobb projektről az alábbi kategóriákra:

1.

megújuló energia termelésének beruházási támogatása,

| 2. | energiatakarékossági beruházás, |
| --- | --- |

2.

energiatakarékossági beruházás,

| 3. | új energetikai technológiák, és |
| --- | --- |

3.

új energetikai technológiák, és

| 4. | energiavizsgálatok. |
| --- | --- |

4.

energiavizsgálatok.

A jelentésnek tartalmaznia kell különösen a megfelelő nettó jelenérték számításokat – beleértve az Energiaalap által alkalmazott diszkontrátát is – és ki kell mutatniuk az energia piaci ára meghatározásának mikéntjét. Ezen felül meg kell adni a határozat 5. cikkének b) pontja alatti projektek beruházási költségeinek listáját.

Amennyiben biomassza projektek kapnak támogatást, a jelentésnek olyan információkat is tartalmaznia kell, amelyek igazolják, hogy a cégek által az üzemi amortizációt követően viselt költségek még mindig magasabbak az energia piaci áránál.

| c) | A norvég hatóságoknak továbbá be kell nyújtaniuk a Hatósághoz az Energiaalap alkalmazására vonatkozó új iránymutatásokat, a határozat elfogadásától számított hat hónapon belül. |
| --- | --- |

c)

A norvég hatóságoknak továbbá be kell nyújtaniuk a Hatósághoz az Energiaalap alkalmazására vonatkozó új iránymutatásokat, a határozat elfogadásától számított hat hónapon belül.

6. cikk

| a) | A határozat 1. cikkének a)–d) pontjában említett, a 2003. június 5-i keltezésű levélben (dokumentum száma: 03-3705-A) bejelentett intézkedések nem összeegyeztethetőek az EGT-megállapodás működésével. |
| --- | --- |

a)

A határozat 1. cikkének a)–d) pontjában említett, a 2003. június 5-i keltezésű levélben (dokumentum száma: 03-3705-A) bejelentett intézkedések nem összeegyeztethetőek az EGT-megállapodás működésével.

| b) | Az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőek a fenti intézkedések alapján megadott azon egyedi támogatások, amelyek már teljesítik a határozat 4. cikkében megállapított kritériumokat. |
| --- | --- |

b)

Az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőek a fenti intézkedések alapján megadott azon egyedi támogatások, amelyek már teljesítik a határozat 4. cikkében megállapított kritériumokat.

7. cikk

Amennyiben az még nem történt meg, Norvégiának azonnali hatállyal hatályon kívül kell helyeznie a határozat 6. cikkének a) pontjában említett intézkedéseket, és azokat a határozat 4. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelő intézkedésekkel kell felváltani.

8. cikk

A norvég hatóságok megtesznek minden szükséges intézkedést ahhoz, hogy a kedvezményezettekkel visszafizettessék a határozat 6. cikkének a) pontjában említett és a kedvezményezetteknek jogellenesen rendelkezésre bocsátott támogatást, az eddig teljesített visszafizetések levonásával.

A visszafizettetést késedelem nélkül és a nemzeti jog eljárásaival összhangban kell végrehajtani, feltéve, hogy azok lehetővé teszik a határozat azonnali és hatékony végrehajtását. A visszafizetendő támogatást kamat és kamatos kamat terheli attól a naptól kezdődően, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, a visszafizetés napjáig. A kamatot az EFTA Felügyeleti Hatóság 195/04/COL határozatának 9. és 11. cikke alapján kell kiszámítani.

9. cikk

A norvég hatóságok a határozatról való értesítést követő két hónapon belül tájékoztatják az EFTA Felügyeleti Hatóságot a határozatnak való megfelelés céljából tett intézkedésekről.

10. cikk

E határozat címzettje a Norvég Királyság.

11. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 3-án.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Bjørn T. GRYDELAND

elnök

Kurt JÄGER

bizottsági testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: Hatóság.

1

(2)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

2

(3)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

3

(4)  Iránymutatások az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének és a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazásáról és értelmezéséről, elfogadta és kiadta az EFTA Felügyeleti Hatóság 1994. január 19-én, közzétéve a HL L 231, 1994.9.3., 1. oldalán, a 32. sz. EGT-kiegészítés 1. oldalán. Az iránymutatásokat legutóbb 2006. április 19-én módosították. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatások.

4

(5)  HL C 196., 2005.8.11., 5. o.

5

(6)  A 6. fejezetet később törölte a 2004. július 14-i, 195/04/COL hatósági határozat. A jogellenes támogatás meghatározása jelenleg a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének f) pontjában található.

6

(7)  A norvég hatóságok és a Hatóság közötti levelezésről szóló bővebb információkat lásd a Határozat hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 122/05/COL. sz. határozatában, lásd az 5. lábjegyzetet.

7

(8)  Lásd fenn az 5. lábjegyzetet.

8

(9)  A norvég hatóságok szerint az illetéket 1990-ben vezették be, a villamosenergia-piac deregulációja folyamán. 2002 előtt a hálózatüzemeltető társaságok kezelték az illetéket, az energiahatékonyságról való tájékoztatással kapcsolatos költségeik fedezésére.

9

(10)  „Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet” (rendelet az áramelosztás díjaira kivetett illeték Energiaalapnak történő megfizetéséről, a továbbiakban: Energiaalap rendelet.)

10

Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet

(11)  Lov av 29 Juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m, energiloven.

11

Lov av 29 Juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m, energiloven.

(12)  Az energiahatékonysági intézkedésekkel foglalkozó központi szerv létrehozásának gondolatát már felvetette egy szakértői bizottság 1998-ban, NOU 1998:11. A norvég kormány az ötletet a St.meld.nr.29 (1998–99) fehér könyvben karolta fel. Az NVE-ről az Energiaalapra való váltást ezt követően a 2001. évi költségvetésben mutatták be, St.prp.nr.1 (2000–2001).

12

(13)  Lov av 30 August 1991 om statsforetak.

13

Lov av 30 August 1991 om statsforetak.

(14)  A 2004. szeptember 22-i módosított megállapodás, „Avtale mellom den norske stat v/Olje- og energidepartementet og Enova SF om forvaltningen av midlene fa Energifondet i perioden 2002–2005”.

14

Avtale mellom den norske stat v/Olje- og energidepartementet og Enova SF om forvaltningen av midlene fa Energifondet i perioden 2002–2005

(15)  Odelstingets vedtak til lov om endringar i lov 29. juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m. (energilova). (Besl.O.nr.75 (2000–2001), jf. Innst.O.nr.59 (2000–2001) og Ot.prp.nr.35 (2000–2001)).

15

Odelstingets vedtak til lov om endringar i lov 29. juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m. (energilova). (Besl.O.nr.75 (2000–2001), jf. Innst.O.nr.59 (2000–2001) og Ot.prp.nr.35 (2000–2001)).

(16)  Ot.prp.nr.35 (2000–2001).

16

(17)  Lásd a fenti 15. lábjegyzetet.

17

(18)  HL L 283., 2001.10.27., 33. o. Az irányelv még nem került beépítésre az EGT-megállapodásba.

18

(19)  Az Energiaalapról szóló rendelet (Vedteker for Energifondet, 4. §) előírja, hogy az Energiaalapot energiatakarékosságra, új megújuló energia és más környezetbarát energia előállítására kell felhasználni.

19

Vedteker for Energifondet

(20)  Lásd a Hatóság 302/05/COL sz. határozatát, ami jóváhagyja a gáztechnológia kutatási és fejlesztési támogatását.

20

(21)  A nagy ügyfelek gyakran kedvezményeket élveznek, nagy szállítási szerződéseik miatt. Ezt a Enova a versengő energiaforrások árainak összehasonlításakor figyelembe veszi.

21

(22)  Lásd a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatának (122/05/COL sz. határozat) 7. oldalán és 9. oldalán található példát, különösen a 17. pontban.

22

(23)  A Hatóság értelmezése szerint a támogatás növelésére nem került sor, ha az elszámolás eredménye a pályázó hátrányára mutatott eltérést.

23

(24)  Lásd azonban a norvég hatóságok javaslatát az energiatakarékossági intézkedések jövőbeli kezeléséről, a határozat I.9.2 szakasza.

24

(25)  A 0,4 %,-ot illetően a norvég hatóságok megadták, hogy az ilyen projektpályázatok kezelésével az Enovánál felmerült igazgatási költségeket fedezik.

25

(26)  N 75/2002 – Finnország, az energiaágazat támogatási rendszerének módosítása.

26

(27)  A program elnevezése 2003-ban „oktatási anyagok és oktatási koncepciók” volt, és 2004-ben változtatott nevet „oktatási programra”.

27

(28)  Az EGT-megállapodásba beépíti az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletet, HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

28

(de minimis)

(29)  Az EGT-megállapodásba beépíti a 2004. február 25-i 364/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 22. o.) módosított, a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendeletet (HL L 10., 2001.1.13., 33. o.).

29

(30)  Az EGT-megállapodásba beépíti a 2004. február 25-i 363/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 20. o.) módosított, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendeletet (HL L 10., 2001.1.13., 20. o.).

30

(31)  A norvég hatóságok által használt (NOK/Euro) átváltási árfolyam 2002:7.51, 2003:8.00, 2004:8.37, 2005:8.20.

31

(32)  A beruházási költség a 0. év elején merül fel.

32

(33)  A bevétel első alkalommal az 1. év végén jelentkezik.

33

(34)  A First Securities a norvég értékpapírpiac fontos szereplője.

34

(35)  Egy olyan módszer, ami kimutatja a tőke kockázatokkal kiigazított nettó megtérülését, a piaci portfólió kockázatának és a szóban forgó eszköz (projekt) kockázatának függvényeként.

35

(36)  A First Securities által használt képlet RE = RF + β (RM – RF), amelyben RF a norvég hosszú lejáratú kötvényeket jelenti, β az egyedi projektkockázat, RM a piaci portfólió elvárt megtérülése, (RM – RF) a méltányossági kockázati prémium). RE a befektetett tőke szükséges megtérülése.

36

E

F

M

F

F

M

M

F

E

(37)  A) Előkészítés és tervezés költségei, B) épületek, gépek és berendezések költsége, telepítési költségek vagy a meglévő épületek, gépek, berendezések átalakítási vagy javítási munkáinak költségei C) A projekt támogatható kiadásainak 10 %-os mértékéig a közvetlenül a beruházáshoz kapcsolódó föld megvásárlásából és az elektromos vezetékek megépítéséből eredő költségek. D) A távhőhálózathoz csatlakoztatandó cső építéséből eredő költségek. A hőelosztási hálózat megépítésének költségei csak az új technológiát tartalmazó hálózati projektek esetében támogathatók, E) A mélyépítési munka és az építési munka felügyeletének költségei, F) Tereptisztítás és földmunka költségei, G) üzembehelyezési költségek és az üzembehelyezéshez szükséges személyzet képzésének költségei. Ebben az összefüggésben az üzembe helyezés az egységek rendszerének első alkalommal történő működtetési, tesztelési és beállítási tevékenysége annak biztosítására, hogy az a megadott teljesítménynek megfelelően működik, H) A projekttel kapcsolatos információk terjesztése, I) A beruházás nyomon követésének költsége, J) A különböző típusú projektek megvalósíthatósági tanulmányai (a projektrésztvevők fizetése és a munkaerő közvetett költségei, berendezések, tartozékok, szofver, utazás, információterjesztés, egyéb közvetlen vagy vállalati általános költségek). Nem támogatható a támogatás kedvezményezettjének vállalalti általános költsége, az építés során fizetett kamat, kötbérek és a levonható adók. Lásd a fenti 16. lábjegyzetet.

37

(38)  Az EBITDA az adózás előtti eredmény+kamatfizetés+értékcsökkenési leírás. Ez a működési tevékenységből származó nettó készpénzbevételekből áll, a forgótőke mozgások előtt.

38

(39)  A környezetvédelmi iránymutatások D.3.3.1 (55) szakasza szerint a biomassza – aminek üzemeltetési költsége magasabb – részesülhet működési támogatásban, ami meghaladja a beruházás költségeit, ha az EFTA-állam ki tudja mutatni, hogy a vállalkozások költségei az üzem amortizációja után még mindig magasabbak, mint az energia piaci ára.

39

(40)  A környezetvédelmi iránymutatások D.1.3 (25) szakasza szerint az energiatakarékossági intézkedések a támogatható költségek 40 %-os alaprátáján támogathatók. A környezetvédelmi iránymutatások D.1.7 (32) szakasza szerint a támogatásnak a többlet beruházási költségekre kell korlátozódnia. A támogatható költségek számítása a kapacitásnövekedésből származó előnyök, a beruházás első öt évében előidézett költségmegtakarítás és az ezen öt év alatt a további kiegészítő termelés levonásával történik.

40

(41)  Lásd a határozat I 9.1. szakaszának (5) pontját és a 35. lábjegyzetet.

41

(42)  A Bizottság 2003. november 11-i határozata az Egyesült Királyság által a WRAP Környezetvédelmi Támogatási Alap és a WRAP Bérleti Garancia Alap értelmében tervezett állami támogatásról (HL L 102, 2004.4.7., 59. o).

42

(43)  Lásd még a „Norvégia által benyújtott információk” részt a Hatóság 122/05/COL sz. határozatában, a 12. és azt követő oldalakon.

43

(44)  A 707/2002. sz. állami támogatás – Hollandia, MEP megújuló energia ösztönzése.

44

Hollandia

(45)  A 173/73. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 1974., 709. o.). A 78/76. sz. Steinike kontra Németország ügy (EBHT 1977., 595. o.), az N 707/2002 – Hollandia bizottsági határozat, lásd a fenti 42. lábjegyzetet; N 490/2000 – Olaszország, a villamosenergia-ágazat átállási költségei.

45

Olaszország kontra

Steinike

(EBHT

Hollandia bizottsági határozat

Olaszország, a villamosenergia-ágazat átállási költségei

(46)  Jacobs főtanácsnok indítványa a C-379/98. sz. Preussen Elektra kontra Schleswag AG ügyben (EBHT 2001., I-2099. o.) 165. pont.

46

Preussen Elektr

Schleswag AG ügyben

(47)  Lásd a T-67/94. sz. Ladbroke Racing Ltd kontra Európai Közösségek Bizottsága ügy (EBHT 1998., II-1. o.) 105. és azt követő pontjait. Ebben a vonatkozásban nem kétséges, hogy az intézkedés az illetéket bevezető államnak tudható be. A helyzet eltér a C-345/02. sz. Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV és Rinck Opticiëns BV kontra Hoofdbedrijfschap Ambachten ügyben (EBHT 2004., I-7139. o.) tárgyalt helyzettől, ami egy szakmai testület által elhatározott díjra vonatkozott.

47

Ladbroke Racing Ltd

Európai Közösségek Bizottsága ügy

Pearle BV

Hans Prijs Optiek Franchise BV és Rinck Opticiëns BV

Hoofdbedrijfschap Ambachten

(48)  A Hatóság azonban hangsúlyozni kívánja, hogy azzal a megállapítással, miszerint a támogatás egy vállalkozáshoz került, nem a jogalany jogállása vagy szervezeti formája kerül figyelembe vételre, hanem az a vállalkozási minőséget a támogatott tevékenység szerint dönti el, a C-41/90. sz. Höfner és Elser kontra Macotron ügy (EBHT 1991., I-979. o.); pl. nonprofit szervezetek is végezhetnek gazdasági tevékenységet és állhatnak versenyben másokkal, lásd a 78/76. sz. Steinike & Weinlig-ügyet, lásd a fenti 43. lábjegyzetet, illetve a C-67/96. sz. Albany, International BV kontra Stichting Bedrijfspensionfonds Textielindustrie ügyet (EBHT 1999., I-5751. o.).

48

Höfner és Elser

Macotron ügy

Steinike & Weinlig-ügyet

Albany, International BV

Stichting Bedrijfspensionfonds Textielindustrie

(49)  Ha a támogatás állami támogatásnak minősül, aminek megállapítására alább kerül sor, az Energiaalap támogatási rendszert alkot. Lásd a támogatási rendszer fogalommeghatározását a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének (d) pontjában.

49

(50)  A C-241/94. sz. Bizottság kontra Franciaország ügy (EBHT 1996., I-4551. o.), 23. pontja

50

Bizottság kontra Franciaország ügy

(51)  Lásd még Jacobs főtanácsnok indítványa a C-256/97. sz. DM Transport S.A -ügyben (EBHT 1999., I-3913. o.), 39. és 40. pont.

51

DM Transport S.A -ügyben

(52)  Ezt az Enova saját szerepéről készített értékelése is alátámasztja weboldalának elején, ahol ez áll: „Az Enova SF jelentős szabadságot élvez stratégiai fókuszai és politikai intézkedései megválasztásában és összetételében”.

52

(53)  Például az Enova által nem támogatott, a hagyományos forrásokra támaszkodó villamosenergia-termelőkkel való viszonyban, vagy – jelenleg – a vízenergia-termelőkkel és más megújuló energia termelőkkel; vagy olyan társaságokkal, amelyek az energiahatékonysági intézkedések alkalmazásáért támogatásban nem részesülnek.

53

(54)  195/04/COL határozat.

54

(55)  A C-44/93 sz. Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és a belga állam ügy (EBHT 1994. I-3829. o.).

55

(56)  Lásd ebben a vonatkozásban Fennelly főtanácsnok értelmezését a C-15/98 és C-105/99. sz. Olasz Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben (EBHT 2000., II-8855. o.) 61. és azt követő pontok, aki állítja, hogy a jogszabályi változtatásoknak lényegesen meg kell változtatniuk a rendszert, azaz az alaki változásoknál többet kell képviselniük.

56

kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben

(57)  A vonatkozó kormányzati javaslatokban a norvég hatóságok maguk címkézték a finanszírozási mechanizmust „újnak”.

57

(58)  A T-195/01. sz. és T-207/01. sz. Gibraltár kormánya és Spanyol Királyság kontra Európai Bizottság ügy (EBHT 2001., II-3915. o.) 111. pontja.

58

Gibraltár kormánya és Spanyol Királyság

Európai Bizottság ügy

(59)  Lásd a fenti 40. lábjegyzetet.

59

(60)  A C-351/98. sz. Spanyol Királyság kontra Európai Bizottság ügy (EBHT 2002., I-8031. o.) 76. pontja

60

Spanyol Királyság kontra Európai Bizottság ügy

(61)  A Hatóság 122/05/COL határozatának II 3.1.1. szakasza.

61

(62)  A közösségi szabványra az EGT-megállapodás összefüggéseiben való hivatkozás kifejezetten szerepel a környezetvédelmi iránymutatásokban, lásd annak A (5) szakaszát.

62

(63)  A Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatának II 3.1.2. szakasza, 122/05/COL sz. határozat

63

(64)  A Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatának II 3.1.3. szakasza, 122/05/COL sz. határozat

64

(65)  N 75/2002. Finnország, lásd fent, a határozat 26. lábjegyzetét.

65

(66)  Lásd a határozat 29. lábjegyzetét.

66

(67)  Lásd a határozat 29. lábjegyzetét.

67

(68)  Lásd a határozat 30. lábjegyzetét.

68

(69)  A Hatóság weboldalán közzétett átváltási árfolyam, 2003-ra meghatározott értéke 7,23.

69

(70)  A First Securities 2004. december 16-i keltezésű levele az Enovának.

70

(71)  Lásd a határozat fenti I.6 szakaszát.

71

(72)  A zöld tanúsítvány alatt rendszerint azon államilag rögzített minimumárat értik, amit a „zöld energia” termelője az elosztótól kap. Az ilyen zöld tanúsítványok az esettől függően nem feltétlenül minősülnek állami támogatásnak az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében véve. A norvég hatóságok 2006 februárban kiléptek a Svédországgal fenntartott közös zöld tanúsítási piacról.

72

(73)  Az ilyen költségeket elfogadta az Európai Bizottság az N 75/2002 állami támogatás– Finnország ügyben, lásd a fenti 26. lábjegyzetet.

73

Finnország ügyben

(74)  Lásd a határozat 29. lábjegyzetét.

74

(75)  A C-261/01. sz. és C-262/0, Belgische Staat kontra Calster, Cleeren, Openbaar Slachthuis NV ügy, (EBHT 2003., I-12249. o.) 46. pontja, a C-47/69. sz. Franciaország kontra Bizottság ügy (EBHT 1970., 487. o.) 4. pontja.

75

Belgische Staat

Calster, Cleeren, Openbaar Slachthuis NV ügy

Franciaország

Bizottság

(76)  Az EK-Szerződés 95., jelenleg 90. cikkére hivatkozó C-72/92. sz. Firma Herbert Scharbatke GmbH kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ügy, (EBHT 1993., I-5509. o.). Az EGT-megállapodás 14. cikke azonos az EK-Szerződés 90. cikkével.

76

Firma Herbert Scharbatke GmbH

Németországi Szövetségi Köztársaság ügy

(77)  A C-266/91. sz. Celulose Beira Industrial SA kontra Fazenda Pública ügy (EBHT 1993., I-4337. o.).

77

(78)  A C-78/90 - C-83/90 Compagnie Commerciale de l’Ouest és társai ügy (EBHT 1992., I-1847.).

78

Compagnie Commerciale de l’Ouest és társai ügy

(79)  Az Európai Bizottság hasonló szerkezetet engedélyezett az N 707/2002 bizottsági határozattal, lásd a fenti 42. lábjegyzetet.

79

(80)  Lásd a fenti 42. lábjegyzetben az N 707/2002 és az N 533/01 – Írország, a megújuló energiaforrások támogatása Írországban bizottsági határozathoz fűzött megjegyzést.

80

Írország, a megújuló energiaforrások támogatása Írországban

(81)  A C-350/93. sz. Bizottság kontra Olaszország ügy (EBHT 1995., I-699. o.) 22. pontja.

81

Bizottság kontra Olaszország ügy

(82)  A C-75/97. sz. Belgium kontra Bizottság ügy (EBHT 1999., I-3671. o.) 66. pontja és a C-310/99. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 2002., I-2289. o.) 99. pontja.

82

Belgium kontra Bizottság ügy

Olaszország kontra Bizottság ügy

(83)  A C-169/95. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügy (EBHT 1997., I-135. o.) 51. pontja.

83

Spanyolország

Bizottság ügy

---