# Úřední věstník L 247/2008

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 247 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5116. září2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 247

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5116. září2008

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 893/2008 ze dne 10. září 2008, kterým se po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 zachovává antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie a Koreje | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 894/2008 ze dne 15. září 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 17 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 895/2008 ze dne 12. září 2008, kterým se potřinácté mění nařízení (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) | 19 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 896/2008 ze dne 15. září 2008, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. září 2008 | 20 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 893/2008 ze dne 10. září 2008, kterým se po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 zachovává antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie a Koreje

1

Nařízení Komise (ES) č. 894/2008 ze dne 15. září 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

17

*

Nařízení Komise (ES) č. 895/2008 ze dne 12. září 2008, kterým se potřinácté mění nařízení (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

19

Nařízení Komise (ES) č. 896/2008 ze dne 15. září 2008, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. září 2008

20

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Rada |
| | | 2008/725/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 15. září 2008 o jmenování německého člena Výboru regionů | 23 |
| | | 2008/726/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 15. září 2008 o jmenování italského člena Výboru regionů | 24 |
| | | 2008/727/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 15. září 2008 o jmenování jednoho slovenského člena a jednoho slovenského náhradníka Výboru regionů | 25 |
| | | 2008/728/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 15. září 2008 o jmenování jednoho belgického člena a jednoho belgického náhradníka Výboru regionů | 26 |
| | | Komise |
| | | 2008/729/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 11. prosince 2007 o státní podpoře C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) ve věci investice města Amsterdamu do přístupové sítě z optických kabelů
  (oznámeno pod číslem K(2007) 6072)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/730/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2008 o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003
  (oznámeno pod číslem K(2008) 4735)

   (
  1
  ) | 50 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

2008/725/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 15. září 2008 o jmenování německého člena Výboru regionů

23

2008/726/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 15. září 2008 o jmenování italského člena Výboru regionů

24

2008/727/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 15. září 2008 o jmenování jednoho slovenského člena a jednoho slovenského náhradníka Výboru regionů

25

2008/728/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 15. září 2008 o jmenování jednoho belgického člena a jednoho belgického náhradníka Výboru regionů

26

Komise

2008/729/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 11. prosince 2007 o státní podpoře C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) ve věci investice města Amsterdamu do přístupové sítě z optických kabelů
  (oznámeno pod číslem K(2007) 6072)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 6072)

1

27

2008/730/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2008 o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003
  (oznámeno pod číslem K(2008) 4735)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 4735)

1

50

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU |
| | | 2008/731/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/4/2008 ze dne 2. září 2008, kterým se mění rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/1/2008 o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice a rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/2/2008 o zřízení Výboru přispěvatelů na vojenskou operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice | 54 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2008/732/SZBP ze dne 15. září 2008, kterým se provádí společný postoj 2004/293/SZBP, kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) | 56 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2008/733/SZBP ze dne 15. září 2008, kterým se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) | 63 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

2008/731/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/4/2008 ze dne 2. září 2008, kterým se mění rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/1/2008 o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice a rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/2/2008 o zřízení Výboru přispěvatelů na vojenskou operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice

54

*

Rozhodnutí Rady 2008/732/SZBP ze dne 15. září 2008, kterým se provádí společný postoj 2004/293/SZBP, kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

56

*

Rozhodnutí Rady 2008/733/SZBP ze dne 15. září 2008, kterým se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

63

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 893/2008

ze dne 10. září 2008,

kterým se po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 zachovává antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie a Koreje

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření, která byla předmětem přezkumu

| (1) | Rada nařízením (ES) č. 428/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken (blíže vymezených v 15. bodě odůvodnění) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Saúdské Arábie a změnila nařízení (ES) č. 2852/2000 (3) o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“). Dne 8. července 2008 Soud prvního stupně v omezeném rozsahu zrušil článek 2 nařízení (ES) č. 428/2005 s ohledem na antidumpingové clo uložené z vývozu zboží vyrobeného a vyvezeného do Evropského společenství korejskou společností Huvis Corp (4). |
| --- | --- |

(1)

Rada nařízením (ES) č. 428/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken (blíže vymezených v 15. bodě odůvodnění) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Saúdské Arábie a změnila nařízení (ES) č. 2852/2000 (3) o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“). Dne 8. července 2008 Soud prvního stupně v omezeném rozsahu zrušil článek 2 nařízení (ES) č. 428/2005 s ohledem na antidumpingové clo uložené z vývozu zboží vyrobeného a vyvezeného do Evropského společenství korejskou společností Huvis Corp (4).

2.   Opatření, která pozbyla platnosti a byla předmětem přezkumu

| (2) | Rada nařízením (ES) č. 1799/2002 (5) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska. Platnost opatření uložených uvedeným nařízením skončila dne 11. října 2007. |
| --- | --- |

(2)

Rada nařízením (ES) č. 1799/2002 (5) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska. Platnost opatření uložených uvedeným nařízením skončila dne 11. října 2007.

3.   Předchozí šetření týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu

| (3) | Po stažení podnětu zastavila Komise rozhodnutím 2007/430/ES (6) (dále jen „rozhodnutí o zastavení řízení“) antidumpingové řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu (dále jen „předchozí šetření“). V souladu s čl. 9 odst. 1 základního řízení se došlo k závěru, že zrušení antidumpingového cla z dovozu z Malajsie a Tchaj-wanu není v rozporu se zájmem Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Po stažení podnětu zastavila Komise rozhodnutím 2007/430/ES (6) (dále jen „rozhodnutí o zastavení řízení“) antidumpingové řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu (dále jen „předchozí šetření“). V souladu s čl. 9 odst. 1 základního řízení se došlo k závěru, že zrušení antidumpingového cla z dovozu z Malajsie a Tchaj-wanu není v rozporu se zájmem Společenství.

4.   Stávající šetření

| (4) | Poté, co Komise rozhodla, že existují dostatečné zřejmé důkazy, že v současnosti platná opatření již nemusí být přiměřená, jelikož jejich zachování by mohlo být v rozporu se zájmem Společenství, zahájila z vlastního podnětu dne 30. srpna 2007 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) částečný prozatímní přezkum tehdy platných opatření, která se týkala dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Koreje, Saúdské Arábie a ČLR (dále jen „dotčené země“). Přezkum se omezil na posouzení toho, zda zachování opatření není v rozporu se zájmem Společenství, přičemž rozhodnutí mohlo mít zpětnou působnost od 22. června 2007, tj. ode dne vstupu rozhodnutí o zastavení řízení v platnost. |
| --- | --- |

(4)

Poté, co Komise rozhodla, že existují dostatečné zřejmé důkazy, že v současnosti platná opatření již nemusí být přiměřená, jelikož jejich zachování by mohlo být v rozporu se zájmem Společenství, zahájila z vlastního podnětu dne 30. srpna 2007 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) částečný prozatímní přezkum tehdy platných opatření, která se týkala dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Koreje, Saúdské Arábie a ČLR (dále jen „dotčené země“). Přezkum se omezil na posouzení toho, zda zachování opatření není v rozporu se zájmem Společenství, přičemž rozhodnutí mohlo mít zpětnou působnost od 22. června 2007, tj. ode dne vstupu rozhodnutí o zastavení řízení v platnost.

| (5) | Jak je uvedeno výše, antidumpingová opatření uložená z dovozu pocházejícího z Běloruska pozbyla platnosti dne 11. října 2007. Přezkum týkající se Běloruska byl proto ukončen. Formálně však byl prováděn až do uvedeného dne a Komise posuzovala zejména, zda mají být opatření platná v období od 22. června 2007 do 11. října 2007 se zpětným účinkem ukončena, pokud by to závěry odůvodňovaly. |
| --- | --- |

(5)

Jak je uvedeno výše, antidumpingová opatření uložená z dovozu pocházejícího z Běloruska pozbyla platnosti dne 11. října 2007. Přezkum týkající se Běloruska byl proto ukončen. Formálně však byl prováděn až do uvedeného dne a Komise posuzovala zejména, zda mají být opatření platná v období od 22. června 2007 do 11. října 2007 se zpětným účinkem ukončena, pokud by to závěry odůvodňovaly.

5.   Strany dotčené řízením

| (6) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla výrobce, dodavatele, dovozce a uživatele ve Společenství, jakož i sdružení uživatelů a výrobců, vývozce a zástupce dotčených zemí. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení. |
| --- | --- |

(6)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla výrobce, dodavatele, dovozce a uživatele ve Společenství, jakož i sdružení uživatelů a výrobců, vývozce a zástupce dotčených zemí. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení.

| (7) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslechnuty. Úplné odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvanácti výrobců, deseti uživatelů, tří dovozců, jednoho evropského sdružení výrobců, jednoho rakousko-německého sdružení výrobců, jednoho německého svazu uživatelů, dvou sdružení náležejících do tohoto svazu a jednoho evropského sdružení uživatelů. |
| --- | --- |

(7)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslechnuty. Úplné odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvanácti výrobců, deseti uživatelů, tří dovozců, jednoho evropského sdružení výrobců, jednoho rakousko-německého sdružení výrobců, jednoho německého svazu uživatelů, dvou sdružení náležejících do tohoto svazu a jednoho evropského sdružení uživatelů.

| (8) | Komise dále obdržela podání od jiných výrobců, uživatelů a dovozců, kteří neposkytli úplnou odpověď na dotazník. |
| --- | --- |

(8)

Komise dále obdržela podání od jiných výrobců, uživatelů a dovozců, kteří neposkytli úplnou odpověď na dotazník.

| (9) | Mezi výrobci a uživateli, kteří se podíleli na šetření, existují dvě vertikálně integrované skupiny, které vyrábějí polyesterová střižová vlákna (částečně nebo zcela) pro vlastní potřebu. |
| --- | --- |

(9)

Mezi výrobci a uživateli, kteří se podíleli na šetření, existují dvě vertikálně integrované skupiny, které vyrábějí polyesterová střižová vlákna (částečně nebo zcela) pro vlastní potřebu.

| (10) | Svá stanoviska za pomoci svých orgánů předložilo jedno sdružení čínských vývozců a dva korejští vývozci. |
| --- | --- |

(10)

Svá stanoviska za pomoci svých orgánů předložilo jedno sdružení čínských vývozců a dva korejští vývozci.

| (11) | Vývozci z Běloruska a Saúdské Arábie svá stanoviska nepředložili. Kromě toho žádné strany nevznesly k opatřením týkajícím se těchto dvou zemí žádné připomínky. |
| --- | --- |

(11)

Vývozci z Běloruska a Saúdské Arábie svá stanoviska nepředložili. Kromě toho žádné strany nevznesly k opatřením týkajícím se těchto dvou zemí žádné připomínky.

| (12) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění, zda by zachování opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:






  a) | Výrobci ve Společenství







  — | Silon spol. s r. o. (Česká republika), |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění, zda by zachování opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:

a)

Výrobci ve Společenství

—

Silon spol. s r. o. (Česká republika),

| — | Trevira GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH (Německo),

| — | Advansa GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Advansa GmbH (Německo),

| — | Wellman International Ltd (Irsko); |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd (Irsko);

| b) | Uživatelé ve Společenství







  — | PGI Nonwovens B.V (Nizozemsko), |
| --- | --- | --- |

b)

Uživatelé ve Společenství

—

PGI Nonwovens B.V (Nizozemsko),

| — | Libeltex BVBA (Belgie), |
| --- | --- |

—

Libeltex BVBA (Belgie),

| — | Lück GmbH (Německo); |
| --- | --- |

—

Lück GmbH (Německo);

| c) | Uživatel a výrobce ve Společenství







  — | ORV Manufacturing SpA (Itálie); |
| --- | --- | --- |

c)

Uživatel a výrobce ve Společenství

—

ORV Manufacturing SpA (Itálie);

| d) | Sdružení uživatelů







  — | Gesamtverband Textil + Mode (konfederace německého textilního a módního průmyslu). |
| --- | --- | --- |

d)

Sdružení uživatelů

—

Gesamtverband Textil + Mode (konfederace německého textilního a módního průmyslu).

| — | Edana (European Disposables And Non-woven Association – Evropské sdružení výrobců jednorázových a netkaných textilií). |
| --- | --- |

—

Edana (European Disposables And Non-woven Association – Evropské sdružení výrobců jednorázových a netkaných textilií).

6.   Období šetření

| (13) | Obdobím šetření v rámci přezkumu bylo období od 1. července 2006 do 30. června 2007. Zkoumání tendencí významných pro posouzení zahrnovalo období od 1. ledna 2004 do konce období šetření v rámci přezkumu (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(13)

Obdobím šetření v rámci přezkumu bylo období od 1. července 2006 do 30. června 2007. Zkoumání tendencí významných pro posouzení zahrnovalo období od 1. ledna 2004 do konce období šetření v rámci přezkumu (dále jen „posuzované období“).

| (14) | Je třeba připomenout, že v předchozím šetření bylo obdobím šetření období od 1. ledna do 31. prosince 2005 a zkoumání tendencí významných pro posouzení zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(14)

Je třeba připomenout, že v předchozím šetření bylo obdobím šetření období od 1. ledna do 31. prosince 2005 a zkoumání tendencí významných pro posouzení zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2005.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (15) | Dotčený výrobek je totožný s výrobkem, kterým se zabývala šetření uvedená v 1. až 3. bodě odůvodnění: syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání. Výrobek se v současné době zařazuje do kódu KN 5503 20 00. Běžně se tento výrobek označuje jako polyesterová střižová vlákna. |
| --- | --- |

(15)

Dotčený výrobek je totožný s výrobkem, kterým se zabývala šetření uvedená v 1. až 3. bodě odůvodnění: syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání. Výrobek se v současné době zařazuje do kódu KN 5503 20 00. Běžně se tento výrobek označuje jako polyesterová střižová vlákna.

| (16) | Tento výrobek se používá jako základní materiál v různých fázích procesu výroby textilních výrobků. Polyesterová střižová vlákna spotřebovávaná ve Společenství se užívají buď ke spřádání, tj. k výrobě nekonečných vláken pro výrobu textilií ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými, nebo na netkané textilie, jako jsou výplně, tj. vycpávky nebo čalounění některých textilních výrobků, např. polštářů, sedadel automobilů, sak a kabátů. |
| --- | --- |

(16)

Tento výrobek se používá jako základní materiál v různých fázích procesu výroby textilních výrobků. Polyesterová střižová vlákna spotřebovávaná ve Společenství se užívají buď ke spřádání, tj. k výrobě nekonečných vláken pro výrobu textilií ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými, nebo na netkané textilie, jako jsou výplně, tj. vycpávky nebo čalounění některých textilních výrobků, např. polštářů, sedadel automobilů, sak a kabátů.

C.   SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ

1.   Spotřeba ve Společenství

| (17) | Stanovení celkové spotřeby ve Společenství bylo založeno na statistikách Eurostatu týkajících se dovozu a vývozu a na výrobě výrobního odvětví Společenství (jak je vymezeno v 26. bodě odůvodnění) a ostatních výrobců ve Společenství.
  Tabulka č. 1









  Spotřeba ve Společenství | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 834 141 | 843 579 | 822 509 | 823 667 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 101 | 99 | 99 |

(17)

Stanovení celkové spotřeby ve Společenství bylo založeno na statistikách Eurostatu týkajících se dovozu a vývozu a na výrobě výrobního odvětví Společenství (jak je vymezeno v 26. bodě odůvodnění) a ostatních výrobců ve Společenství.

Tabulka č. 1

Spotřeba ve Společenství

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Objem (v tunách)

834 141

843 579

822 509

823 667

Index (2004 = 100)

100

101

99

99

| (18) | Jak je uvedeno v tabulce č. 1, spotřeba polyesterových střižových vláken se v posuzovaném období mírně snížila. Tato tendence je ve zřejmém rozporu se situací posuzovanou v předchozím šetření, kdy se spotřeba ve Společenství (jak se uvádí v nařízení o uložení prozatímního cla (8) v období posuzovaném v rámci daného šetření (2002–2005) zvýšila o 3 %. |
| --- | --- |

(18)

Jak je uvedeno v tabulce č. 1, spotřeba polyesterových střižových vláken se v posuzovaném období mírně snížila. Tato tendence je ve zřejmém rozporu se situací posuzovanou v předchozím šetření, kdy se spotřeba ve Společenství (jak se uvádí v nařízení o uložení prozatímního cla (8) v období posuzovaném v rámci daného šetření (2002–2005) zvýšila o 3 %.

2.   Dovoz z Běloruska, ČLR, Saúdské Arábie a Koreje: objem, podíl na trhu a dovozní ceny

| (19) | Objem dovozu z dotčených zemí do Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu poklesl o 28 % a podíl na trhu se snížil z 24,4 % na 18 %, zatímco ceny vzrostly o 16 %. Údaje vycházejí ze statistik Eurostatu.
  Tabulka č. 2









  Dovoz z dotčených zemí | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea |
| Objem (v tunách) | 122 260 | 108 407 | 111 967 | 133 574 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 87 | 92 | 109 |
| Podíl na trhu | 15,1 % | 13,2 % | 14,1 % | 16,9 % |
| Ceny v tis. EUR/t | 0,987 | 1,115 | 1,079 | 1,114 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 113 | 109 | 113 |
| ČLR |
| Objem (v tunách) | 45 713 | 38 103 | 2 283 | 8 935 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 83 | 5 | 20 |
| Podíl na trhu | 5,7 % | 4,6 % | 0,3 % | 1,1 % |
| Ceny v tis. EUR/t | 0,92 | 0,97 | 1,06 | 1,10 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 105 | 115 | 120 |
| Bělorusko |
| Objem (v tunách) | 1 771 | 153 | 81 | 43 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 8 | 4,5 | 2,4 |
| Podíl na trhu | 0,2 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Ceny v tis. EUR/t | 0,97 | 1,17 | 1,16 | 1,26 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 121 | 120 | 130 |
| Saúdská Arábie |
| Objem (v tunách) | 27 805 | 6 433 | 450 | 72 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 23 | 2 | 0,3 |
| Podíl na trhu | 3,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 0 % |
| Ceny v tis. EUR/t | 0,93 | 1,05 | 1,21 | 0,9 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 113 | 130 | 97 |
| Dotčené země celkem |
| Objem (v tunách) | 197 549 | 153 096 | 114 781 | 142 624 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 77 | 58 | 72 |
| Podíl na trhu | 24,4 % | 18,7 % | 14,5 % | 18 % |
| Ceny v tis. EUR/t | 0,96 | 1,08 | 1,08 | 1,11 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 112 | 112 | 116 |

(19)

Objem dovozu z dotčených zemí do Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu poklesl o 28 % a podíl na trhu se snížil z 24,4 % na 18 %, zatímco ceny vzrostly o 16 %. Údaje vycházejí ze statistik Eurostatu.

Tabulka č. 2

Dovoz z dotčených zemí

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Korea

Objem (v tunách)

122 260

108 407

111 967

133 574

Index (2004 = 100)

100

87

92

109

Podíl na trhu

15,1 %

13,2 %

14,1 %

16,9 %

Ceny v tis. EUR/t

0,987

1,115

1,079

1,114

Index (2004 = 100)

100

113

109

113

ČLR

Objem (v tunách)

45 713

38 103

2 283

8 935

Index (2004 = 100)

100

83

5

20

Podíl na trhu

5,7 %

4,6 %

0,3 %

1,1 %

Ceny v tis. EUR/t

0,92

0,97

1,06

1,10

Index (2004 = 100)

100

105

115

120

Bělorusko

Objem (v tunách)

1 771

153

81

43

Index (2004 = 100)

100

8

4,5

2,4

Podíl na trhu

0,2 %

0 %

0 %

0 %

Ceny v tis. EUR/t

0,97

1,17

1,16

1,26

Index (2004 = 100)

100

121

120

130

Saúdská Arábie

Objem (v tunách)

27 805

6 433

450

72

Index (2004 = 100)

100

23

2

0,3

Podíl na trhu

3,4 %

0,8 %

0,1 %

0 %

Ceny v tis. EUR/t

0,93

1,05

1,21

0,9

Index (2004 = 100)

100

113

130

97

Dotčené země celkem

Objem (v tunách)

197 549

153 096

114 781

142 624

Index (2004 = 100)

100

77

58

72

Podíl na trhu

24,4 %

18,7 %

14,5 %

18 %

Ceny v tis. EUR/t

0,96

1,08

1,08

1,11

Index (2004 = 100)

100

112

112

116

| (20) | Prudký nárůst dovozu z Koreje v průběhu období šetření v rámci přezkumu byl zapříčiněn zejména uložením prozatímního antidumpingového cla z tchajwanského dovozu v průběhu prvního pololetí 2007 (9). Korea i Tchaj-wan jsou hlavními dodavateli polyesterových vláken s nízkým bodem tání a dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken. Jelikož výše prozatímního cla z tchajwanského dovozu dosáhla u některých společností 29,5 %, rozhodli se dovozci ve Společenství pořizovat polyesterová vlákna s nízkým bodem tání a dutá konjugovaná silikonová vlákna v Koreji, kde byla výše antidumpingového cla podstatně nižší. |
| --- | --- |

(20)

Prudký nárůst dovozu z Koreje v průběhu období šetření v rámci přezkumu byl zapříčiněn zejména uložením prozatímního antidumpingového cla z tchajwanského dovozu v průběhu prvního pololetí 2007 (9). Korea i Tchaj-wan jsou hlavními dodavateli polyesterových vláken s nízkým bodem tání a dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken. Jelikož výše prozatímního cla z tchajwanského dovozu dosáhla u některých společností 29,5 %, rozhodli se dovozci ve Společenství pořizovat polyesterová vlákna s nízkým bodem tání a dutá konjugovaná silikonová vlákna v Koreji, kde byla výše antidumpingového cla podstatně nižší.

3.   Dovoz z ostatních třetích zemí: objem, podíl na trhu a dovozní ceny

Tabulka č. 3

| Dovoz z ostatních třetích zemí | 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 171 633 | 225 748 | 278 392 | 256 291 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 132 | 162 | 149 |
| Podíl na trhu | 21 % | 28 % | 35 % | 32 % |
| Ceny v tis. EUR/t | 1,09 | 1,20 | 1,15 | 1,15 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 110 | 106 | 106 |

Dovoz z ostatních třetích zemí

2004

2005

2006

období šetření v rámci přezkumu

Objem (v tunách)

171 633

225 748

278 392

256 291

Index (2004 = 100)

100

132

162

149

Podíl na trhu

21 %

28 %

35 %

32 %

Ceny v tis. EUR/t

1,09

1,20

1,15

1,15

Index (2004 = 100)

100

110

106

106

| (21) | V průběhu posuzovaného období vzrostl dovoz z ostatních třetích zemí o 49 %. Důvod tohoto zvýšení souvisí s uložením antidumpingového cla z dovozu ze Saúdské Arábie a ČLR v březnu 2005 a ukončením antidumpingových opatření uložených z dovozu z Indonésie, Thajska a Indie v říjnu 2006. |
| --- | --- |

(21)

V průběhu posuzovaného období vzrostl dovoz z ostatních třetích zemí o 49 %. Důvod tohoto zvýšení souvisí s uložením antidumpingového cla z dovozu ze Saúdské Arábie a ČLR v březnu 2005 a ukončením antidumpingových opatření uložených z dovozu z Indonésie, Thajska a Indie v říjnu 2006.

| (22) | Celkově se proto dovoz v daném období zvýšil z přibližně 370 kt na přibližně 400 kt. Pokud se jako výchozí bod použije období šetření v předchozím šetření, došlo k nárůstu z přibližně 380 kt na zhruba 400 kt. |
| --- | --- |

(22)

Celkově se proto dovoz v daném období zvýšil z přibližně 370 kt na přibližně 400 kt. Pokud se jako výchozí bod použije období šetření v předchozím šetření, došlo k nárůstu z přibližně 380 kt na zhruba 400 kt.

D.   SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

1.   Úroveň spolupráce

| (23) | V průběhu období šetření v rámci přezkumu vyrábělo polyesterová střižová vlákna devatenáct výrobců ve Společenství. Spolupráce ze strany výrobců ve Společenství v tomto šetření byla velmi vysoká. Z celkem devatenácti výrobců ve Společenství plně spolupracovalo dvanáct výrobců, na něž připadá 70 % výroby. Ostatní výrobci ve Společenství předložili v souvislosti s tímto šetřením podání, avšak plně nespolupracovali. Připomínky podala rovněž dvě sdružení výrobců (CIRFS a IVC) (10). Kromě toho všichni výrobci ve Společenství poskytli informace o své výrobě. Pokud se vezmou v úvahu všechna obdržená podání (jednotlivých výrobců a sdružení), lze vyvodit závěr, že svá stanoviska předložili výrobci ve Společenství, na něž připadá 88 % výroby ve Společenství, a že tito výrobci jsou proti ukončení opatření. Tato úroveň spolupráce je podstatně vyšší než v předchozím šetření, kdy s Komisí spolupracovaly pouze tři společnosti, na něž připadlo o něco více než 25 % výroby ve Společenství, a jedno sdružení výrobců (CIRFS) a následně byl podnět stažen. |
| --- | --- |

(23)

V průběhu období šetření v rámci přezkumu vyrábělo polyesterová střižová vlákna devatenáct výrobců ve Společenství. Spolupráce ze strany výrobců ve Společenství v tomto šetření byla velmi vysoká. Z celkem devatenácti výrobců ve Společenství plně spolupracovalo dvanáct výrobců, na něž připadá 70 % výroby. Ostatní výrobci ve Společenství předložili v souvislosti s tímto šetřením podání, avšak plně nespolupracovali. Připomínky podala rovněž dvě sdružení výrobců (CIRFS a IVC) (10). Kromě toho všichni výrobci ve Společenství poskytli informace o své výrobě. Pokud se vezmou v úvahu všechna obdržená podání (jednotlivých výrobců a sdružení), lze vyvodit závěr, že svá stanoviska předložili výrobci ve Společenství, na něž připadá 88 % výroby ve Společenství, a že tito výrobci jsou proti ukončení opatření. Tato úroveň spolupráce je podstatně vyšší než v předchozím šetření, kdy s Komisí spolupracovaly pouze tři společnosti, na něž připadlo o něco více než 25 % výroby ve Společenství, a jedno sdružení výrobců (CIRFS) a následně byl podnět stažen.

| (24) | Komise přezkoumala všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobců ve Společenství. |
| --- | --- |

(24)

Komise přezkoumala všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobců ve Společenství.

2.   Vymezení výroby ve Společenství a výrobního odvětví Společenství

| (25) | Jak je uvedeno výše, v průběhu období šetření v rámci přezkumu vyrábělo polyesterová střižová vlákna devatenáct výrobců ve Společenství. Těchto devatenáct výrobců proto představuje celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Jak je uvedeno výše, v průběhu období šetření v rámci přezkumu vyrábělo polyesterová střižová vlákna devatenáct výrobců ve Společenství. Těchto devatenáct výrobců proto představuje celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (26) | Dvanáct výrobců ve Společenství (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp. z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon spol. s r. o., Trevira GmbH a Wellman International Ltd) při šetření plně spolupracovalo. V průběhu období šetření v rámci přezkumu tito výrobci vyrobili 347 640 tun a připadá na ně 70 % výroby ve Společenství. V průběhu období šetření v rámci přezkumu tedy představovali podstatnou část celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství. |
| --- | --- |

(26)

Dvanáct výrobců ve Společenství (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp. z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon spol. s r. o., Trevira GmbH a Wellman International Ltd) při šetření plně spolupracovalo. V průběhu období šetření v rámci přezkumu tito výrobci vyrobili 347 640 tun a připadá na ně 70 % výroby ve Společenství. V průběhu období šetření v rámci přezkumu tedy představovali podstatnou část celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství.

| (27) | Mělo se proto za to, že dvanáct výrobců ve Společenství, kteří při šetření plně spolupracovali, představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Společenství“. |
| --- | --- |

(27)

Mělo se proto za to, že dvanáct výrobců ve Společenství, kteří při šetření plně spolupracovali, představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Společenství“.

3.   Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství

| (28) | Mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu se výroba a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vyvíjely takto:
  Tabulka č. 4 | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 317 450 | 307 043 | 321 127 | 347 640 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 97 | 101 | 110 |
| Podíl na trhu | 36,9 % | 32,4 % | 38,6 % | 41,8 % |

(28)

Mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu se výroba a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vyvíjely takto:

Tabulka č. 4

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Objem výroby (v tunách)

317 450

307 043

321 127

347 640

Index (2004 = 100)

100

97

101

110

Podíl na trhu

36,9 %

32,4 %

38,6 %

41,8 %

| (29) | Po poklesu v roce 2005 vzrostla výroba ve Společenství v porovnání se situací v roce 2004 o 10 %. Tento nárůst souvisí mimo jiné se zřízením nových závodů na výrobu polyesterových střižových vláken v Polsku a Rumunsku v roce 2006. Očekává se, že výroba v budoucnu dále poroste s ohledem na konsolidaci činnosti nových výše uvedených výrobních závodů a zahájení výroby v dalším výrobním závodě v Bulharsku s roční kapacitou v rozmezí od 12 000 do 14 500 tun. Co se týká podílu na trhu, ten se v roce 2005 rovněž snížil a v roce 2006 a 2007 rostl. Pokud srovnáme tuto tabulku s výrobou výrobního odvětví Společenství v předchozím šetření (jak je stanoveno v 70. bodě odůvodnění nařízení o uložení prozatímního cla) (11) v průběhu období posuzovaného v uvedeném šetření (2002–2005), tendence se změnila. Mezi rokem 2002 a 2005 poklesla výroba výrobního odvětví Společenství o 9 %, zatímco v průběhu období posuzovaného v tomto šetření se výroba výrobního odvětví Společenství zvýšila o 10 %. Pokud jde o podíl na trhu, situace se rovněž liší. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v předchozím šetření poklesl o 2,3 procentního bodu, zatímco v tomto šetření podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o téměř 5 procentních bodů. |
| --- | --- |

(29)

Po poklesu v roce 2005 vzrostla výroba ve Společenství v porovnání se situací v roce 2004 o 10 %. Tento nárůst souvisí mimo jiné se zřízením nových závodů na výrobu polyesterových střižových vláken v Polsku a Rumunsku v roce 2006. Očekává se, že výroba v budoucnu dále poroste s ohledem na konsolidaci činnosti nových výše uvedených výrobních závodů a zahájení výroby v dalším výrobním závodě v Bulharsku s roční kapacitou v rozmezí od 12 000 do 14 500 tun. Co se týká podílu na trhu, ten se v roce 2005 rovněž snížil a v roce 2006 a 2007 rostl. Pokud srovnáme tuto tabulku s výrobou výrobního odvětví Společenství v předchozím šetření (jak je stanoveno v 70. bodě odůvodnění nařízení o uložení prozatímního cla) (11) v průběhu období posuzovaného v uvedeném šetření (2002–2005), tendence se změnila. Mezi rokem 2002 a 2005 poklesla výroba výrobního odvětví Společenství o 9 %, zatímco v průběhu období posuzovaného v tomto šetření se výroba výrobního odvětví Společenství zvýšila o 10 %. Pokud jde o podíl na trhu, situace se rovněž liší. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v předchozím šetření poklesl o 2,3 procentního bodu, zatímco v tomto šetření podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o téměř 5 procentních bodů.

3.1   Výrobní kapacita a využití kapacity

| (30) | Mezi rokem 2004 a 2005 došlo ke snížení kapacity o 6 %. Od roku 2006 se kapacita začala zvyšovat a v průběhu období šetření v rámci přezkumu dosáhla úrovně téměř 413 000 tun (téměř o 13 % více než v roce 2004). Tento nárůst byl způsoben zejména skutečností, že dva spolupracující výrobci vybudovali v Polsku a Rumunsku nové výrobní závody, které začaly fungovat v roce 2006. Pokud jde o využití kapacity, to se v posuzovaném období snížilo o 2,4 procentního bodu. Příčinou tohoto poklesu bylo se vší pravděpodobností zřízení nových výrobních kapacit a pokles spotřeby ve Společenství. Údaje o výrobní kapacitě jsou v silném rozporu s údaji získanými v předchozím šetření, kdy se kapacita výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období (2002–2005) snížila o 9 %.
  Tabulka č. 5 | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacita v tunách | 366 062 | 344 872 | 378 931 | 412 916 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 94 | 103,5 | 112,7 |
| Využití kapacity | 86,8 % | 89,3 % | 85 % | 84,4 % |

(30)

Mezi rokem 2004 a 2005 došlo ke snížení kapacity o 6 %. Od roku 2006 se kapacita začala zvyšovat a v průběhu období šetření v rámci přezkumu dosáhla úrovně téměř 413 000 tun (téměř o 13 % více než v roce 2004). Tento nárůst byl způsoben zejména skutečností, že dva spolupracující výrobci vybudovali v Polsku a Rumunsku nové výrobní závody, které začaly fungovat v roce 2006. Pokud jde o využití kapacity, to se v posuzovaném období snížilo o 2,4 procentního bodu. Příčinou tohoto poklesu bylo se vší pravděpodobností zřízení nových výrobních kapacit a pokles spotřeby ve Společenství. Údaje o výrobní kapacitě jsou v silném rozporu s údaji získanými v předchozím šetření, kdy se kapacita výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období (2002–2005) snížila o 9 %.

Tabulka č. 5

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Kapacita v tunách

366 062

344 872

378 931

412 916

Index (2004 = 100)

100

94

103,5

112,7

Využití kapacity

86,8 %

89,3 %

85 %

84,4 %

3.2   Obrat a prodané množství

Tabulka č. 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat v tis. EUR | 391 259 | 388 502 | 403 189 | 443 540 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 99 | 103 | 113 |
| Prodej ve Společenství (v tunách) | 281 083 | 259 314 | 272 553 | 300 051 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 92 | 97 | 107 |

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Obrat v tis. EUR

391 259

388 502

403 189

443 540

Index (2004 = 100)

100

99

103

113

Prodej ve Společenství (v tunách)

281 083

259 314

272 553

300 051

Index (2004 = 100)

100

92

97

107

| (31) | V průběhu posuzovaného období se obrat výrobního odvětví Společenství ve Společenství zvýšil o 13 % a prodané množství polyesterových střižových vláken o 7 %. Tyto nárůsty jsou spojeny se zahájením výroby ve dvou nových výrobních závodech v Polsku a Rumunsku v roce 2006. Pokud srovnáme tyto údaje s údaji z předchozího šetření, kdy v posuzovaném období došlo k poklesu objemu prodeje o 1 %, situace se výrazně změnila a z důkazů vyplývá, že výrobní odvětví Společenství vynaložilo značné úsilí na uspokojení poptávky. |
| --- | --- |

(31)

V průběhu posuzovaného období se obrat výrobního odvětví Společenství ve Společenství zvýšil o 13 % a prodané množství polyesterových střižových vláken o 7 %. Tyto nárůsty jsou spojeny se zahájením výroby ve dvou nových výrobních závodech v Polsku a Rumunsku v roce 2006. Pokud srovnáme tyto údaje s údaji z předchozího šetření, kdy v posuzovaném období došlo k poklesu objemu prodeje o 1 %, situace se výrazně změnila a z důkazů vyplývá, že výrobní odvětví Společenství vynaložilo značné úsilí na uspokojení poptávky.

3.3   Prodejní ceny a náklady

| (32) | Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Společenství v EU vzrostla v průběhu posuzovaného období o 6,2 % (z 1 392 EUR/t v roce 2004 na 1 478 EUR/t v průběhu období šetření v rámci přezkumu). V roce 2005 však došlo k mírnému poklesu cen. Průměrné náklady vzrostly o 9,7 % (z 1 388 EUR/t v roce 2004 na 1 523 EUR/t v průběhu období šetření v rámci přezkumu). Tento nárůst nákladů byl způsoben zejména skutečností, že významně vzrostly průměrné náklady většiny surovin (v návaznosti na celosvětový růst cen ropy). Tato čísla prokazují, že ve snaze zabránit ztrátě podílu na trhu nebylo výrobní odvětví Společenství schopno plně pokrýt své výrobní náklady prodejními cenami. Růst cen výrobního odvětví Společenství byl mnohem mírnější než v předchozím šetření, kdy ceny v posuzovaném období vzrostly o 12 %.
  Tabulka č. 7 | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážená průměrná cena (v tis. EUR/t) | 1,39 | 1,50 | 1,48 | 1,48 |
| Index | 100 | 107 | 106 | 106 |
| Vážené průměrné náklady (v EUR/t) | 1,388 | 1,511 | 1,556 | 1,523 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 109 | 112 | 109,7 |

(32)

Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Společenství v EU vzrostla v průběhu posuzovaného období o 6,2 % (z 1 392 EUR/t v roce 2004 na 1 478 EUR/t v průběhu období šetření v rámci přezkumu). V roce 2005 však došlo k mírnému poklesu cen. Průměrné náklady vzrostly o 9,7 % (z 1 388 EUR/t v roce 2004 na 1 523 EUR/t v průběhu období šetření v rámci přezkumu). Tento nárůst nákladů byl způsoben zejména skutečností, že významně vzrostly průměrné náklady většiny surovin (v návaznosti na celosvětový růst cen ropy). Tato čísla prokazují, že ve snaze zabránit ztrátě podílu na trhu nebylo výrobní odvětví Společenství schopno plně pokrýt své výrobní náklady prodejními cenami. Růst cen výrobního odvětví Společenství byl mnohem mírnější než v předchozím šetření, kdy ceny v posuzovaném období vzrostly o 12 %.

Tabulka č. 7

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Vážená průměrná cena (v tis. EUR/t)

1,39

1,50

1,48

1,48

Index

100

107

106

106

Vážené průměrné náklady (v EUR/t)

1,388

1,511

1,556

1,523

Index (2004 = 100)

100

109

112

109,7

3.4   Zaměstnanost a mzdy

| (33) | Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu vzrostla o 17,8 % a průměrná mzda na zaměstnance poklesla o 10 %. Ačkoliv výroba polyesterových střižových vláken nevykazuje vysoký podíl lidské práce, zvýšení kapacity a výroby bylo spojeno se značným zvýšením počtu pracovních míst. V předchozím šetření se míra zaměstnanosti v průběhu posuzovaného období snížila o 19 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance vzrostly o více než 30 %, což je opět naprosto jiná situace.
  Tabulka č. 8 | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | 1 743 | 1 660 | 1 944 | 2 053 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 95 | 111,5 | 118 |
| Průměrné měsíční mzdové náklady na zaměstnance | 3 191 | 3 411 | 3 015 | 2 859 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 107 | 94 | 90 |

(33)

Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu vzrostla o 17,8 % a průměrná mzda na zaměstnance poklesla o 10 %. Ačkoliv výroba polyesterových střižových vláken nevykazuje vysoký podíl lidské práce, zvýšení kapacity a výroby bylo spojeno se značným zvýšením počtu pracovních míst. V předchozím šetření se míra zaměstnanosti v průběhu posuzovaného období snížila o 19 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance vzrostly o více než 30 %, což je opět naprosto jiná situace.

Tabulka č. 8

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Zaměstnanost

1 743

1 660

1 944

2 053

Index (2004 = 100)

100

95

111,5

118

Průměrné měsíční mzdové náklady na zaměstnance

3 191

3 411

3 015

2 859

Index (2004 = 100)

100

107

94

90

3.5   Ziskovost

| (34) | Ziskovost prodeje (12) dotčeného výrobku odběratelům ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, se značně snížila, a to jak počínaje rokem 2004, tak rokem 2005. Situace se proto významně zhoršila.
  Tabulka č. 9 | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | 0,3 % | –0,8 % | –5,4 % | –3,2 % |

(34)

Ziskovost prodeje (12) dotčeného výrobku odběratelům ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, se značně snížila, a to jak počínaje rokem 2004, tak rokem 2005. Situace se proto významně zhoršila.

Tabulka č. 9

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Ziskovost

0,3 %

–0,8 %

–5,4 %

–3,2 %

3.6   Investice

Tabulka č. 10

| | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice v tis. EUR | 15 604 | 16 580 | 39 865 | 32 618 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 106 | 255 | 209 |

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Investice v tis. EUR

15 604

16 580

39 865

32 618

Index (2004 = 100)

100

106

255

209

| (35) | V období mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu vzrostla úroveň investic výrobního odvětví Společenství o 109 %. Tento nárůst do značné míry vysvětluje vybudování nových výrobních závodů v Polsku a Rumunsku, které zahájily provoz v roce 2006. |
| --- | --- |

(35)

V období mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu vzrostla úroveň investic výrobního odvětví Společenství o 109 %. Tento nárůst do značné míry vysvětluje vybudování nových výrobních závodů v Polsku a Rumunsku, které zahájily provoz v roce 2006.

3.7   Závěr ohledně situace výrobců

| (36) | Šetření dospělo k závěru, že na rozdíl od případu uvedeného ve 3. bodě odůvodnění výrobní odvětví Společenství rozšiřuje svůj zájem o tento výrobek a o jeho výrobu a jeho životaschopnost se zvýšila. |
| --- | --- |

(36)

Šetření dospělo k závěru, že na rozdíl od případu uvedeného ve 3. bodě odůvodnění výrobní odvětví Společenství rozšiřuje svůj zájem o tento výrobek a o jeho výrobu a jeho životaschopnost se zvýšila.

| (37) | Výrobnímu odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období podařilo zvýšit podíl na trhu o téměř 5 procentních bodů. K tomuto nárůstu však došlo v období, kdy spotřeba poklesla o více než 1 %. |
| --- | --- |

(37)

Výrobnímu odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období podařilo zvýšit podíl na trhu o téměř 5 procentních bodů. K tomuto nárůstu však došlo v období, kdy spotřeba poklesla o více než 1 %.

| (38) | V posuzovaném období se prodejní cena výrobního odvětví Společenství zvýšila o 6 %, od roku 2005 se však mírně snižuje. V této souvislosti je nutno vzít v úvahu skutečnost, že (jak je vysvětleno v 32. bodě odůvodnění) k tomuto růstu cen došlo v době, kdy náklady vzrostly o 10 %. |
| --- | --- |

(38)

V posuzovaném období se prodejní cena výrobního odvětví Společenství zvýšila o 6 %, od roku 2005 se však mírně snižuje. V této souvislosti je nutno vzít v úvahu skutečnost, že (jak je vysvětleno v 32. bodě odůvodnění) k tomuto růstu cen došlo v době, kdy náklady vzrostly o 10 %.

| (39) | Mimoto došlo v důsledku otevření dvou nových výrobních závodů k značnému zvýšení zaměstnanosti (13). Co se týká ziskovosti, situace se v posledních letech zhoršila, ačkoli v období mezi rokem 2006 a obdobím šetření v rámci přezkumu došlo ke zlepšení. Aby si výrobní odvětví Společenství mohlo udržet své postavení na trhu, bylo nuceno prodávat se ztrátou. |
| --- | --- |

(39)

Mimoto došlo v důsledku otevření dvou nových výrobních závodů k značnému zvýšení zaměstnanosti (13). Co se týká ziskovosti, situace se v posledních letech zhoršila, ačkoli v období mezi rokem 2006 a obdobím šetření v rámci přezkumu došlo ke zlepšení. Aby si výrobní odvětví Společenství mohlo udržet své postavení na trhu, bylo nuceno prodávat se ztrátou.

| (40) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit závěr, že ačkoli výrobní odvětví Společenství do jisté míry využilo antidumpingová opatření uložená v případě dovozu z dotčených zemí, nepřekonalo účinky předchozího dumpingu a jeho situace je nadále nestabilní a zranitelná. Pokud by byla opatření ukončena, dovoz z dotčených zemí ve stejné nebo větší výši by se vší pravděpodobností tuto situaci zhoršil. |
| --- | --- |

(40)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit závěr, že ačkoli výrobní odvětví Společenství do jisté míry využilo antidumpingová opatření uložená v případě dovozu z dotčených zemí, nepřekonalo účinky předchozího dumpingu a jeho situace je nadále nestabilní a zranitelná. Pokud by byla opatření ukončena, dovoz z dotčených zemí ve stejné nebo větší výši by se vší pravděpodobností tuto situaci zhoršil.

4.   Vývoj dovozu, pokud by opatření byla ukončena

4.1   Nevyužité kapacity

| (41) | Volná kapacita v ČLR činí přibližně 3 miliony tun, což odpovídá 3,5násobku celkové spotřeby ve Společenství. Tato volná kapacita od roku 2005 (což je rok, kdy byla vůči dovozu z ČLR uložena antidumpingová opatření) vzrostla o 37 %. Pokud jde o Koreu, volná kapacita bude v průběhu příštího roku ve výši 114 000 tun, což odpovídá 14 % celkové spotřeby ve Společenství. Ačkoliv část této volné kapacity náleží společnosti, na niž se vztahuje nulové antidumpingové clo, většina volné kapacity náleží společnostem podléhajícím antidumpingovému clu. Pro Saúdskou Arábii nejsou k dispozici žádné údaje. Pokud jde o Bělorusko, není nutné provést výhledovou analýzu volné kapacity, jelikož opatření pozbyla platnosti v říjnu 2007. Pokud by byla opatření ukončena, volná kapacita těchto zemí by mohla být nasměrována do Společenství. |
| --- | --- |

(41)

Volná kapacita v ČLR činí přibližně 3 miliony tun, což odpovídá 3,5násobku celkové spotřeby ve Společenství. Tato volná kapacita od roku 2005 (což je rok, kdy byla vůči dovozu z ČLR uložena antidumpingová opatření) vzrostla o 37 %. Pokud jde o Koreu, volná kapacita bude v průběhu příštího roku ve výši 114 000 tun, což odpovídá 14 % celkové spotřeby ve Společenství. Ačkoliv část této volné kapacity náleží společnosti, na niž se vztahuje nulové antidumpingové clo, většina volné kapacity náleží společnostem podléhajícím antidumpingovému clu. Pro Saúdskou Arábii nejsou k dispozici žádné údaje. Pokud jde o Bělorusko, není nutné provést výhledovou analýzu volné kapacity, jelikož opatření pozbyla platnosti v říjnu 2007. Pokud by byla opatření ukončena, volná kapacita těchto zemí by mohla být nasměrována do Společenství.

4.2   Pobídky k přesměrování objemu prodeje do Společenství

| (42) | Některé z největších vývozních trhů na světě jsou chráněny antidumpingovými cly z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR a Koreje. Cla z dovozu z ČLR byla zavedena v Turecku a USA a v USA dosahují až 44,3 %. Mimoto se na korejský vývoz vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 0 % do 24,6 % v Japonsku, Turecku, Pákistánu a USA. Pokud by dotyčná opatření (jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění) byla ukončena, byla by Evropská unie jedním z nejdůležitějších velkých trhů, kde by vývoz z ČLR a Koreje nepodléhal antidumpingovým opatřením. |
| --- | --- |

(42)

Některé z největších vývozních trhů na světě jsou chráněny antidumpingovými cly z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR a Koreje. Cla z dovozu z ČLR byla zavedena v Turecku a USA a v USA dosahují až 44,3 %. Mimoto se na korejský vývoz vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 0 % do 24,6 % v Japonsku, Turecku, Pákistánu a USA. Pokud by dotyčná opatření (jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění) byla ukončena, byla by Evropská unie jedním z nejdůležitějších velkých trhů, kde by vývoz z ČLR a Koreje nepodléhal antidumpingovým opatřením.

| (43) | Řada uživatelů uvedla, že ČLR brání vývozu surovin, jakými jsou polyesterová střižová vlákna. Toto tvrzení nelze uznat. Podle dostupných statistických údajů se čistý tok polyesterových střižových vláken v ČLR (srovnání mezi výrobou a vnitřní spotřebou) trvale zvyšuje a v následujících letech se očekává nárůst podle níže uvedené tabulky:
  Tabulka č. 11 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čistý tok (porovnání výroby a vnitřní spotřeby) v tis. tun | – 480 | – 200 | 23 | 258 | 449 | 541 |

(43)

Řada uživatelů uvedla, že ČLR brání vývozu surovin, jakými jsou polyesterová střižová vlákna. Toto tvrzení nelze uznat. Podle dostupných statistických údajů se čistý tok polyesterových střižových vláken v ČLR (srovnání mezi výrobou a vnitřní spotřebou) trvale zvyšuje a v následujících letech se očekává nárůst podle níže uvedené tabulky:

Tabulka č. 11

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Čistý tok (porovnání výroby a vnitřní spotřeby) v tis. tun

– 480

– 200

23

258

449

541

| (44) | To je zřejmou známkou toho, že vývoz polyesterových střižových vláken z ČLR roste a že navzdory tvrzení, že ČLR brání vývozu polyesterových střižových vláken, podle očekávání poroste i v budoucnu. Tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(44)

To je zřejmou známkou toho, že vývoz polyesterových střižových vláken z ČLR roste a že navzdory tvrzení, že ČLR brání vývozu polyesterových střižových vláken, podle očekávání poroste i v budoucnu. Tvrzení bylo proto odmítnuto.

4.3   Politika v oblasti pořizování

| (45) | Jedno sdružení uživatelů uvedlo, že výrobci přízí a netkaných textilií vyráběných z polyesterových střižových vláken často mají jasný zájem nakupovat vlákna pocházející z EU za účelem výroby původní příze a netkaných textilií a jejich vývozu do zemí s preferenčními dohodami. Z údajů poskytnutých uživateli v tomto šetření však vyplývá, že 85–100 % obratu společností v odvětví netkaných textilií u výrobků obsahujících polyesterová střižová vlákna je dosaženo prodejem ve Společenství. Pravidla původu při vývozu do zemí s preferenčními dohodami by tedy neměla pro uživatele polyesterových střižových vláken hrát při rozhodování o původu výrobků v okamžiku jejich pořízení významnou roli. Jelikož neexistovaly žádné důkazy, které by tvrzení tohoto sdružení potvrzovaly, tvrzení bylo odmítnuto. |
| --- | --- |

(45)

Jedno sdružení uživatelů uvedlo, že výrobci přízí a netkaných textilií vyráběných z polyesterových střižových vláken často mají jasný zájem nakupovat vlákna pocházející z EU za účelem výroby původní příze a netkaných textilií a jejich vývozu do zemí s preferenčními dohodami. Z údajů poskytnutých uživateli v tomto šetření však vyplývá, že 85–100 % obratu společností v odvětví netkaných textilií u výrobků obsahujících polyesterová střižová vlákna je dosaženo prodejem ve Společenství. Pravidla původu při vývozu do zemí s preferenčními dohodami by tedy neměla pro uživatele polyesterových střižových vláken hrát při rozhodování o původu výrobků v okamžiku jejich pořízení významnou roli. Jelikož neexistovaly žádné důkazy, které by tvrzení tohoto sdružení potvrzovaly, tvrzení bylo odmítnuto.

4.4   Závěr týkající se vývoje dovozu v případě, že by opatření byla ukončena

| (46) | Byl tudíž učiněn závěr, že vzhledem k výše uvedeným pobídkám je pravděpodobné, že pokud by platná antidumpingová opatření byla ukončena, bude do Společenství vyvezeno významné množství. |
| --- | --- |

(46)

Byl tudíž učiněn závěr, že vzhledem k výše uvedeným pobídkám je pravděpodobné, že pokud by platná antidumpingová opatření byla ukončena, bude do Společenství vyvezeno významné množství.

5.   Závěr týkající se výrobního odvětví Společenství

| (47) | Výrobní odvětví Společenství vynaložilo značné úsilí ve smyslu investic, které se projevilo značným rozvojem. V posledních letech se situace výrobního odvětví značně změnila, jak dokládá zejména vznik nového výrobního odvětví v Polsku a Rumunsku a předpokládané rozšíření v Bulharsku. |
| --- | --- |

(47)

Výrobní odvětví Společenství vynaložilo značné úsilí ve smyslu investic, které se projevilo značným rozvojem. V posledních letech se situace výrobního odvětví značně změnila, jak dokládá zejména vznik nového výrobního odvětví v Polsku a Rumunsku a předpokládané rozšíření v Bulharsku.

| (48) | Navzdory tomuto novému úsilí, pokud jde o rozvoj a investice, je nutno uvést (jak bylo zmíněno výše), že situace výrobního odvětví ve smyslu ziskovosti je nadále nejistá. Pokud by byla antidumpingová opatření ukončena, se vší pravděpodobností dojde k značnému množství dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(48)

Navzdory tomuto novému úsilí, pokud jde o rozvoj a investice, je nutno uvést (jak bylo zmíněno výše), že situace výrobního odvětví ve smyslu ziskovosti je nadále nejistá. Pokud by byla antidumpingová opatření ukončena, se vší pravděpodobností dojde k značnému množství dumpingového dovozu.

| (49) | Velké objemy dovozu za dumpingové ceny by vedly k dalšímu cenovému tlaku na výrobní odvětví Společenství, nižšímu ziskovému rozpětí a ziskovosti a vyšším ztrátám. To by mohlo v důsledku vést k pravděpodobnému zrušení dalších investic, úbytku inovací, narušení konkurenčního postavení integrovaného výrobního odvětví, omezení výroby a zavírání závodů. |
| --- | --- |

(49)

Velké objemy dovozu za dumpingové ceny by vedly k dalšímu cenovému tlaku na výrobní odvětví Společenství, nižšímu ziskovému rozpětí a ziskovosti a vyšším ztrátám. To by mohlo v důsledku vést k pravděpodobnému zrušení dalších investic, úbytku inovací, narušení konkurenčního postavení integrovaného výrobního odvětví, omezení výroby a zavírání závodů.

| (50) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti by se v případě, že by výrobní odvětví Společenství bylo při neexistenci opatření vystaveno značným objemům dovozu z ČLR, Koreje a Saúdské Arábie za dumpingové ceny, jeho finanční situace dále zhoršila. Na základě těchto skutečností se proto vyvozuje, že by ukončení opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství. |
| --- | --- |

(50)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti by se v případě, že by výrobní odvětví Společenství bylo při neexistenci opatření vystaveno značným objemům dovozu z ČLR, Koreje a Saúdské Arábie za dumpingové ceny, jeho finanční situace dále zhoršila. Na základě těchto skutečností se proto vyvozuje, že by ukončení opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství.

E.   UŽIVATELÉ VE SPOLEČENSTVÍ

| (51) | Trh s výrobky obsahujícími polyesterová střižová vlákna se dělí na a) odvětví přádelnictví (tj. výroba vláken pro textilie, ve kterých se tato vlákna používají buď samostatně, nebo ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými), b) netkané textilie: výroba listů a roun z vláken, která nebyla přeměněna na přízi, s výjimkou papíru, a c) výplně (tj. vycpávky nebo čalounění některých druhů textilního zboží, např. polštářů nebo sedadel automobilů). |
| --- | --- |

(51)

Trh s výrobky obsahujícími polyesterová střižová vlákna se dělí na a) odvětví přádelnictví (tj. výroba vláken pro textilie, ve kterých se tato vlákna používají buď samostatně, nebo ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými), b) netkané textilie: výroba listů a roun z vláken, která nebyla přeměněna na přízi, s výjimkou papíru, a c) výplně (tj. vycpávky nebo čalounění některých druhů textilního zboží, např. polštářů nebo sedadel automobilů).

1.   Úroveň spolupráce ze strany uživatelů ve Společenství

| (52) | V souvislosti s tímto šetřením zaslalo podání šestnáct průmyslových uživatelů. Ti představují 17 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství a přibližně 13 % dovozu z dotčených zemí. Plně však spolupracovalo pouze deset uživatelů (14), kteří představují přibližně 12 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství (všichni uživatelé, kteří plně spolupracovali, patří do odvětví netkaných textilií a výplní). Z ostatních uživatelů, kteří spolupracovali částečně, pouze jeden působí v odvětví přádelnictví. |
| --- | --- |

(52)

V souvislosti s tímto šetřením zaslalo podání šestnáct průmyslových uživatelů. Ti představují 17 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství a přibližně 13 % dovozu z dotčených zemí. Plně však spolupracovalo pouze deset uživatelů (14), kteří představují přibližně 12 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství (všichni uživatelé, kteří plně spolupracovali, patří do odvětví netkaných textilií a výplní). Z ostatních uživatelů, kteří spolupracovali částečně, pouze jeden působí v odvětví přádelnictví.

| (53) | Gesamtverband Textil + Mode (německý svaz textilního průmyslu zastupující odvětví přádelnictví i netkaných textilií), dvě sdružení náležející ke zmíněnému svazu: Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) a Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V. a jedno evropské sdružení zastupující společnosti z odvětví netkaných textilií (EDANA) předložily podání, v nichž Komisi žádaly o ukončení platných opatření. Všichni výše zmínění uživatelé jsou členy jednoho či několika těchto sdružení. Tato sdružení představují přibližně 30 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství. |
| --- | --- |

(53)

Gesamtverband Textil + Mode (německý svaz textilního průmyslu zastupující odvětví přádelnictví i netkaných textilií), dvě sdružení náležející ke zmíněnému svazu: Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) a Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V. a jedno evropské sdružení zastupující společnosti z odvětví netkaných textilií (EDANA) předložily podání, v nichž Komisi žádaly o ukončení platných opatření. Všichni výše zmínění uživatelé jsou členy jednoho či několika těchto sdružení. Tato sdružení představují přibližně 30 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství.

| (54) | Úroveň spolupráce jednotlivých uživatelů v tomto řízení byla vyšší než v předchozím šetření. Je nutno rovněž podotknout, že v předchozím šetření předložili svá stanoviska pouze uživatelé, kteří byli proti uložení cla (přibližně 10 % celkové spotřeby), zatímco tohoto řízení se účastnili rovněž uživatelé, kteří jsou pro zachování opatření. |
| --- | --- |

(54)

Úroveň spolupráce jednotlivých uživatelů v tomto řízení byla vyšší než v předchozím šetření. Je nutno rovněž podotknout, že v předchozím šetření předložili svá stanoviska pouze uživatelé, kteří byli proti uložení cla (přibližně 10 % celkové spotřeby), zatímco tohoto řízení se účastnili rovněž uživatelé, kteří jsou pro zachování opatření.

2.   Argumenty, které předložili uživatelé

2.1   Uživatelé, kteří jsou pro ukončení opatření

| (55) | Uživatelé představující přibližně 11 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken a 10 % dovozu z dotčených zemí předložili řadu tvrzení proti zachování cla. Všichni tito uživatelé jsou členy jednoho či několika sdružení uživatelů uvedených výše, která se rovněž vyjadřují pro ukončení opatření. Níže jsou uvedena posouzení předložená uživateli a sdruženími, kteří jsou pro ukončení. |
| --- | --- |

(55)

Uživatelé představující přibližně 11 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken a 10 % dovozu z dotčených zemí předložili řadu tvrzení proti zachování cla. Všichni tito uživatelé jsou členy jednoho či několika sdružení uživatelů uvedených výše, která se rovněž vyjadřují pro ukončení opatření. Níže jsou uvedena posouzení předložená uživateli a sdruženími, kteří jsou pro ukončení.

| (56) | Tito uživatelé a sdružení za prvé tvrdili, že se potýkají s obtížnou situací kvůli rostoucí hospodářské soutěži ze strany hotových výrobků ze zemí, které přešly z vývozu polyesterových střižových vláken na vývoz netkaných výrobků (např. ČLR). Tvrdí, že v případě ukončení platných opatření by mohli pořizovat vlákna levněji, proto by mohli lépe soutěžit s hotovými výrobky pocházejícími z Asie. Pokud se sníží tržní cena polyesterových střižových vláken, může se zvýšit ziskovost. Je nutno vzít v úvahu skutečnost, že jejich odběrateli jsou převážně diskontní řetězce, pro něž je rozhodující pokud možno co nejnižší cena, a rozpětí u hotových výrobků je velmi nízké. |
| --- | --- |

(56)

Tito uživatelé a sdružení za prvé tvrdili, že se potýkají s obtížnou situací kvůli rostoucí hospodářské soutěži ze strany hotových výrobků ze zemí, které přešly z vývozu polyesterových střižových vláken na vývoz netkaných výrobků (např. ČLR). Tvrdí, že v případě ukončení platných opatření by mohli pořizovat vlákna levněji, proto by mohli lépe soutěžit s hotovými výrobky pocházejícími z Asie. Pokud se sníží tržní cena polyesterových střižových vláken, může se zvýšit ziskovost. Je nutno vzít v úvahu skutečnost, že jejich odběrateli jsou převážně diskontní řetězce, pro něž je rozhodující pokud možno co nejnižší cena, a rozpětí u hotových výrobků je velmi nízké.

| (57) | S ohledem na tato tvrzení je nutno poukázat na to, že informace, jež poskytli uživatelé, kteří při šetření spolupracovali, prokazují, že se jejich situace, pokud jde o ziskovost, navzdory uložení antidumpingového cla z polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR v roce 2005 a zvýšení dovozu hotových výrobků z této země nezměnila. Příčinou je skutečnost, že dopad nákladů na polyesterová střižová vlákna na produkty obsahující polyesterová střižová vlákna byl rovněž stálý, jak ukazuje tato tabulka:
  Tabulka č. 12 | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | 3,48 % | 4,07 % | 3,88 % | 3,79 % |
| Celkové náklady na polyesterová střižová vlákna jako procento celkových nákladů | 22,3 % | 24 % | 24 % | 24 % |

(57)

S ohledem na tato tvrzení je nutno poukázat na to, že informace, jež poskytli uživatelé, kteří při šetření spolupracovali, prokazují, že se jejich situace, pokud jde o ziskovost, navzdory uložení antidumpingového cla z polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR v roce 2005 a zvýšení dovozu hotových výrobků z této země nezměnila. Příčinou je skutečnost, že dopad nákladů na polyesterová střižová vlákna na produkty obsahující polyesterová střižová vlákna byl rovněž stálý, jak ukazuje tato tabulka:

Tabulka č. 12

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Ziskovost

3,48 %

4,07 %

3,88 %

3,79 %

Celkové náklady na polyesterová střižová vlákna jako procento celkových nákladů

22,3 %

24 %

24 %

24 %

| (58) | Situace se proto liší od předchozího šetření, kdy by uložení nových antidumpingových cel, která by v určitých případech mohla dosáhnout téměř 30 %, nepochybně mělo podstatně nepříznivější dopad na nákladovou strukturu uživatelů polyesterových střižových vláken a možnost předložit odběratelům přitažlivé nabídky. |
| --- | --- |

(58)

Situace se proto liší od předchozího šetření, kdy by uložení nových antidumpingových cel, která by v určitých případech mohla dosáhnout téměř 30 %, nepochybně mělo podstatně nepříznivější dopad na nákladovou strukturu uživatelů polyesterových střižových vláken a možnost předložit odběratelům přitažlivé nabídky.

| (59) | Jejich obrat ve Společenství související s výrobky obsahujícími polyesterová střižová vlákna se v průběhu posuzovaného období zvýšil o více než 10 %, jak udává tabulka č. 13:
  Tabulka č. 13 | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat (v tis. EUR) | 427 694 | 452 329 | 456 445 | 472 750 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 106 | 107 | 111 |

(59)

Jejich obrat ve Společenství související s výrobky obsahujícími polyesterová střižová vlákna se v průběhu posuzovaného období zvýšil o více než 10 %, jak udává tabulka č. 13:

Tabulka č. 13

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Obrat (v tis. EUR)

427 694

452 329

456 445

472 750

Index (2004 = 100)

100

106

107

111

| (60) | Z těchto údajů vyplývá, že nárůst dovozu hotových výrobků z ČLR od roku 2005 uživatelům polyesterových střižových vláken ve Společenství nebrání v rozšiřování výroby, prodeji jejich výrobků maloobchodníkům a zachování ziskového rozpětí. Co se týká možného dopadu na konečné ceny, které hradí odběratelé, nebylo v tomto ohledu předloženo žádné tvrzení, zatímco v předchozím šetření byl vyvozen závěr, že uložení nových cel, která mohou dosáhnout téměř 30 %, by mohlo mít na spotřebitele značný dopad. |
| --- | --- |

(60)

Z těchto údajů vyplývá, že nárůst dovozu hotových výrobků z ČLR od roku 2005 uživatelům polyesterových střižových vláken ve Společenství nebrání v rozšiřování výroby, prodeji jejich výrobků maloobchodníkům a zachování ziskového rozpětí. Co se týká možného dopadu na konečné ceny, které hradí odběratelé, nebylo v tomto ohledu předloženo žádné tvrzení, zatímco v předchozím šetření byl vyvozen závěr, že uložení nových cel, která mohou dosáhnout téměř 30 %, by mohlo mít na spotřebitele značný dopad.

| (61) | Uživatelé, kteří se vyjadřují pro ukončení, rovněž uvedli, že ceny polyesterových střižových vláken ve Společenství navzdory klesajícímu dolaru rostou. Toto tvrzení neodpovídá údajům, které Komise získala v průběhu šetření. Ačkoliv cena polyesterových střižových vláken v roce 2005 prudce vzrostla, zůstala poté, jak vyplývá z tabulky č. 7 pro polyesterová střižová vlákna vyrobená a prodaná ve Společenství a z tabulky č. 14 pro dovezená polyesterová střižová vlákna (15), stabilní:
  Tabulka č. 14 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 1. čtvrtletí 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceny v tis. EUR/t | 1,02 | 1,15 | 1,13 | 1,15 | 1,15 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 113 | 111 | 113 | 113 |

(61)

Uživatelé, kteří se vyjadřují pro ukončení, rovněž uvedli, že ceny polyesterových střižových vláken ve Společenství navzdory klesajícímu dolaru rostou. Toto tvrzení neodpovídá údajům, které Komise získala v průběhu šetření. Ačkoliv cena polyesterových střižových vláken v roce 2005 prudce vzrostla, zůstala poté, jak vyplývá z tabulky č. 7 pro polyesterová střižová vlákna vyrobená a prodaná ve Společenství a z tabulky č. 14 pro dovezená polyesterová střižová vlákna (15), stabilní:

Tabulka č. 14

2004

2005

2006

2007

1. čtvrtletí 2008

Ceny v tis. EUR/t

1,02

1,15

1,13

1,15

1,15

Index (2004 = 100)

100

113

111

113

113

| (62) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se nezdá, že by platná opatření měla velký dopad na náklady a ziskovost uživatelských společností. |
| --- | --- |

(62)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se nezdá, že by platná opatření měla velký dopad na náklady a ziskovost uživatelských společností.

| (63) | Uživatelé, kteří jsou proti uložení opatření, za druhé uvádějí, že ve Společenství existuje značný rozdíl v míře zaměstnanosti mezi odvětvím výroby polyesterových střižových vláken (přibližně 3 000 osob) a navazujícím výrobním odvětvím (údajně 70 000 osob). |
| --- | --- |

(63)

Uživatelé, kteří jsou proti uložení opatření, za druhé uvádějí, že ve Společenství existuje značný rozdíl v míře zaměstnanosti mezi odvětvím výroby polyesterových střižových vláken (přibližně 3 000 osob) a navazujícím výrobním odvětvím (údajně 70 000 osob).

| (64) | Pokud jde o toto tvrzení, ačkoliv se údaj o 70 000 osobách zdá být přehnaný, nelze popřít, že uživatelské výrobní odvětví vykazuje vyšší podíl lidské práce než produkující výrobní odvětví. Vzhledem k omezené úrovni úplné spolupráce ze strany uživatelů (údaje o počtu pracovních míst poskytli pouze uživatelé, na něž připadá 12 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství), nemohla Komise získat přesné údaje o zaměstnanosti. Z tabulky č. 15 však vyplývá, že uživatelé, kteří při šetření plně spolupracovali, zaměstnávají 5 009 osob. To by naznačovalo, že se na výrobě zboží obsahujícího polyesterová střižová vlákna podílí nejméně 40 000–45 000 osob. Níže uvedená tabulka rovněž udává, jak se u spolupracujících uživatelů vyvíjela zaměstnanost:
  Tabulka č. 15 | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | 3 898 | 4 471 | 4 854 | 5 009 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 115 | 125 | 129 |

(64)

Pokud jde o toto tvrzení, ačkoliv se údaj o 70 000 osobách zdá být přehnaný, nelze popřít, že uživatelské výrobní odvětví vykazuje vyšší podíl lidské práce než produkující výrobní odvětví. Vzhledem k omezené úrovni úplné spolupráce ze strany uživatelů (údaje o počtu pracovních míst poskytli pouze uživatelé, na něž připadá 12 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství), nemohla Komise získat přesné údaje o zaměstnanosti. Z tabulky č. 15 však vyplývá, že uživatelé, kteří při šetření plně spolupracovali, zaměstnávají 5 009 osob. To by naznačovalo, že se na výrobě zboží obsahujícího polyesterová střižová vlákna podílí nejméně 40 000–45 000 osob. Níže uvedená tabulka rovněž udává, jak se u spolupracujících uživatelů vyvíjela zaměstnanost:

Tabulka č. 15

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Zaměstnanost

3 898

4 471

4 854

5 009

Index (2004 = 100)

100

115

125

129

| (65) | Ačkoliv je počet spolupracujících společností omezený, lze nicméně vyvodit závěr, že platná antidumpingová cla nebránila tomu, aby v průběhu posuzovaného období zaměstnanost značně vzrostla. Tvrzení uživatelů se proto zamítá. Situace byla samozřejmě odlišná v předchozím šetření, kdy mohlo uložení dodatečných antidumpingových cel, jež mohla dosáhnout 30 %, vést k úbytku pracovních míst v uživatelském výrobním odvětví. |
| --- | --- |

(65)

Ačkoliv je počet spolupracujících společností omezený, lze nicméně vyvodit závěr, že platná antidumpingová cla nebránila tomu, aby v průběhu posuzovaného období zaměstnanost značně vzrostla. Tvrzení uživatelů se proto zamítá. Situace byla samozřejmě odlišná v předchozím šetření, kdy mohlo uložení dodatečných antidumpingových cel, jež mohla dosáhnout 30 %, vést k úbytku pracovních míst v uživatelském výrobním odvětví.

| (66) | Uživatelé uvedení v této části za třetí uvádějí, že v odvětví netkaných textilií a výplní roste poptávka po dvou zvláštních druzích polyesterových střižových vláken: dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláknech a polyesterových vláknech s nízkým bodem tání (jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění), jejichž výroba ve Společenství je omezená, zatímco ČLR a Korea mají velké výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(66)

Uživatelé uvedení v této části za třetí uvádějí, že v odvětví netkaných textilií a výplní roste poptávka po dvou zvláštních druzích polyesterových střižových vláken: dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláknech a polyesterových vláknech s nízkým bodem tání (jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění), jejichž výroba ve Společenství je omezená, zatímco ČLR a Korea mají velké výrobní kapacity.

| (67) | V tomto ohledu byla podle nejlepších odhadů Komise na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami celková spotřeba polyesterových vláken s nízkým bodem tání ve Společenství v průběhu období šetření v rámci přezkumu v rozmezí 85 000–90 000 tun a celková spotřeba dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken v rozmezí 65 000–70 000 tun. Výrobní odvětví Společenství v současnosti dodává 2 155 tun polyesterových vláken s nízkým bodem tání a 21 543 tun dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken. Poptávka po těchto druzích polyesterových střižových vláken trvale roste a podle jednoho sdružení uživatelů dojde v nadcházejících letech u obou druhů k ročnímu nárůstu ve výši 6 %. |
| --- | --- |

(67)

V tomto ohledu byla podle nejlepších odhadů Komise na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami celková spotřeba polyesterových vláken s nízkým bodem tání ve Společenství v průběhu období šetření v rámci přezkumu v rozmezí 85 000–90 000 tun a celková spotřeba dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken v rozmezí 65 000–70 000 tun. Výrobní odvětví Společenství v současnosti dodává 2 155 tun polyesterových vláken s nízkým bodem tání a 21 543 tun dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken. Poptávka po těchto druzích polyesterových střižových vláken trvale roste a podle jednoho sdružení uživatelů dojde v nadcházejících letech u obou druhů k ročnímu nárůstu ve výši 6 %.

| (68) | Výrobci polyesterových střižových vláken ve Společenství tvrdí, že výroba těchto „speciálních výrobků“ ve Společenství je omezená, jelikož stávající úroveň dumpingových cen jim neumožňuje zvýšit výrobu. Podle údajů získaných v tomto šetření se kapacity v případě dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken a polyesterových vláken s nízkým bodem tání ve výrobním odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
  Tabulka č. 16 | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacita výrobního odvětví Společenství v případě dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken | 67 050 | 46 550 | 61 550 | 61 550 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 69 | 92 | 92 |
| Kapacita výrobního odvětví Společenství v případě polyesterových vláken s nízkým bodem tání | 32 050 | 32 050 | 32 050 | 32 050 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |

(68)

Výrobci polyesterových střižových vláken ve Společenství tvrdí, že výroba těchto „speciálních výrobků“ ve Společenství je omezená, jelikož stávající úroveň dumpingových cen jim neumožňuje zvýšit výrobu. Podle údajů získaných v tomto šetření se kapacity v případě dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken a polyesterových vláken s nízkým bodem tání ve výrobním odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka č. 16

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Kapacita výrobního odvětví Společenství v případě dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken

67 050

46 550

61 550

61 550

Index (2004 = 100)

100

69

92

92

Kapacita výrobního odvětví Společenství v případě polyesterových vláken s nízkým bodem tání

32 050

32 050

32 050

32 050

Index (2004 = 100)

100

100

100

100

| (69) | Z této tabulky vyplývá, že pokud by ceny dosáhly určité výše, bylo by výrobní odvětví Společenství schopné pokrýt 88 až 95 % celkové poptávky po dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláknech a přibližně 37 % celkové poptávky po polyesterových vláknech s nízkým bodem tání. Ačkoli výrobní odvětví Společenství vyrábí omezené množství těchto „speciálních výrobků“, uživatelé jsou schopni je pořizovat v Koreji a ČLR s omezenými antidumpingovými cly (pouze 5,7 % u společnosti Huvis v Koreji a 4,9 % u společnosti Far Eastern v ČLR). Co se týká možnosti pořizování výrobku na Tchaj-wanu, bylo uvedeno, že se výroba polyesterových střižových vláken na Tchaj-wanu snižuje a že to povede k růstu cen nebo nedostatečným dodávkám, a pokud má být tento dovoz nahrazen dovozem z ČLR a Koreje, dopad cel zaplacených za tyto „speciální výrobky“ dovezené z ČLR a Koreje na náklady by byl vzhledem k nízkému ziskovému rozpětí u uživatelů ve Společenství značný. Tato tvrzení nelze přijmout. Na jedné straně, i když se výroba polyesterových střižových vláken na Tchaj-wanu snižuje, očekává se, že dojde ke zvýšení volné kapacity (předpokládaná volná kapacita v roce 2008 je přibližně 122 000 tun a v roce 2009 pak 150 000 tun). Není zřejmé, že by došlo k strukturálnímu nedostatku těchto speciálních výrobků. |
| --- | --- |

(69)

Z této tabulky vyplývá, že pokud by ceny dosáhly určité výše, bylo by výrobní odvětví Společenství schopné pokrýt 88 až 95 % celkové poptávky po dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláknech a přibližně 37 % celkové poptávky po polyesterových vláknech s nízkým bodem tání. Ačkoli výrobní odvětví Společenství vyrábí omezené množství těchto „speciálních výrobků“, uživatelé jsou schopni je pořizovat v Koreji a ČLR s omezenými antidumpingovými cly (pouze 5,7 % u společnosti Huvis v Koreji a 4,9 % u společnosti Far Eastern v ČLR). Co se týká možnosti pořizování výrobku na Tchaj-wanu, bylo uvedeno, že se výroba polyesterových střižových vláken na Tchaj-wanu snižuje a že to povede k růstu cen nebo nedostatečným dodávkám, a pokud má být tento dovoz nahrazen dovozem z ČLR a Koreje, dopad cel zaplacených za tyto „speciální výrobky“ dovezené z ČLR a Koreje na náklady by byl vzhledem k nízkému ziskovému rozpětí u uživatelů ve Společenství značný. Tato tvrzení nelze přijmout. Na jedné straně, i když se výroba polyesterových střižových vláken na Tchaj-wanu snižuje, očekává se, že dojde ke zvýšení volné kapacity (předpokládaná volná kapacita v roce 2008 je přibližně 122 000 tun a v roce 2009 pak 150 000 tun). Není zřejmé, že by došlo k strukturálnímu nedostatku těchto speciálních výrobků.

| (70) | Pokud jde o ceny těchto „speciálních výrobků“, nejsou k dispozici žádné oficiální statistické údaje, avšak (jak je uvedeno v následující tabulce) podle údajů poskytnutých spolupracujícími společnostmi se cena dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken (včetně antidumpingového cla) mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu zvýšila pouze o 2 %. V roce 2006 došlo dokonce k značnému snížení ceny. Nárůst mezi rokem 2006 a obdobím šetření v rámci přezkumu byl se vší pravděpodobností zapříčiněn uložením prozatímního antidumpingového cla z dovozu z Tchaj-wanu v prvním pololetí 2007. V případě polyesterových vláken s nízkým bodem tání se cena v průběhu posuzovaného období zvýšila o 18 %.
  Tabulka č. 17 | 2004 | 2005 | 2006 | Období šetření v rámci přezkumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken v tis. EUR/t | 1,21 | 1,26 | 1,05 | 1,24 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 104 | 87 | 102 |
| Cena polyesterových vláken s nízkým bodem tání v tis. EUR/t | 1,31 | 1,44 | 1,43 | 1,54 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 110 | 109 | 118 |

(70)

Pokud jde o ceny těchto „speciálních výrobků“, nejsou k dispozici žádné oficiální statistické údaje, avšak (jak je uvedeno v následující tabulce) podle údajů poskytnutých spolupracujícími společnostmi se cena dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken (včetně antidumpingového cla) mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu zvýšila pouze o 2 %. V roce 2006 došlo dokonce k značnému snížení ceny. Nárůst mezi rokem 2006 a obdobím šetření v rámci přezkumu byl se vší pravděpodobností zapříčiněn uložením prozatímního antidumpingového cla z dovozu z Tchaj-wanu v prvním pololetí 2007. V případě polyesterových vláken s nízkým bodem tání se cena v průběhu posuzovaného období zvýšila o 18 %.

Tabulka č. 17

2004

2005

2006

Období šetření v rámci přezkumu

Cena dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken v tis. EUR/t

1,21

1,26

1,05

1,24

Index (2004 = 100)

100

104

87

102

Cena polyesterových vláken s nízkým bodem tání v tis. EUR/t

1,31

1,44

1,43

1,54

Index (2004 = 100)

100

110

109

118

| (71) | Tyto údaje je nutno analyzovat ve vztahu k významu těchto speciálních výrobků v celkových nákladech produktů obsahujících polyesterová střižová vlákna. Na základě údajů poskytnutých spolupracujícími uživateli představuje dopad dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken na jejich celkové náklady pro produkty obsahující polyesterová střižová vlákna pouze 1,98 % a dopad polyesterových vláken s nízkým bodem tání 4,38 %. Vzhledem k tomu, že průměrná ziskovost je přibližně 4 %, není dopad na celkové náklady v souvislosti s těmito „speciálními výrobky“ navzdory značnému zvýšení ceny u polyesterových vláken s nízkým bodem tání významný. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(71)

Tyto údaje je nutno analyzovat ve vztahu k významu těchto speciálních výrobků v celkových nákladech produktů obsahujících polyesterová střižová vlákna. Na základě údajů poskytnutých spolupracujícími uživateli představuje dopad dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken na jejich celkové náklady pro produkty obsahující polyesterová střižová vlákna pouze 1,98 % a dopad polyesterových vláken s nízkým bodem tání 4,38 %. Vzhledem k tomu, že průměrná ziskovost je přibližně 4 %, není dopad na celkové náklady v souvislosti s těmito „speciálními výrobky“ navzdory značnému zvýšení ceny u polyesterových vláken s nízkým bodem tání významný. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (72) | Situace byla odlišná v předchozím šetření, kdy by uložení antidumpingového cla z dovozu polyesterových vláken s nízkým bodem tání a dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken pocházejících z Tchaj-wanu ve výši téměř 30 % a zvýšení cen, které by to pro tyto výrobky znamenalo, mělo významnější dopad na celkové náklady. |
| --- | --- |

(72)

Situace byla odlišná v předchozím šetření, kdy by uložení antidumpingového cla z dovozu polyesterových vláken s nízkým bodem tání a dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken pocházejících z Tchaj-wanu ve výši téměř 30 % a zvýšení cen, které by to pro tyto výrobky znamenalo, mělo významnější dopad na celkové náklady.

2.2   Uživatelé, kteří jsou proti ukončení opatření

| (73) | Uživatelé představující přibližně 6 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství a 3 % dovozu z dotčených zemí uvedli, že ukončením opatření se ohrozí ziskovost navazujícího výrobního odvětví, jelikož úpadek odvětví polyesterových střižových vláken v Evropské unii povede v období dvou let k růstu cen polyesterových střižových vláken a následně lze očekávat vyšší dovoz zboží obsahujícího polyesterová střižová vlákna. |
| --- | --- |

(73)

Uživatelé představující přibližně 6 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství a 3 % dovozu z dotčených zemí uvedli, že ukončením opatření se ohrozí ziskovost navazujícího výrobního odvětví, jelikož úpadek odvětví polyesterových střižových vláken v Evropské unii povede v období dvou let k růstu cen polyesterových střižových vláken a následně lze očekávat vyšší dovoz zboží obsahujícího polyesterová střižová vlákna.

| (74) | Na základě tvrzení uvedených v části D.4 (pravděpodobnost významného dovozu, pokud by opatření byla ukončena) není vyloučeno, že by k tomu mohlo skutečně dojít se souvisejícími riziky, pokud jde o zachování efektivní hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(74)

Na základě tvrzení uvedených v části D.4 (pravděpodobnost významného dovozu, pokud by opatření byla ukončena) není vyloučeno, že by k tomu mohlo skutečně dojít se souvisejícími riziky, pokud jde o zachování efektivní hospodářské soutěže.

3.   Závěr

| (75) | S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že ačkoli se většina uživatelů, kteří se na šetření podíleli, domnívá, že zachování cla je v rozporu s jejich zájmem, ze šetření vyplývá, že zachování opatření nebude mít na jejich hospodářskou a finanční situaci významný nepříznivý dopad. V rozporu s předchozím šetřením uživatelé vyjádřili na dopad možného ukončení platných opatření na jejich podnikání různé názory. Ačkoliv (jak bylo vysvětleno výše) většina z nich Komisi žádala, aby antidumpingové clo zrušila, mezi těmi, kteří při šetření spolupracovali, existuje rovněž významný počet uživatelů, kteří jsou proti zrušení cla. |
| --- | --- |

(75)

S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že ačkoli se většina uživatelů, kteří se na šetření podíleli, domnívá, že zachování cla je v rozporu s jejich zájmem, ze šetření vyplývá, že zachování opatření nebude mít na jejich hospodářskou a finanční situaci významný nepříznivý dopad. V rozporu s předchozím šetřením uživatelé vyjádřili na dopad možného ukončení platných opatření na jejich podnikání různé názory. Ačkoliv (jak bylo vysvětleno výše) většina z nich Komisi žádala, aby antidumpingové clo zrušila, mezi těmi, kteří při šetření spolupracovali, existuje rovněž významný počet uživatelů, kteří jsou proti zrušení cla.

F.   DOVOZCI A OBCHODNÍCI

| (76) | V souvislosti s tímto šetřením předložilo ve lhůtě stanovené v oznámení podání šest dovozců a obchodníků, avšak pouze tři z nich (Saehan Europe, GSI Global Service International a Marubeni) plně spolupracovali a poskytli odpovědi na všechny dotazy Komise. Všechny společnosti jsou ziskové a počet zaměstnanců zabývajících se dovozem polyesterových střižových vláken nebo obchodováním s nimi je zanedbatelný. |
| --- | --- |

(76)

V souvislosti s tímto šetřením předložilo ve lhůtě stanovené v oznámení podání šest dovozců a obchodníků, avšak pouze tři z nich (Saehan Europe, GSI Global Service International a Marubeni) plně spolupracovali a poskytli odpovědi na všechny dotazy Komise. Všechny společnosti jsou ziskové a počet zaměstnanců zabývajících se dovozem polyesterových střižových vláken nebo obchodováním s nimi je zanedbatelný.

| (77) | Nezdá se, že by zachování cla mělo významný nepříznivý dopad na jejich podnikání. Většina z nich zastává názor, že je v jejich zájmu ukončit opatření uložená vůči dovozu z Koreje, nikoli však vůči dovozu z ČLR, jelikož to bude znamenat velký tok zboží a úroveň cen stejně jako jejich rozpětí se sníží. Na druhou stranu, vzhledem k tomu, že korejské nevyužité kapacity jsou omezenější než čínské kapacity, jsou toho názoru, že dopad korejského dovozu na ceny nebude na újmu jejich podnikání. |
| --- | --- |

(77)

Nezdá se, že by zachování cla mělo významný nepříznivý dopad na jejich podnikání. Většina z nich zastává názor, že je v jejich zájmu ukončit opatření uložená vůči dovozu z Koreje, nikoli však vůči dovozu z ČLR, jelikož to bude znamenat velký tok zboží a úroveň cen stejně jako jejich rozpětí se sníží. Na druhou stranu, vzhledem k tomu, že korejské nevyužité kapacity jsou omezenější než čínské kapacity, jsou toho názoru, že dopad korejského dovozu na ceny nebude na újmu jejich podnikání.

| (78) | Na základě těchto skutečností se vyvozuje závěr, že bez ohledu na to, zda budou opatření zachována či nikoli, nebude činnost dovozců a obchodníků obecně významně dotčena. |
| --- | --- |

(78)

Na základě těchto skutečností se vyvozuje závěr, že bez ohledu na to, zda budou opatření zachována či nikoli, nebude činnost dovozců a obchodníků obecně významně dotčena.

G.   OSTATNÍ ÚVAHY

| (79) | Výrobci ve Společenství, kteří údajně vyrábějí 56 % polyesterových střižových vláken z recyklovaných materiálů, uvedli, že dovoz dumpingových polyesterových střižových vláken nepříznivě ovlivňuje ziskovost recyklačních podniků; rovněž tvrdili, že ve sběru polyethylentereftalátu k zásobování recyklačních podniků je zaměstnáno 425 000 osob. V tomto ohledu je nutno podotknout, že podniky recyklující PET láhve neměly zájem podílet se na tomto šetření navzdory výzvě uvedené v oznámení o zahájení řízení a dotazníkům, které jim Komise zaslala a na které nepřišla žádná odpověď. Na druhou stranu v Asii existuje významná a rostoucí poptávka po recyklovaných PET lahvích a neuložení antidumpingových opatření nebude podnikům recyklujícím PET láhve bránit v tom, aby své výrobky prodávaly na světovém trhu. Tato tvrzení byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(79)

Výrobci ve Společenství, kteří údajně vyrábějí 56 % polyesterových střižových vláken z recyklovaných materiálů, uvedli, že dovoz dumpingových polyesterových střižových vláken nepříznivě ovlivňuje ziskovost recyklačních podniků; rovněž tvrdili, že ve sběru polyethylentereftalátu k zásobování recyklačních podniků je zaměstnáno 425 000 osob. V tomto ohledu je nutno podotknout, že podniky recyklující PET láhve neměly zájem podílet se na tomto šetření navzdory výzvě uvedené v oznámení o zahájení řízení a dotazníkům, které jim Komise zaslala a na které nepřišla žádná odpověď. Na druhou stranu v Asii existuje významná a rostoucí poptávka po recyklovaných PET lahvích a neuložení antidumpingových opatření nebude podnikům recyklujícím PET láhve bránit v tom, aby své výrobky prodávaly na světovém trhu. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.

| (80) | Výrobci ve Společenství mimoto uvedli, že výroba polyesterových střižových vláken z recyklovaných materiálů spotřebovává méně energie než chemický proces a že doprava dovezených polyesterových střižových vláken z Asie vede k emisím uhlíku. Nahrazením výroby ve Společenství dumpingovými dovozy, zejména z ČLR a Koreje, se tudíž zvýší emise uhlíku a opozdí cíle Evropské unie v oblasti změny klimatu. V této souvislosti se každopádně připomíná, že se analýza zájmu Společenství v antidumpingových řízeních zaměřuje na hospodářský dopad opatření na dotčené hospodářské subjekty, a nikoli přímo na problémy související s ochranou životního prostředí. |
| --- | --- |

(80)

Výrobci ve Společenství mimoto uvedli, že výroba polyesterových střižových vláken z recyklovaných materiálů spotřebovává méně energie než chemický proces a že doprava dovezených polyesterových střižových vláken z Asie vede k emisím uhlíku. Nahrazením výroby ve Společenství dumpingovými dovozy, zejména z ČLR a Koreje, se tudíž zvýší emise uhlíku a opozdí cíle Evropské unie v oblasti změny klimatu. V této souvislosti se každopádně připomíná, že se analýza zájmu Společenství v antidumpingových řízeních zaměřuje na hospodářský dopad opatření na dotčené hospodářské subjekty, a nikoli přímo na problémy související s ochranou životního prostředí.

| (81) | Ohledně Saúdské Arábie (nebo Běloruska) nebyla předložena žádná tvrzení, která by odůvodňovala závěr, že zachování opatření není v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(81)

Ohledně Saúdské Arábie (nebo Běloruska) nebyla předložena žádná tvrzení, která by odůvodňovala závěr, že zachování opatření není v zájmu Společenství.

H.   ZÁVĚR

| (82) | Na základě výše uvedených skutečností je možno vyvodit závěr, že výrobci polyesterových střižových vláken ve Společenství, včetně výrobního odvětví Společenství, z platných opatření těží, jejich situace je však i nadále zranitelná. V průběhu posuzovaného období se jim podařilo zvýšit podíl na trhu, výrobu, kapacitu, obrat a míru zaměstnanosti. Dále vynaložili značné úsilí, pokud jde o investice, otevřeli nové výrobní závody v Polsku, Rumunsku a Bulharsku. Společnost Tergal, důležitý dodavatel v odvětví přádelnictví, překonala finanční potíže a podle informací poskytnutých touto společností je od července 2007 předmětem ochranného postupu. Její finanční situace je však stále nejistá a společnost není s to čelit náhlému přílivu dumpingového dovozu. Zachování cel bude výrobnímu odvětví Společenství nadále přinášet značné výhody a se vší pravděpodobností přispěje k obnovení jeho životaschopnosti. Tato situace je v silném rozporu s obrázkem, který byl získán v předchozím šetření, kdy se dospělo k závěru, že by dodávky polyesterových střižových vláken na trh Společenství mohly být problematické kvůli změně průmyslové orientace jedné společnosti (La Seda) v zájmu zvýšení výroby jiných výrobků, úpadku jiného výrobce (Pennine Fibers) a dřívějším finančním potížím společnosti Tergal. |
| --- | --- |

(82)

Na základě výše uvedených skutečností je možno vyvodit závěr, že výrobci polyesterových střižových vláken ve Společenství, včetně výrobního odvětví Společenství, z platných opatření těží, jejich situace je však i nadále zranitelná. V průběhu posuzovaného období se jim podařilo zvýšit podíl na trhu, výrobu, kapacitu, obrat a míru zaměstnanosti. Dále vynaložili značné úsilí, pokud jde o investice, otevřeli nové výrobní závody v Polsku, Rumunsku a Bulharsku. Společnost Tergal, důležitý dodavatel v odvětví přádelnictví, překonala finanční potíže a podle informací poskytnutých touto společností je od července 2007 předmětem ochranného postupu. Její finanční situace je však stále nejistá a společnost není s to čelit náhlému přílivu dumpingového dovozu. Zachování cel bude výrobnímu odvětví Společenství nadále přinášet značné výhody a se vší pravděpodobností přispěje k obnovení jeho životaschopnosti. Tato situace je v silném rozporu s obrázkem, který byl získán v předchozím šetření, kdy se dospělo k závěru, že by dodávky polyesterových střižových vláken na trh Společenství mohly být problematické kvůli změně průmyslové orientace jedné společnosti (La Seda) v zájmu zvýšení výroby jiných výrobků, úpadku jiného výrobce (Pennine Fibers) a dřívějším finančním potížím společnosti Tergal.

| (83) | Pokud jde o uživatele a dovozce, stávající antidumpingové clo z dovozu z dotčených zemí neohrozilo jejich životaschopnost a schopnost rozvoje. Pokud by byla opatření ukončena, budou tudíž případné výhody pro uživatele a dovozce pravděpodobně omezené vzhledem k tomu, že antidumpingové clo nemělo na jejich hospodářskou situaci významný dopad. V rozporu s tímto závěrem analýza v předchozím šetření prokázala, že by uložení nových antidumpingových cel, která by mohla dosáhnout téměř 30 %, mělo dopad na ceny polyesterových střižových vláken, a to zejména dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken a polyesterových vláken s nízkým bodem tání, což by mohlo přivést do finančních potíží značný počet uživatelů. |
| --- | --- |

(83)

Pokud jde o uživatele a dovozce, stávající antidumpingové clo z dovozu z dotčených zemí neohrozilo jejich životaschopnost a schopnost rozvoje. Pokud by byla opatření ukončena, budou tudíž případné výhody pro uživatele a dovozce pravděpodobně omezené vzhledem k tomu, že antidumpingové clo nemělo na jejich hospodářskou situaci významný dopad. V rozporu s tímto závěrem analýza v předchozím šetření prokázala, že by uložení nových antidumpingových cel, která by mohla dosáhnout téměř 30 %, mělo dopad na ceny polyesterových střižových vláken, a to zejména dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken a polyesterových vláken s nízkým bodem tání, což by mohlo přivést do finančních potíží značný počet uživatelů.

| (84) | Vyvozuje se proto závěr, že případné omezené výhody pro uživatele a dovozce polyesterových střižových vláken ve Společenství by v případě, že by clo bylo zrušeno, nebyly v porovnání se závažnými nevýhodami pro výrobní odvětví Společenství jednoznačně přiměřené. |
| --- | --- |

(84)

Vyvozuje se proto závěr, že případné omezené výhody pro uživatele a dovozce polyesterových střižových vláken ve Společenství by v případě, že by clo bylo zrušeno, nebyly v porovnání se závažnými nevýhodami pro výrobní odvětví Společenství jednoznačně přiměřené.

| (85) | V souladu s tím lze vyvodit závěr, že by ukončení stávajících opatření uložených vůči dovozu z dotčených zemí z důvodů souvisejících se zájmem Společenství nebylo odůvodněné. |
| --- | --- |

(85)

V souladu s tím lze vyvodit závěr, že by ukončení stávajících opatření uložených vůči dovozu z dotčených zemí z důvodů souvisejících se zájmem Společenství nebylo odůvodněné.

I.   UPLATNĚNÍ ZÁSADY ZÁKAZU DISKRIMINACE

| (86) | Řada zúčastněných stran uvedla, že antidumpingová opatření nelze uložit na základě diskriminace, jak se uvádí v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, v němž je stanoveno, že „antidumpingové clo se uloží vždy v přiměřené výši bez diskriminace na dovozy výrobků nezávisle na jejich původu, pokud byl zjištěn dumping a způsobení újmy, ...“. Bylo rovněž uvedeno, že tato zásada zákazu diskriminace je rovněž základní zásadou práva WTO. |
| --- | --- |

(86)

Řada zúčastněných stran uvedla, že antidumpingová opatření nelze uložit na základě diskriminace, jak se uvádí v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, v němž je stanoveno, že „antidumpingové clo se uloží vždy v přiměřené výši bez diskriminace na dovozy výrobků nezávisle na jejich původu, pokud byl zjištěn dumping a způsobení újmy, ...“. Bylo rovněž uvedeno, že tato zásada zákazu diskriminace je rovněž základní zásadou práva WTO.

| (87) | Podle zúčastněných stran, které se dovolávají uplatnění zásady zákazu diskriminace, bylo v nařízení (ES) č. 2005/2006 zjištěno, že dovoz polyesterových střižových vláken z Tchaj-wanu a Malajsie je dumpingový a působí újmu. Uvádělo se, že „důvodem, proč tyto dva zdroje dovozu polyesterových střižových vláken nepodléhaly antidumpingovému clu, není to, že by Komise následně zjistila, že dovoz polyesterových střižových vláken z Malajsie a Tchaj-wanu není dumpingový nebo nepůsobí újmu...“. Dále se uvádělo, že rozhodnutím Komise o nezachování antidumpingových opatření uložených vůči dovozu polyesterových střižových vláken z Malajsie a Tchaj-wanu ode dne 22. června 2007 navzdory skutečnosti, že u tohoto dovozu byl zjištěn dumping a způsobení újmy, zaniká důvod k zachování antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken z ostatních zemí. |
| --- | --- |

(87)

Podle zúčastněných stran, které se dovolávají uplatnění zásady zákazu diskriminace, bylo v nařízení (ES) č. 2005/2006 zjištěno, že dovoz polyesterových střižových vláken z Tchaj-wanu a Malajsie je dumpingový a působí újmu. Uvádělo se, že „důvodem, proč tyto dva zdroje dovozu polyesterových střižových vláken nepodléhaly antidumpingovému clu, není to, že by Komise následně zjistila, že dovoz polyesterových střižových vláken z Malajsie a Tchaj-wanu není dumpingový nebo nepůsobí újmu...“. Dále se uvádělo, že rozhodnutím Komise o nezachování antidumpingových opatření uložených vůči dovozu polyesterových střižových vláken z Malajsie a Tchaj-wanu ode dne 22. června 2007 navzdory skutečnosti, že u tohoto dovozu byl zjištěn dumping a způsobení újmy, zaniká důvod k zachování antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken z ostatních zemí.

| (88) | Za prvé se zdůrazňuje, že v případě Malajsie a Tchaj-wanu byl podnět stažen a že Rada neučinila v otázce přiměřenosti uložení antidumpingového cla žádné konečné zjištění. Proto nedošlo k žádné diskriminaci. |
| --- | --- |

(88)

Za prvé se zdůrazňuje, že v případě Malajsie a Tchaj-wanu byl podnět stažen a že Rada neučinila v otázce přiměřenosti uložení antidumpingového cla žádné konečné zjištění. Proto nedošlo k žádné diskriminaci.

| (89) | Za druhé, povaha právních kritérií týkajících se zájmu Společenství podle čl. 9 odst. 1 (použitelného v případě Tchaj-wanu a Malajsie) a článku 21 (použitelného ve stávajícím případě) základního nařízení se liší. V prvním případě je kritériem to, zda je vyváženost zájmů natolik pozitivní, že by měla Komise pokračovat v řízení z moci úřední i v případě, že neexistuje podložený podnět. V druhém případě je kritériem, zda je vyváženost zájmů natolik negativní, že by opatření měla být ukončena. Z rozdílné povahy kritérií tudíž vyplývá, že k diskriminaci nemůže docházet. |
| --- | --- |

(89)

Za druhé, povaha právních kritérií týkajících se zájmu Společenství podle čl. 9 odst. 1 (použitelného v případě Tchaj-wanu a Malajsie) a článku 21 (použitelného ve stávajícím případě) základního nařízení se liší. V prvním případě je kritériem to, zda je vyváženost zájmů natolik pozitivní, že by měla Komise pokračovat v řízení z moci úřední i v případě, že neexistuje podložený podnět. V druhém případě je kritériem, zda je vyváženost zájmů natolik negativní, že by opatření měla být ukončena. Z rozdílné povahy kritérií tudíž vyplývá, že k diskriminaci nemůže docházet.

| (90) | Za třetí, i za předpokladu, že by Rada přijala konečné rozhodnutí neuložit antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu, by v daném případě nedošlo k diskriminaci vzhledem k tomu, že zmíněná zásada je použitelná pouze v případě, jsou-li vyvozeny podobné závěry pro různá šetření týkající se téhož výrobku. Jinými slovy, za účelem dodržení zásady zákazu diskriminace, jak je stanovena v čl. 9 odst. 5 základního nařízení a v čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, nesmějí být srovnatelné situace řešeny odlišně a odlišné situace stejně. Jak je vysvětleno výše, skutečnosti a závěry uvedené v tomto šetření se značně liší od skutečností a závěrů v případě Malajsie a Tchaj-wanu, a obě situace tudíž nejsou srovnatelné. |
| --- | --- |

(90)

Za třetí, i za předpokladu, že by Rada přijala konečné rozhodnutí neuložit antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu, by v daném případě nedošlo k diskriminaci vzhledem k tomu, že zmíněná zásada je použitelná pouze v případě, jsou-li vyvozeny podobné závěry pro různá šetření týkající se téhož výrobku. Jinými slovy, za účelem dodržení zásady zákazu diskriminace, jak je stanovena v čl. 9 odst. 5 základního nařízení a v čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, nesmějí být srovnatelné situace řešeny odlišně a odlišné situace stejně. Jak je vysvětleno výše, skutečnosti a závěry uvedené v tomto šetření se značně liší od skutečností a závěrů v případě Malajsie a Tchaj-wanu, a obě situace tudíž nejsou srovnatelné.

| (91) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti jsou tvrzení předložená s ohledem na uplatňování zásady zákazu diskriminace odmítnuta. |
| --- | --- |

(91)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti jsou tvrzení předložená s ohledem na uplatňování zásady zákazu diskriminace odmítnuta.

J.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (92) | Zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zachovat platná opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení vyjádření po zveřejnění těchto údajů. |
| --- | --- |

(92)

Zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zachovat platná opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení vyjádření po zveřejnění těchto údajů.

| (93) | Na základě výše uvedených skutečností a úvah se vyvozuje závěr, že v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení by měl být prozatímní přezkum ukončen a platné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken vyrobených a vyvezených do Evropského společenství dotčenými zeměmi by mělo být zachováno, |
| --- | --- |

(93)

Na základě výše uvedených skutečností a úvah se vyvozuje závěr, že v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení by měl být prozatímní přezkum ukončen a platné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken vyrobených a vyvezených do Evropského společenství dotčenými zeměmi by mělo být zachováno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Jediný článek

Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Korejské republiky, Saúdské Arábie a Čínské lidové republiky obvykle kódu KN 5503 20 00 se ukončuje beze změny platných antidumpingových opatření.

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. září 2008.

Za Radu

předseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 71, 17.3.2005, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 17.

3

(4)  Věc T-221/05.

4

(5)  Úř. věst. L 274, 11.10.2002, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 160, 21.6.2007, s. 30.

6

(7)  Úř. věst. C 202, 30.8.2007, s. 4.

7

(8)  Nařízení Komise (ES) č. 2005/2006 ze dne 22. prosince 2006 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu syntetických polyesterových střižových vláken (PSV) pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 65).

8

(9)  Viz poznámka pod čarou 8.

9

(10)  CIRFS (The International Rayon and Synthetic Fibres Committee, subjekt zastupující evropské odvětví výroby syntetických vláken) a IVC (Industrievereinigung Chemiefaser e.V., sdružení německého a rakouského průmyslu syntetických vláken).

10

(11)  Viz poznámka pod čarou 8.

11

(12)  Ziskovost společností, které zahájily výrobu v období šetření či jeho části, nebyla brána v úvahu, aby se zamezilo možnému zkreslení údajů.

12

(13)  V roce 2005 vyhlásil jeden výrobce ve Spojeném království úpadek, avšak nové výrobní závody v Polsku a Rumunsku vyrovnaly úbytek výroby a zaměstnanosti v souvislosti s tímto úpadkem.

13

(14)  Libeltex, ORV, PGI Nonwovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lück, TWE Vliesstoffwerke a IMP Comfort.

14

(15)  Zdroj: Eurostat. Jedno sdružení výrobců rovněž uvedlo, že v červnu 2008 došlo v porovnání s červnem 2007 k prudkému zvýšení cen. Tento prudký nárůst odpovídá cenám v dolarech, pokud se však vezmou v úvahu ceny v EUR, ty byly stálé.

15

---

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/17

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 894/2008

ze dne 15. září 2008

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 47,5 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| JO | 156,8 |
| MK | 43,3 |
| TR | 140,9 |
| ZZ | 125,9 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 78,8 |
| TR | 104,3 |
| UY | 47,5 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 78,2 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 94,9 |
| US | 110,9 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 83,3 |
| CN | 78,4 |
| NZ | 103,9 |
| US | 102,0 |
| ZA | 80,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,1 |
| CN | 63,1 |
| TR | 144,3 |
| ZA | 99,4 |
| ZZ | 95,7 |
| 0809 30 | TR | 123,8 |
| US | 157,7 |
| ZZ | 140,8 |
| 0809 40 05 | IL | 122,2 |
| MK | 22,0 |
| TR | 77,6 |
| XS | 64,2 |
| ZZ | 71,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

26,9

TR

68,0

ZZ

47,5

0707 00 05

EG

162,5

JO

156,8

MK

43,3

TR

140,9

ZZ

125,9

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

78,8

TR

104,3

UY

47,5

ZA

82,2

ZZ

78,2

0806 10 10

IL

248,7

TR

94,9

US

110,9

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

83,3

CN

78,4

NZ

103,9

US

102,0

ZA

80,0

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

76,1

CN

63,1

TR

144,3

ZA

99,4

ZZ

95,7

0809 30

TR

123,8

US

157,7

ZZ

140,8

0809 40 05

IL

122,2

MK

22,0

TR

77,6

XS

64,2

ZZ

71,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 895/2008

ze dne 12. září 2008,

kterým se potřinácté mění nařízení (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) (1), a zejména na čl. 10 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I nařízení (ES) č. 1763/2004 obsahuje seznam osob, kterých se týká zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Příloha I nařízení (ES) č. 1763/2004 obsahuje seznam osob, kterých se týká zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

| (2) | Komise je oprávněna změnit uvedenou přílohu s přihlédnutím k rozhodnutím Rady, kterými se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) (2). Uvedený společný postoj se provádí rozhodnutím Rady 2008/733/SZBP (3) ze dne 15. září 2008. Příloha I nařízení (ES) č. 1763/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(2)

Komise je oprávněna změnit uvedenou přílohu s přihlédnutím k rozhodnutím Rady, kterými se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) (2). Uvedený společný postoj se provádí rozhodnutím Rady 2008/733/SZBP (3) ze dne 15. září 2008. Příloha I nařízení (ES) č. 1763/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1763/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. září 2008.

Za Komisi

Eneko LANDÁBURU

generální ředitel pro vnější vztahy

---

(1)  Úř. věst. L 315, 14.10.2004, s. 14.

1

(2)  Úř. věst. L 315, 14.10.2004, s. 52.

2

(3)  Viz strana 63 v tomto čísle Úředního věstníku.

3

---

PŘÍLOHA

Z přílohy I nařízení (ES) č. 1763/2004 se odstraňuje tato osoba:

Karadžič, Radovan. Datum narození: 19.6.1945. Místo narození: Petnjica, Savnik, Černá Hora, Srbsko a Černá Hora. Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina.

---

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 896/2008

ze dne 15. září 2008,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. září 2008

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [vysoce jakostní pšenice obecná], 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [vysoce jakostní pšenice obecná], 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku.

| (2) | Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.

| (3) | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 4 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 4 uvedeného nařízení.

| (4) | Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 16. září 2008 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost. |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 16. září 2008 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost.

| (5) | Nicméně v souladu s nařízením Komise (ES) č. 608/2008 ze dne 26. června 2008 o dočasném pozastavení dovozních cel na některé obiloviny pro hospodářský rok 2008/2009 (3), se platnost některých cel stanovených tímto nařízením pozastavuje, |
| --- | --- |

(5)

Nicméně v souladu s nařízením Komise (ES) č. 608/2008 ze dne 26. června 2008 o dočasném pozastavení dovozních cel na některé obiloviny pro hospodářský rok 2008/2009 (3), se platnost některých cel stanovených tímto nařízením pozastavuje,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Počínaje dnem 16. září 2008 jsou dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  Úř. věst. L 166, 27.6.2008, s. 19.

3

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 16. září 2008

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 (2) |
| střední jakosti | 0,00 (2) |
| nízké jakosti | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | ŽITO | 0,00 (2) |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 4,22 (2) |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00 (2)

střední jakosti

0,00 (2)

nízké jakosti

0,00 (2)

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00 (2)

1002 00 00

ŽITO

0,00 (2)

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

0,00

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (3)

0,00 (2)

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

4,22 (2)

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  V souladu s nařízením (ES) č. 608/2008 se použití tohoto práva pozastavuje.

(3)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

29.8.2008-12.9.2008

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) | Ječmen |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotace | 223,83 | 152,19 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 305,61 | 295,61 | 275,61 | 127,68 |
| Prémie – Záliv | — | 13,93 | — | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 4,68 | — | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Ječmen

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotace

223,83

152,19

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

305,61

295,61

275,61

127,68

Prémie – Záliv

—

13,93

—

—

—

—

Prémie – Velká jezera

4,68

—

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 36,78 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 30,13 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

36,78 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

30,13 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/23

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 15. září 2008

o jmenování německého člena Výboru regionů

(2008/725/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,

s ohledem na návrh německé vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 24. ledna 2006 Rada přijala rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 24. ledna 2006 Rada přijala rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

| (2) | Poté, co odstoupil pan Willi STÄCHELE, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Poté, co odstoupil pan Willi STÄCHELE, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Členem Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010, jmenován

prof. dr. Wolfgang REINHART, ministr Bádenska-Württemberska pro spolkové a evropské záležitosti.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

V Bruselu dne 15. září 2008.

Za Radu

předseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/24

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 15. září 2008

o jmenování italského člena Výboru regionů

(2008/726/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,

s ohledem na návrh italské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES (1) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010, |
| --- | --- |

(1)

Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES (1) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010,

| (2) | Po skončení mandátu pana Francesca SCOMY se uvolnilo místo člena Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Po skončení mandátu pana Francesca SCOMY se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Členem Výboru regionů je na zbývající část stávajícího funkčního období, které trvá do 25. ledna 2010, jmenován:

pan Francesco MUSOTTO, Deputato dell’Assemblea Regionale Siciliana.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

V Bruselu dne 15. září 2008.

Za Radu

předseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/25

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 15. září 2008

o jmenování jednoho slovenského člena a jednoho slovenského náhradníka Výboru regionů

(2008/727/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,

s ohledem na návrh slovenské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

| (2) | Po odstoupení pana Milana MURGAŠE se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. Po jmenování pana Vladimíra BAJANA členem Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradníka, |
| --- | --- |

(2)

Po odstoupení pana Milana MURGAŠE se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. Po jmenování pana Vladimíra BAJANA členem Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradníka,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Do Výboru regionů jsou jmenováni na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010:

| a) | jako člen:
  pan Vladimír BAJAN, predseda Bratislavského samosprávneho kraja (změna mandátu); |
| --- | --- |

a)

jako člen:

pan Vladimír BAJAN, predseda Bratislavského samosprávneho kraja (změna mandátu);

| b) | jako náhradník:
  pan Milan MURGAŠ, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja. |
| --- | --- |

b)

jako náhradník:

pan Milan MURGAŠ, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

V Bruselu dne 15. září 2008.

Za Radu

předseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/26

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 15. září 2008

o jmenování jednoho belgického člena a jednoho belgického náhradníka Výboru regionů

(2008/728/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,

s ohledem na návrh belgické vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 24. ledna 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/116/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2006 do 25. ledna 2010 (1).

| (2) | Po odstoupení paní Joëlle KAPOMPOLÉOVÉ se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. Po jmenování pana Patricka LACHAERTA členem Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradníka, |
| --- | --- |

(2)

Po odstoupení paní Joëlle KAPOMPOLÉOVÉ se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. Po jmenování pana Patricka LACHAERTA členem Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradníka,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Do Výboru regionů jsou jmenováni na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2010:

| a) | jako člen:
  pan Patrick LACHAERT, Vlaams Volksvertegenwoordiger (změna mandátu),
  a |
| --- | --- |

a)

jako člen:

pan Patrick LACHAERT, Vlaams Volksvertegenwoordiger (změna mandátu),

a

| b) | jako náhradník:
  pan Marc VAN DEN ABEELEN, Vlaams Volksvertegenwoordiger. |
| --- | --- |

b)

jako náhradník:

pan Marc VAN DEN ABEELEN, Vlaams Volksvertegenwoordiger.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

V Bruselu dne 15. září 2008.

Za Radu

předseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Úř. věst. L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Komise

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/27

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. prosince 2007

o státní podpoře C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) ve věci investice města Amsterdamu do přístupové sítě z optických kabelů

(oznámeno pod číslem K(2007) 6072)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2008/729/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co byly zúčastněné strany v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) vyzvány k podání připomínek, s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | V dubnu 2004 kontaktovalo město Amsterdam Komisi v souvislosti s posouzením veřejné zakázky na realizaci FttH („Fibre-to-the-Home“) telekomunikační přístupové sítě. Město kromě toho Komisi požádalo o potvrzení, že projekt neobsahuje žádnou státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Komise městu Amsterdam dopisem ze dne 22. července 2004 oznámila, že takovéto potvrzení je možné vydat pouze tehdy, až nizozemské úřady dané opatření oznámí. Nizozemským úřadům zaslala kopii tohoto dopisu. Komise nizozemské úřady požádala dne 23. července 2004 o poskytnutí veškerých informací, které byly s ohledem na čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES pro posouzení opatření nutné. V srpnu 2004 požádaly nizozemské úřady o prodloužení lhůty pro předložení těchto informací; této žádosti Komise dne 7. září 2004 vyhověla. |
| --- | --- |

(1)

V dubnu 2004 kontaktovalo město Amsterdam Komisi v souvislosti s posouzením veřejné zakázky na realizaci FttH („Fibre-to-the-Home“) telekomunikační přístupové sítě. Město kromě toho Komisi požádalo o potvrzení, že projekt neobsahuje žádnou státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Komise městu Amsterdam dopisem ze dne 22. července 2004 oznámila, že takovéto potvrzení je možné vydat pouze tehdy, až nizozemské úřady dané opatření oznámí. Nizozemským úřadům zaslala kopii tohoto dopisu. Komise nizozemské úřady požádala dne 23. července 2004 o poskytnutí veškerých informací, které byly s ohledem na čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES pro posouzení opatření nutné. V srpnu 2004 požádaly nizozemské úřady o prodloužení lhůty pro předložení těchto informací; této žádosti Komise dne 7. září 2004 vyhověla.

| (2) | V září 2004 se uskutečnilo jednání mezi nizozemskými úřady a Komisí, na kterém byly plány města Amsterdamu objasněny a projednány. Dne 7. října 2004 prohlásily tyto úřady ve své odpovědi na dopis Komise ze dne 23. července 2004, že by měl být amsterdamský projekt brzy oznámen. Nizozemské úřady projekt – spoluúčast města Amsterdam ve společnosti, která byla pověřena realizací a zároveň měla být vlastníkem sítě – nakonec oznámily dne 17. května 2005 prostřednictvím doporučeného dopisu. Tyto úřady při tom prohlásily, že k oznámení přistoupily z důvodu získání právní jistoty; požádaly Komisi, aby potvrdila, že tato investice města Amsterdam do právnické osoby, která byla vlastníkem dané sítě, je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a nepředstavuje tedy státní podporu. |
| --- | --- |

(2)

V září 2004 se uskutečnilo jednání mezi nizozemskými úřady a Komisí, na kterém byly plány města Amsterdamu objasněny a projednány. Dne 7. října 2004 prohlásily tyto úřady ve své odpovědi na dopis Komise ze dne 23. července 2004, že by měl být amsterdamský projekt brzy oznámen. Nizozemské úřady projekt – spoluúčast města Amsterdam ve společnosti, která byla pověřena realizací a zároveň měla být vlastníkem sítě – nakonec oznámily dne 17. května 2005 prostřednictvím doporučeného dopisu. Tyto úřady při tom prohlásily, že k oznámení přistoupily z důvodu získání právní jistoty; požádaly Komisi, aby potvrdila, že tato investice města Amsterdam do právnické osoby, která byla vlastníkem dané sítě, je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a nepředstavuje tedy státní podporu.

| (3) | Po poskytnutí doplňujících informací nizozemskými úřady dne 23. června 2005 a po jednání dne 28. června 2005 mezi zástupci města Amsterdam a Komise se Komise dopisem ze dne 15. července 2005 podrobněji vyjádřila k použití zásady investora v tržním hospodářství a požádala nizozemské úřady o další informace. |
| --- | --- |

(3)

Po poskytnutí doplňujících informací nizozemskými úřady dne 23. června 2005 a po jednání dne 28. června 2005 mezi zástupci města Amsterdam a Komise se Komise dopisem ze dne 15. července 2005 podrobněji vyjádřila k použití zásady investora v tržním hospodářství a požádala nizozemské úřady o další informace.

| (4) | V dopise, který byl zaevidován dne 18. listopadu 2005, nizozemské úřady prohlásily, že jejich plán má zpoždění a že se Amsterdam ještě stále zabývá přípravou projektu a vypracováním investičních podmínek. Úřady oznámily, že na poskytnutí požadovaných informací potřebují více času, a požádaly Komisi, aby se svým posouzením posečkala, dokud nebudou k dispozici všechny potřebné údaje. |
| --- | --- |

(4)

V dopise, který byl zaevidován dne 18. listopadu 2005, nizozemské úřady prohlásily, že jejich plán má zpoždění a že se Amsterdam ještě stále zabývá přípravou projektu a vypracováním investičních podmínek. Úřady oznámily, že na poskytnutí požadovaných informací potřebují více času, a požádaly Komisi, aby se svým posouzením posečkala, dokud nebudou k dispozici všechny potřebné údaje.

| (5) | Následně město Amsterdam Komisi e-mailovou zprávou, která byla zaevidována dne 23. prosince 2005, oznámilo, že zastupitelstvo města Amsterdam jednomyslně rozhodlo, že do realizace sítě FttH investovat bude. Ve stejné e-mailové zprávě zástupce města dále prohlásil, že jednání se společností BAM/DRAKA (ohledně vybudování sítě) a se společností BBned (ohledně provozování sítě), jakož i jednání se společností ING RE a pěti společnostmi působícími v oblasti sociálního bydlení (spoluinvestory) probíhají podle plánu a budou pravděpodobně ukončena v lednu 2006. |
| --- | --- |

(5)

Následně město Amsterdam Komisi e-mailovou zprávou, která byla zaevidována dne 23. prosince 2005, oznámilo, že zastupitelstvo města Amsterdam jednomyslně rozhodlo, že do realizace sítě FttH investovat bude. Ve stejné e-mailové zprávě zástupce města dále prohlásil, že jednání se společností BAM/DRAKA (ohledně vybudování sítě) a se společností BBned (ohledně provozování sítě), jakož i jednání se společností ING RE a pěti společnostmi působícími v oblasti sociálního bydlení (spoluinvestory) probíhají podle plánu a budou pravděpodobně ukončena v lednu 2006.

| (6) | V dopise zaevidovaném dne 27. prosince 2005 obdržela Komise na projekt stížnost od VECAI (oborové organizace kabelových společností v Nizozemsku, která v září 2007 změnila svůj název na „NLKabel“) (2). Společnost UPC Nederland BV (provozovatel kabelové sítě, který působí především v Amsterdamu, dále jen „UPC“) (3) své námitky Komisi poprvé sdělila v březnu 2005. S oběma stěžovateli se uskutečnilo několik jednání; uváděli, že účast města není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a jde zde tedy o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(6)

V dopise zaevidovaném dne 27. prosince 2005 obdržela Komise na projekt stížnost od VECAI (oborové organizace kabelových společností v Nizozemsku, která v září 2007 změnila svůj název na „NLKabel“) (2). Společnost UPC Nederland BV (provozovatel kabelové sítě, který působí především v Amsterdamu, dále jen „UPC“) (3) své námitky Komisi poprvé sdělila v březnu 2005. S oběma stěžovateli se uskutečnilo několik jednání; uváděli, že účast města není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a jde zde tedy o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (7) | Dne 3. března 2006 zaslala Komise nizozemským úřadům dopis s upozorněním, odkazovalo se v něm na prohlášení nizozemských úřadů z listopadu 2005, že další informace poskytnou, jakmile se s přípravou projektu pokročí, podle očekávání na jaře 2006. Komise nizozemským úřadům rovněž připomněla povinnost dočasného pozastavení prací podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(7)

Dne 3. března 2006 zaslala Komise nizozemským úřadům dopis s upozorněním, odkazovalo se v něm na prohlášení nizozemských úřadů z listopadu 2005, že další informace poskytnou, jakmile se s přípravou projektu pokročí, podle očekávání na jaře 2006. Komise nizozemským úřadům rovněž připomněla povinnost dočasného pozastavení prací podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

| (8) | Nizozemské úřady na dopis Komise ze dne 3. března 2006 odpověděly dne 3. dubna 2006 a 2. května 2006 zaslaly ještě doplňující informace. Dne 19. května 2006 zaslaly útvary Komise nizozemským úřadům ještě jeden dopis, v němž uvedly, že obdržely informace od společnosti UPC, které vyvolávaly pochyby ohledně použití zásady investora v tržním hospodářství; znovu úřadům připomněly povinnost dočasného pozastavení prací (4). |
| --- | --- |

(8)

Nizozemské úřady na dopis Komise ze dne 3. března 2006 odpověděly dne 3. dubna 2006 a 2. května 2006 zaslaly ještě doplňující informace. Dne 19. května 2006 zaslaly útvary Komise nizozemským úřadům ještě jeden dopis, v němž uvedly, že obdržely informace od společnosti UPC, které vyvolávaly pochyby ohledně použití zásady investora v tržním hospodářství; znovu úřadům připomněly povinnost dočasného pozastavení prací (4).

| (9) | V květnu a červnu 2006 poskytly nizozemské úřady další informace (5). Po další žádosti Komise o informace ze dne 24. července 2006 zaslaly nizozemské úřady několik balíčků informací (6). Po nové žádosti o informace ze dne 29. září 2006 požádaly nizozemské úřady dne 13. října 2006 o prodloužení lhůty na odpověď. |
| --- | --- |

(9)

V květnu a červnu 2006 poskytly nizozemské úřady další informace (5). Po další žádosti Komise o informace ze dne 24. července 2006 zaslaly nizozemské úřady několik balíčků informací (6). Po nové žádosti o informace ze dne 29. září 2006 požádaly nizozemské úřady dne 13. října 2006 o prodloužení lhůty na odpověď.

| (10) | Mezitím se síť začala dne 12. října 2006 oficiálně realizovat (7). Vzhledem k tomuto vývoji bylo prodloužení lhůty pro odpověď požadované nizozemskými úřady zamítnuto. Úřady zaslaly část svých odpovědí v poslední den lhůty 26. října, podstatnou část informací ovšem zaslaly až 30. října a 16., 20. a 21. listopadu 2006. |
| --- | --- |

(10)

Mezitím se síť začala dne 12. října 2006 oficiálně realizovat (7). Vzhledem k tomuto vývoji bylo prodloužení lhůty pro odpověď požadované nizozemskými úřady zamítnuto. Úřady zaslaly část svých odpovědí v poslední den lhůty 26. října, podstatnou část informací ovšem zaslaly až 30. října a 16., 20. a 21. listopadu 2006.

| (11) | Společnost UPC ve zkráceném řízení požádala Okresní soud v Amsterdamu, aby městu Amsterdam uložil dodržení povinnosti dočasného pozastavení prací podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a aby projekt pozastavil, dokud Komise ve věci nerozhodne. Tato žádost společnosti UPC byla okresním soudem zamítnuta; soud ve svém výroku ze dne 22. června 2006 rozhodl, že účast města v tomto projektu není možné pokládat za státní podporu. Podle soudu nemohla být pouhá skutečnost, že město v tomto projektu projevilo iniciativu, označena za státní podporu. Soud kromě toho vyvodil závěr, že počáteční náklady, které město Amsterdam vynaložilo (studie atd.), budou společným podnikem Glasvezelnet Amsterdam CV splaceny, a proto zde nejde o státní podporu. |
| --- | --- |

(11)

Společnost UPC ve zkráceném řízení požádala Okresní soud v Amsterdamu, aby městu Amsterdam uložil dodržení povinnosti dočasného pozastavení prací podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a aby projekt pozastavil, dokud Komise ve věci nerozhodne. Tato žádost společnosti UPC byla okresním soudem zamítnuta; soud ve svém výroku ze dne 22. června 2006 rozhodl, že účast města v tomto projektu není možné pokládat za státní podporu. Podle soudu nemohla být pouhá skutečnost, že město v tomto projektu projevilo iniciativu, označena za státní podporu. Soud kromě toho vyvodil závěr, že počáteční náklady, které město Amsterdam vynaložilo (studie atd.), budou společným podnikem Glasvezelnet Amsterdam CV splaceny, a proto zde nejde o státní podporu.

| (12) | Společnost UPC Komisi dne 22. září 2006 e-mailovou zprávou oznámila, že se proti rozhodnutí okresního soudu odvolala (8). Společnost UPC a město Amsterdam Komisi v listopadu 2006 oznámily, že odvolací soud společnosti UPC a městu Amsterdam navrhl, aby vyčkaly rozhodnutí Komise, než odvolací soud vynese své rozhodnutí. Obě strany s tímto návrhem souhlasily (9). |
| --- | --- |

(12)

Společnost UPC Komisi dne 22. září 2006 e-mailovou zprávou oznámila, že se proti rozhodnutí okresního soudu odvolala (8). Společnost UPC a město Amsterdam Komisi v listopadu 2006 oznámily, že odvolací soud společnosti UPC a městu Amsterdam navrhl, aby vyčkaly rozhodnutí Komise, než odvolací soud vynese své rozhodnutí. Obě strany s tímto návrhem souhlasily (9).

| (13) | Dopisem ze dne 20. prosince 2006 Komise Nizozemsku oznámila, že se rozhodla v souvislosti s oznámenou podporou zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(13)

Dopisem ze dne 20. prosince 2006 Komise Nizozemsku oznámila, že se rozhodla v souvislosti s oznámenou podporou zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (14) | Dopisem ze dne 8. ledna 2007 nizozemské úřady požádaly o poskytnutí různých dokumentů, které podala společnost UPC a které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. V dopise zaevidovaném dne 13. února 2007 souhlasila společnost UPC s tím, aby mohly nizozemské úřady nahlédnout do požadovaných dokumentů; ty pak byly Komisí těmto úřadům zaslány. |
| --- | --- |

(14)

Dopisem ze dne 8. ledna 2007 nizozemské úřady požádaly o poskytnutí různých dokumentů, které podala společnost UPC a které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. V dopise zaevidovaném dne 13. února 2007 souhlasila společnost UPC s tím, aby mohly nizozemské úřady nahlédnout do požadovaných dokumentů; ty pak byly Komisí těmto úřadům zaslány.

| (15) | Dne 18. ledna 2007 zamítl odvolací soud v Amsterdamu (10) v odvolacím řízení požadavek uplatňovaný společností UPC Nederland vůči městu Amsterdam na zastavení dalších prací souvisejících s tímto opatřením. Odvolací soud usoudil, že Komise sice svým rozhodnutím o zahájení formálního vyšetřovacího řízení pochybovala o tom, zda je dodržena zásada investora v tržním hospodářství, ale že město Amsterdam poskytnutím podrobnějších informací ještě stále mohlo věrohodně prokázat, že uvedená zásada v tomto případě dodržena je. V této situaci soud usoudil, že je tu velká pravděpodobnost, že Komise ještě stále dojde k závěru, že v tomto případě o státní podporu nejde. Podle tohoto soudu by zastavením veškerých prací souvisejících s činností Glasvezelnet Amsterdam CV (GNA) byly poškozeny zájmy města, zatímco společnost UPC by v důsledku přípravných prací města žádnou významnou újmu neutrpěla. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. ledna 2007 zamítl odvolací soud v Amsterdamu (10) v odvolacím řízení požadavek uplatňovaný společností UPC Nederland vůči městu Amsterdam na zastavení dalších prací souvisejících s tímto opatřením. Odvolací soud usoudil, že Komise sice svým rozhodnutím o zahájení formálního vyšetřovacího řízení pochybovala o tom, zda je dodržena zásada investora v tržním hospodářství, ale že město Amsterdam poskytnutím podrobnějších informací ještě stále mohlo věrohodně prokázat, že uvedená zásada v tomto případě dodržena je. V této situaci soud usoudil, že je tu velká pravděpodobnost, že Komise ještě stále dojde k závěru, že v tomto případě o státní podporu nejde. Podle tohoto soudu by zastavením veškerých prací souvisejících s činností Glasvezelnet Amsterdam CV (GNA) byly poškozeny zájmy města, zatímco společnost UPC by v důsledku přípravných prací města žádnou významnou újmu neutrpěla.

| (16) | Dopisem ze dne 5. března 2007 požádala společnost UPC Komisi o zpřístupnění důvěrných informací, které podaly nizozemské úřady, a dále o použití postupu „data room“ (11) – aby bylo možné posoudit tvrzení nizozemských úřadů pro účely podrobnějšího zdůvodnění její stížnosti. Dopisem ze dne 26. března 2007 oznámila Komise společnosti UPC, že postupy pro státní podporu neobsahují žádná ustanovení o zpřístupnění požadovaných důvěrných informací zúčastněným stranám, ani o použití postupu „data room“. |
| --- | --- |

(16)

Dopisem ze dne 5. března 2007 požádala společnost UPC Komisi o zpřístupnění důvěrných informací, které podaly nizozemské úřady, a dále o použití postupu „data room“ (11) – aby bylo možné posoudit tvrzení nizozemských úřadů pro účely podrobnějšího zdůvodnění její stížnosti. Dopisem ze dne 26. března 2007 oznámila Komise společnosti UPC, že postupy pro státní podporu neobsahují žádná ustanovení o zpřístupnění požadovaných důvěrných informací zúčastněným stranám, ani o použití postupu „data room“.

| (17) | Nizozemské úřady na rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) reagovaly dopisem, který byl zaevidován dne 16. března 2007. |
| --- | --- |

(17)

Nizozemské úřady na rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) reagovaly dopisem, který byl zaevidován dne 16. března 2007.

| (18) | Po výměně několika dopisů mezi Komisí a nizozemskými úřady o otázkách důvěrnosti, byla dne 23. dubna 2007 veřejná verze rozhodnutí o zahájení řízení zaslána stěžovatelům a zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (12). Komise požádala zúčastněné strany, aby poslaly své připomínky k danému opatření. |
| --- | --- |

(18)

Po výměně několika dopisů mezi Komisí a nizozemskými úřady o otázkách důvěrnosti, byla dne 23. dubna 2007 veřejná verze rozhodnutí o zahájení řízení zaslána stěžovatelům a zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (12). Komise požádala zúčastněné strany, aby poslaly své připomínky k danému opatření.

| (19) | Po zahájení řízení obdržela Komise připomínky od pěti zúčastněných stran, a sice společností Liberty Global/UPC (13), COM HEM (14), ONO (15), France Telecom (16) a jednoho dalšího subjektu, který si přál zůstat v anonymitě (17). Dopisem, který byl zaevidován dne 30. července 2007, zaslala Komise tyto připomínky zúčastněných stran nizozemským úřadům. Úřady reagovaly dopisem ze dne 17. září 2007. |
| --- | --- |

(19)

Po zahájení řízení obdržela Komise připomínky od pěti zúčastněných stran, a sice společností Liberty Global/UPC (13), COM HEM (14), ONO (15), France Telecom (16) a jednoho dalšího subjektu, který si přál zůstat v anonymitě (17). Dopisem, který byl zaevidován dne 30. července 2007, zaslala Komise tyto připomínky zúčastněných stran nizozemským úřadům. Úřady reagovaly dopisem ze dne 17. září 2007.

| (20) | Útvary Komise se dne 5. července 2007 setkaly se zástupci společností Liberty Global/UPC a dne 5. listopadu 2007 s nizozemskými úřady. Nizozemské úřady poskytly dne 9. a 12. listopadu 2007 doplňující informace. |
| --- | --- |

(20)

Útvary Komise se dne 5. července 2007 setkaly se zástupci společností Liberty Global/UPC a dne 5. listopadu 2007 s nizozemskými úřady. Nizozemské úřady poskytly dne 9. a 12. listopadu 2007 doplňující informace.

II.   POPIS OPATŘENÍ

| (21) | Město Amsterdam se v roce 2004 rozhodlo prozkoumat možnosti pro investování do „Fibre-to-the-Home“ (FttH) – přístupové sítě v oblasti elektronické komunikace (18) (Citynet Amsterdam). Po několika zprávách, průzkumech trhu a prvních kontaktech s případnými investory se město v prosinci 2005 rozhodlo oficiálně k investování přistoupit a stanovilo podmínky, za kterých se tato investice měla uskutečnit. |
| --- | --- |

(21)

Město Amsterdam se v roce 2004 rozhodlo prozkoumat možnosti pro investování do „Fibre-to-the-Home“ (FttH) – přístupové sítě v oblasti elektronické komunikace (18) (Citynet Amsterdam). Po několika zprávách, průzkumech trhu a prvních kontaktech s případnými investory se město v prosinci 2005 rozhodlo oficiálně k investování přistoupit a stanovilo podmínky, za kterých se tato investice měla uskutečnit.

| (22) | Plánovaná přístupová optická síť v Amsterdamu měla obsluhovat 37 000 amsterdamských domácností, a to v městských částech Zeeburg, Osdorp a Oost-Watergraafsmeer, které společně představují zhruba 10 % města Amsterdamu. Město dále rovněž oznámilo, že by v dlouhodobém horizontu chtělo projekt rozšířit také do dalších částí města až na celkem 400 000 připojených domácností. Uvažované rozšíření ovšem není součástí zvažovaného projektu. |
| --- | --- |

(22)

Plánovaná přístupová optická síť v Amsterdamu měla obsluhovat 37 000 amsterdamských domácností, a to v městských částech Zeeburg, Osdorp a Oost-Watergraafsmeer, které společně představují zhruba 10 % města Amsterdamu. Město dále rovněž oznámilo, že by v dlouhodobém horizontu chtělo projekt rozšířit také do dalších částí města až na celkem 400 000 připojených domácností. Uvažované rozšíření ovšem není součástí zvažovaného projektu.

| (23) | Amsterdamský projekt je založen na „třívrstvém modelu“, který je schematicky znázorněn na obrázku 1.
  Obrázek 1
  Zjednodušené znázornění projektu Citynet Amsterdam |
| --- | --- |

(23)

Amsterdamský projekt je založen na „třívrstvém modelu“, který je schematicky znázorněn na obrázku 1.

Obrázek 1

Zjednodušené znázornění projektu Citynet Amsterdam

Image

| (24) | První vrstvou je takzvaná „pasivní síťová infrastruktura“, která zahrnuje kabelové žlaby, kabely z optických vláken a uliční skříně pro zařízení. |
| --- | --- |

(24)

První vrstvou je takzvaná „pasivní síťová infrastruktura“, která zahrnuje kabelové žlaby, kabely z optických vláken a uliční skříně pro zařízení.

| (25) | Tuto pasivní infrastrukturu aktivuje pomocí telekomunikačního zařízení (druhé neboli „aktivní vrstvy“) velkoobchodní operátor, který síť spravuje a udržuje a který nabízí maloobchodním operátorům své velkoobchodní služby. Aktivní vrstva zahrnuje správní, kontrolní a údržbové systémy, jež jsou pro provoz sítě nezbytné, jsou to například přepínače, směrovače a rozdělovače (switche, routery a splittery). |
| --- | --- |

(25)

Tuto pasivní infrastrukturu aktivuje pomocí telekomunikačního zařízení (druhé neboli „aktivní vrstvy“) velkoobchodní operátor, který síť spravuje a udržuje a který nabízí maloobchodním operátorům své velkoobchodní služby. Aktivní vrstva zahrnuje správní, kontrolní a údržbové systémy, jež jsou pro provoz sítě nezbytné, jsou to například přepínače, směrovače a rozdělovače (switche, routery a splittery).

| (26) | Velkoobchodní operátor nabízí maloobchodním operátorům otevřený a nediskriminační přístup pro nabízení televizních, širokopásmových, telefonických a dalších internetových služeb konečným uživatelům (třetí vrstva neboli „vrstva služeb“). Aby bylo možné tyto služby nabízet, musí poskytovatelé maloobchodních služeb mimo jiné investovat do zařízení, musí zajistit obsah a musí rovněž provozovat svou vlastní platformu služeb (údržba, péče o zákazníky a fakturace). |
| --- | --- |

(26)

Velkoobchodní operátor nabízí maloobchodním operátorům otevřený a nediskriminační přístup pro nabízení televizních, širokopásmových, telefonických a dalších internetových služeb konečným uživatelům (třetí vrstva neboli „vrstva služeb“). Aby bylo možné tyto služby nabízet, musí poskytovatelé maloobchodních služeb mimo jiné investovat do zařízení, musí zajistit obsah a musí rovněž provozovat svou vlastní platformu služeb (údržba, péče o zákazníky a fakturace).

| (27) | Vlastníkem a správcem pasivní infrastruktury se stane společný podnik Glasvezelnet Amsterdam CV (dále jen „GNA“) (19), jehož akcionáři jsou město Amsterdam, dva soukromí investoři, společnost ING Real Estate (dále jen „ING RE“) (20) a společnost Reggefiber (21), a dále pět dceřiných subjektů společností působících v oblasti sociálního bydlení (22). Dne 11. dubna 2006 uzavřely tyto strany smlouvu o spolupráci a smlouva o investování (dále jen „CV-smlouva“) byla podepsána dne 26. května 2006. |
| --- | --- |

(27)

Vlastníkem a správcem pasivní infrastruktury se stane společný podnik Glasvezelnet Amsterdam CV (dále jen „GNA“) (19), jehož akcionáři jsou město Amsterdam, dva soukromí investoři, společnost ING Real Estate (dále jen „ING RE“) (20) a společnost Reggefiber (21), a dále pět dceřiných subjektů společností působících v oblasti sociálního bydlení (22). Dne 11. dubna 2006 uzavřely tyto strany smlouvu o spolupráci a smlouva o investování (dále jen „CV-smlouva“) byla podepsána dne 26. května 2006.

| (28) | Město Amsterdam investuje 6 milionů EUR, společnosti ING RE a Reggefiber po 3 milionech, tři společnosti působící v oblasti sociálního bydlení po 1,5 milionu EUR a dvě společnosti působící v oblasti sociálního bydlení po 750 000 EUR (23). Celková účast tedy činí 18 milionů EUR. Kromě toho obdržela společnost GNA od [...] (24) úvěr ve výši [...] EUR (25). Celkové náklady projektu se rozpočtují na 30 milionů EUR. Jak je znázorněno na obrázku 1, vlastní město Amsterdam v GNA jednu třetinu akcií, uvedení dva soukromí investoři společně rovněž jednu třetinu a dceřiné subjekty společností působících v oblasti sociálního bydlení drží zbývající jednu třetinu. |
| --- | --- |

(28)

Město Amsterdam investuje 6 milionů EUR, společnosti ING RE a Reggefiber po 3 milionech, tři společnosti působící v oblasti sociálního bydlení po 1,5 milionu EUR a dvě společnosti působící v oblasti sociálního bydlení po 750 000 EUR (23). Celková účast tedy činí 18 milionů EUR. Kromě toho obdržela společnost GNA od [...] (24) úvěr ve výši [...] EUR (25). Celkové náklady projektu se rozpočtují na 30 milionů EUR. Jak je znázorněno na obrázku 1, vlastní město Amsterdam v GNA jednu třetinu akcií, uvedení dva soukromí investoři společně rovněž jednu třetinu a dceřiné subjekty společností působících v oblasti sociálního bydlení drží zbývající jednu třetinu.

| (29) | Pasivní síť GNA aktivuje a bude provozovat společnost BBned (26) na základě smlouvy mezi společností GNA a společností BBned, která byla uzavřena dne [...]. Společnost BBned bude muset učinit investice nutné pro poskytování velkoobchodního přístupu. Společnost BBned pořídí optická vlákna od společnosti GNA na leasing a bude mít [...] (27) právo nabízet maloobchodním operátorům na vlastní riziko velkoobchodní přístup a s ním související služby. Společnost BBned bude za používání pasivní sítě platit poplatek za každou domácnost připojenou ke GNA. |
| --- | --- |

(29)

Pasivní síť GNA aktivuje a bude provozovat společnost BBned (26) na základě smlouvy mezi společností GNA a společností BBned, která byla uzavřena dne [...]. Společnost BBned bude muset učinit investice nutné pro poskytování velkoobchodního přístupu. Společnost BBned pořídí optická vlákna od společnosti GNA na leasing a bude mít [...] (27) právo nabízet maloobchodním operátorům na vlastní riziko velkoobchodní přístup a s ním související služby. Společnost BBned bude za používání pasivní sítě platit poplatek za každou domácnost připojenou ke GNA.

| (30) | Velkoobchodní operátor bude maloobchodním operátorům nabízet nediskriminující přístup bez překážek pro poskytování služeb v oblasti televize, volání a širokopásmového přístupu k internetu. Služby nabízené po nové síti budou konkurovat stávající nabídce kabelových a telekomunikačních podniků jako KPN a UPC. Z veřejných zdrojů je možné usoudit, že společnost BBned uzavřela smlouvy s různými poskytovateli maloobchodních služeb, kteří již konečným uživatelům začali prostřednictvím Sítě GNA dodávat tzv. služby „triple play“ (28). Komise zjistila, že společnost BBned je aktivní rovněž na maloobchodní úrovni prostřednictvím svých dceřiných společností Pilmo a Bbeyond. |
| --- | --- |

(30)

Velkoobchodní operátor bude maloobchodním operátorům nabízet nediskriminující přístup bez překážek pro poskytování služeb v oblasti televize, volání a širokopásmového přístupu k internetu. Služby nabízené po nové síti budou konkurovat stávající nabídce kabelových a telekomunikačních podniků jako KPN a UPC. Z veřejných zdrojů je možné usoudit, že společnost BBned uzavřela smlouvy s různými poskytovateli maloobchodních služeb, kteří již konečným uživatelům začali prostřednictvím Sítě GNA dodávat tzv. služby „triple play“ (28). Komise zjistila, že společnost BBned je aktivní rovněž na maloobchodní úrovni prostřednictvím svých dceřiných společností Pilmo a Bbeyond.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (31) | Dne 20. prosince 2006 Komise rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, jelikož od nizozemských úřadů neobdržela dostatečné podklady, aby mohla rozhodnout, zda je investice města Amsterdam do společnosti GNA v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Komise považovala zahájení formálního vyšetřovacího řízení za nezbytné jak z věcných, tak i procesních důvodů (29). |
| --- | --- |

(31)

Dne 20. prosince 2006 Komise rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, jelikož od nizozemských úřadů neobdržela dostatečné podklady, aby mohla rozhodnout, zda je investice města Amsterdam do společnosti GNA v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Komise považovala zahájení formálního vyšetřovacího řízení za nezbytné jak z věcných, tak i procesních důvodů (29).

| (32) | Komise nebyla zejména přesvědčena, zda byla investice města Amsterdam do společnosti GNA „současná“, tedy vynaložená ve stejném okamžiku, kdy se uskutečnily soukromé investice provedené společnostmi ING RE a Reggefiber. Kromě toho si nebyla Komise jistá, zda byly podmínky investice vynaložené městem Amsterdam do společnosti GNA shodné s podmínkami, za kterých investovaly další strany. Tato pochybnost vyplývala především ze skutečnosti, že město Amsterdam vložilo prostředky do projektu Citynet předtím, než byla společnost GNA založena (takzvané „předinvestice“) (30). Na základě předběžného šetření Komise rovněž zpochybnila, zda byl obchodní plán společnosti GNA proveditelný. V daném okamžiku tedy nebylo možné použití státní podpory vyloučit. |
| --- | --- |

(32)

Komise nebyla zejména přesvědčena, zda byla investice města Amsterdam do společnosti GNA „současná“, tedy vynaložená ve stejném okamžiku, kdy se uskutečnily soukromé investice provedené společnostmi ING RE a Reggefiber. Kromě toho si nebyla Komise jistá, zda byly podmínky investice vynaložené městem Amsterdam do společnosti GNA shodné s podmínkami, za kterých investovaly další strany. Tato pochybnost vyplývala především ze skutečnosti, že město Amsterdam vložilo prostředky do projektu Citynet předtím, než byla společnost GNA založena (takzvané „předinvestice“) (30). Na základě předběžného šetření Komise rovněž zpochybnila, zda byl obchodní plán společnosti GNA proveditelný. V daném okamžiku tedy nebylo možné použití státní podpory vyloučit.

| (33) | Bez ohledu na uvedené potíže a dopady možné státní podpory na investování soukromých stran bylo zahájení řízení oprávněné rovněž z toho důvodu, že nizozemské úřady neposkytly Komisi všechny informace potřebné k posouzení tohoto projektu. |
| --- | --- |

(33)

Bez ohledu na uvedené potíže a dopady možné státní podpory na investování soukromých stran bylo zahájení řízení oprávněné rovněž z toho důvodu, že nizozemské úřady neposkytly Komisi všechny informace potřebné k posouzení tohoto projektu.

| (34) | Závěrem je třeba uvést, že Komise zahájila formální šetření také proto, aby nizozemským úřadům a zúčastněným stranám umožnila podat připomínky k jejímu předběžnému posouzení uvedeného opatření a aby případně získala relevantní informace související s tímto opatřením. |
| --- | --- |

(34)

Závěrem je třeba uvést, že Komise zahájila formální šetření také proto, aby nizozemským úřadům a zúčastněným stranám umožnila podat připomínky k jejímu předběžnému posouzení uvedeného opatření a aby případně získala relevantní informace související s tímto opatřením.

IV.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (35) | Společnost UPC zaslala své připomínky dopisem, který byl zaevidován 17. července 2007. V něm tato společnost nadále trvá na svém stanovisku, které sdělila již před rozhodnutím Komise o zahájení řízení (31), a sice, že obchodní plán pro projekt Citynet je založený na nerealistických ekonomických hypotézách, zejména pokud se týká míry rozšíření a velkoobchodních sazeb, a že tento obchodní plán tedy zřejmě z obchodního hlediska nemá naději na úspěch. Na podporu svého stanoviska předložila společnost UPC zprávu o studii vypracovanou konzultantskou společností RBB Economics, která vznikla jako upravená verze dříve provedených studií stejnou společností v této oblasti (32), jež byly předloženy před zahájením formálního vyšetřovacího řízení (33). |
| --- | --- |

(35)

Společnost UPC zaslala své připomínky dopisem, který byl zaevidován 17. července 2007. V něm tato společnost nadále trvá na svém stanovisku, které sdělila již před rozhodnutím Komise o zahájení řízení (31), a sice, že obchodní plán pro projekt Citynet je založený na nerealistických ekonomických hypotézách, zejména pokud se týká míry rozšíření a velkoobchodních sazeb, a že tento obchodní plán tedy zřejmě z obchodního hlediska nemá naději na úspěch. Na podporu svého stanoviska předložila společnost UPC zprávu o studii vypracovanou konzultantskou společností RBB Economics, která vznikla jako upravená verze dříve provedených studií stejnou společností v této oblasti (32), jež byly předloženy před zahájením formálního vyšetřovacího řízení (33).

| (36) | Pokud jde o obchodní životaschopnost projektu, vyjádřila se společnost UPC v tom smyslu, že nová optická síť operátorům neumožní nabízet mnoho jiných služeb, než ty, které již nabízejí stávající operátoři. Z tohoto důvodu a rovněž vzhledem k tomu, že rozšíření širokopásmového připojení v městských částech, které měla obsluhovat společnost GNA, již dosáhla 65 % domácností, neměla nová síť možnost získat dostatek uživatelů, aby obchodní plán prokázal svou životaschopnost. |
| --- | --- |

(36)

Pokud jde o obchodní životaschopnost projektu, vyjádřila se společnost UPC v tom smyslu, že nová optická síť operátorům neumožní nabízet mnoho jiných služeb, než ty, které již nabízejí stávající operátoři. Z tohoto důvodu a rovněž vzhledem k tomu, že rozšíření širokopásmového připojení v městských částech, které měla obsluhovat společnost GNA, již dosáhla 65 % domácností, neměla nová síť možnost získat dostatek uživatelů, aby obchodní plán prokázal svou životaschopnost.

| (37) | Na podporu tohoto argumentu předložila společnost UPC k nahlédnutí údaje o celkových počtech vypovězených smluv (34) ze své vlastní kabelové sítě v oblastech, ve kterých již společnost GNA nabízí služby „triple play“ (35). Údaje o vypovězených smlouvách se týkaly období od 1. ledna 2006 do 1. června 2007 v oblastech, ve kterých se pokládala síť GNA. Údaje o maximálních odchodech ukazují, že zastoupení společnosti UPC v případě analogové kabelové televize, přístupu k internetu, telefonických služeb i digitální televize bylo v příslušných oblastech stabilní, a pokud se týká přístupu k internetu, pak dokonce toto zastoupení rostlo. Společnost UPC proto z toho vyvodila, že tu nejsou žádné náznaky jasného snížení její míry zastoupení v důsledku přítomnosti společnosti GNA. |
| --- | --- |

(37)

Na podporu tohoto argumentu předložila společnost UPC k nahlédnutí údaje o celkových počtech vypovězených smluv (34) ze své vlastní kabelové sítě v oblastech, ve kterých již společnost GNA nabízí služby „triple play“ (35). Údaje o vypovězených smlouvách se týkaly období od 1. ledna 2006 do 1. června 2007 v oblastech, ve kterých se pokládala síť GNA. Údaje o maximálních odchodech ukazují, že zastoupení společnosti UPC v případě analogové kabelové televize, přístupu k internetu, telefonických služeb i digitální televize bylo v příslušných oblastech stabilní, a pokud se týká přístupu k internetu, pak dokonce toto zastoupení rostlo. Společnost UPC proto z toho vyvodila, že tu nejsou žádné náznaky jasného snížení její míry zastoupení v důsledku přítomnosti společnosti GNA.

| (38) | Společnost UPC dále tvrdí, že úspěšné vybudování sítě z optických kabelů v nizozemských městech Nuenen a Hillegom (36), na které nizozemské úřady poukázaly, nemůže být jednoduše srovnáváno s tímto amsterdamským projektem, protože tyto projekty obdržely údajně značné dotace od nizozemského ministerstva hospodářství, sítě jsou společným vlastnictvím obyvatel a provozovatelů, jsou to poměrně malé projekty (37) a stávající operátoři širokopásmového přístupu nabízeli v obou městech jen obecné širokopásmové služby. V Amsterdamu jsou již naopak rychlé služby nabízeny prostřednictvím stávajících kabelových a telekomunikačních sítí. |
| --- | --- |

(38)

Společnost UPC dále tvrdí, že úspěšné vybudování sítě z optických kabelů v nizozemských městech Nuenen a Hillegom (36), na které nizozemské úřady poukázaly, nemůže být jednoduše srovnáváno s tímto amsterdamským projektem, protože tyto projekty obdržely údajně značné dotace od nizozemského ministerstva hospodářství, sítě jsou společným vlastnictvím obyvatel a provozovatelů, jsou to poměrně malé projekty (37) a stávající operátoři širokopásmového přístupu nabízeli v obou městech jen obecné širokopásmové služby. V Amsterdamu jsou již naopak rychlé služby nabízeny prostřednictvím stávajících kabelových a telekomunikačních sítí.

| (39) | Podle společnosti UPC je nepravděpodobné, že by byl podnikatelský plán společnosti GNA realistický, dále podle ní není investice města Amsterdam do společnosti GNA v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a jde v tomto případě o státní podporu. S odkazem na rozhodnutí Komise v případě Appingedam
   (38) opakuje společnost UPC znovu své dřívější stanovisko, že případnou státní podporu obsaženou v tomto projektu není možné považovat za slučitelnou se Smlouvou, protože tato podpora není ani nezbytná, ani přiměřená. |
| --- | --- |

(39)

Podle společnosti UPC je nepravděpodobné, že by byl podnikatelský plán společnosti GNA realistický, dále podle ní není investice města Amsterdam do společnosti GNA v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a jde v tomto případě o státní podporu. S odkazem na rozhodnutí Komise v případě Appingedam
   (38) opakuje společnost UPC znovu své dřívější stanovisko, že případnou státní podporu obsaženou v tomto projektu není možné považovat za slučitelnou se Smlouvou, protože tato podpora není ani nezbytná, ani přiměřená.

| (40) | Společnost UPC dále zpochybňuje, zda k investici úřadů do společnosti GNA došlo za stejných podmínek jako u investic dalších akcionářů GNA. Společnost UPC tvrdí, že skutečnost, že město Amsterdam učinilo jisté předinvestice a že se ostatní akcionáři společnosti GNA rozhodli k projektu připojit teprve poté, co město nechalo vyhotovit studie proveditelnosti, ukazuje, že investice nebyla uskutečněna všemi akcionáři za stejných podmínek, což soulad s tržními zásadami tohoto opatření ještě více zpochybňuje. |
| --- | --- |

(40)

Společnost UPC dále zpochybňuje, zda k investici úřadů do společnosti GNA došlo za stejných podmínek jako u investic dalších akcionářů GNA. Společnost UPC tvrdí, že skutečnost, že město Amsterdam učinilo jisté předinvestice a že se ostatní akcionáři společnosti GNA rozhodli k projektu připojit teprve poté, co město nechalo vyhotovit studie proveditelnosti, ukazuje, že investice nebyla uskutečněna všemi akcionáři za stejných podmínek, což soulad s tržními zásadami tohoto opatření ještě více zpochybňuje.

| (41) | Nakonec společnost UPC poukazuje na to, že pokud by se tento projekt nezdařil, bude síť pravděpodobně levně prodána jinému provozovateli, který pak nebude muset nést úplné investiční náklady. Tento provozovatel by tudíž mohl posílit své konkurenční postavení tím, že by měl užitek z projektu financovaného úřady. Společnost UPC zároveň zdůrazňuje údajný účinek precedentu tohoto opatření. Pokud by Komise došla k závěru, že toto opatření není státní podporou, pak by mohly ostatní obce následovat příkladu města Amsterdam a mohly by začít pokládat sítě FttH. Společnost UPC poukazuje na to, že nizozemské ministerstvo hospodářství a technicky zaměřená společnost Arcadis (39) vyvinuly webový výpočetní model, který je již volně dostupný on-line (40), což bude podle ní obce vybízet k tomu, aby pokládaly své vlastní sítě FttH. |
| --- | --- |

(41)

Nakonec společnost UPC poukazuje na to, že pokud by se tento projekt nezdařil, bude síť pravděpodobně levně prodána jinému provozovateli, který pak nebude muset nést úplné investiční náklady. Tento provozovatel by tudíž mohl posílit své konkurenční postavení tím, že by měl užitek z projektu financovaného úřady. Společnost UPC zároveň zdůrazňuje údajný účinek precedentu tohoto opatření. Pokud by Komise došla k závěru, že toto opatření není státní podporou, pak by mohly ostatní obce následovat příkladu města Amsterdam a mohly by začít pokládat sítě FttH. Společnost UPC poukazuje na to, že nizozemské ministerstvo hospodářství a technicky zaměřená společnost Arcadis (39) vyvinuly webový výpočetní model, který je již volně dostupný on-line (40), což bude podle ní obce vybízet k tomu, aby pokládaly své vlastní sítě FttH.

| (42) | Společnost ONO, španělský kabelový provozovatel, který nabízí služby rozhlasového a televizního vysílání, přenosové a telekomunikační služby, je toho názoru, že Komise musí přísněji přezkoumat dodržení zásady investora v tržním hospodářství, protože ostatní obce by mohly následovat příkladu Amsterdamu a mohly by se u podobných projektů odvolávat na zásadu investora v tržním hospodářství, což by mohlo spustit rychlé rozšíření obdobných dotací veřejné správy. Společnost ONO uvádí, že dotace veřejné správy musí být umožňovány pouze za přísně daných podmínek, například v případě selhání trhu, s ohledem na zajištění přiměřenosti podpory nebo za účelem dodržení zásady technické neutrality, o čemž v tomto případě zjevně nemůže být řeč. Společnost ONO uvádí, že pokud by investice města Amsterdam byla státní podporou, byla by tato podpora neslučitelná se společným trhem, protože v tomto případě jsou okolnosti stejné jako v případě Appingedam
   (41), a že v takovém případě by se případná vynaložená podpora musela nárokovat zpět. Společnost ONO poukazuje na údajné účinky precedentu takového rozhodnutí v souvislosti s otázkou, zda a za jakých podmínek je možné budovat sítě FttH s podporou státních prostředků. |
| --- | --- |

(42)

Společnost ONO, španělský kabelový provozovatel, který nabízí služby rozhlasového a televizního vysílání, přenosové a telekomunikační služby, je toho názoru, že Komise musí přísněji přezkoumat dodržení zásady investora v tržním hospodářství, protože ostatní obce by mohly následovat příkladu Amsterdamu a mohly by se u podobných projektů odvolávat na zásadu investora v tržním hospodářství, což by mohlo spustit rychlé rozšíření obdobných dotací veřejné správy. Společnost ONO uvádí, že dotace veřejné správy musí být umožňovány pouze za přísně daných podmínek, například v případě selhání trhu, s ohledem na zajištění přiměřenosti podpory nebo za účelem dodržení zásady technické neutrality, o čemž v tomto případě zjevně nemůže být řeč. Společnost ONO uvádí, že pokud by investice města Amsterdam byla státní podporou, byla by tato podpora neslučitelná se společným trhem, protože v tomto případě jsou okolnosti stejné jako v případě Appingedam
   (41), a že v takovém případě by se případná vynaložená podpora musela nárokovat zpět. Společnost ONO poukazuje na údajné účinky precedentu takového rozhodnutí v souvislosti s otázkou, zda a za jakých podmínek je možné budovat sítě FttH s podporou státních prostředků.

| (43) | Společnost France Telecom („FT“), zavedený telekomunikační operátor pevných linek ve Francii, zaujímá stejné stanovisko jako společnosti UPC a ONO. Tato společnost zpochybňuje, zda je investice města Amsterdam do projektu Citynet v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. FT kromě toho podporuje přístup Komise rozlišovat u státních podpor „bílá“, „šedá“ a „černá“ místa, který Komise uplatňuje při posuzování slučitelnosti příslušné podpory (42). FT se vyjádřil v tom smyslu, že u státní podpory z „černé“ oblasti (jako je tomu u města Amsterdam) je obtížné prokázat její oprávněnost, protože vede k vážnému narušení hospodářské soutěže. Podle FT by to mělo platit zvláště pro toto posuzované opatření, protože budování přístupových optických sítí vyžaduje od účastníků trhu vynaložení velkých investic. |
| --- | --- |

(43)

Společnost France Telecom („FT“), zavedený telekomunikační operátor pevných linek ve Francii, zaujímá stejné stanovisko jako společnosti UPC a ONO. Tato společnost zpochybňuje, zda je investice města Amsterdam do projektu Citynet v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. FT kromě toho podporuje přístup Komise rozlišovat u státních podpor „bílá“, „šedá“ a „černá“ místa, který Komise uplatňuje při posuzování slučitelnosti příslušné podpory (42). FT se vyjádřil v tom smyslu, že u státní podpory z „černé“ oblasti (jako je tomu u města Amsterdam) je obtížné prokázat její oprávněnost, protože vede k vážnému narušení hospodářské soutěže. Podle FT by to mělo platit zvláště pro toto posuzované opatření, protože budování přístupových optických sítí vyžaduje od účastníků trhu vynaložení velkých investic.

| (44) | Připomínky podané společností COM HEM, švédským kabelovým provozovatelem, odpovídají připomínkám ostatních operátorů. Společnost COM HEM zpochybňuje v obecném významu soulad investice města Amsterdam s tržními zásadami. Ve svých připomínkách společnost COM HEM uvádí, že veřejné prostředky pro širokopásmové projekty v městských částech jsou jen zřídka v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a vysokou měrou narušují hospodářskou soutěž. Společnost COM HEM požaduje přísné uplatnění uvedené zásady a zdůrazňuje účinky precedentu tohoto posuzovaného opatření v souvislosti s budoucími investicemi dalších obcí a dalších veřejných orgánů. |
| --- | --- |

(44)

Připomínky podané společností COM HEM, švédským kabelovým provozovatelem, odpovídají připomínkám ostatních operátorů. Společnost COM HEM zpochybňuje v obecném významu soulad investice města Amsterdam s tržními zásadami. Ve svých připomínkách společnost COM HEM uvádí, že veřejné prostředky pro širokopásmové projekty v městských částech jsou jen zřídka v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a vysokou měrou narušují hospodářskou soutěž. Společnost COM HEM požaduje přísné uplatnění uvedené zásady a zdůrazňuje účinky precedentu tohoto posuzovaného opatření v souvislosti s budoucími investicemi dalších obcí a dalších veřejných orgánů.

| (45) | Další strana, která si přála zůstat v anonymitě a která nabízí telekomunikační služby v různých evropských zemích, přivítala rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato společnost uvádí, že iniciativou obcí, které využívají veřejných prostředků a které tak narušují fungování trhu, jsou ohroženy její investice. Tato společnost očekává, že Komise využití veřejných prostředků v rámci projektu Citynet Amsterdam zakáže. |
| --- | --- |

(45)

Další strana, která si přála zůstat v anonymitě a která nabízí telekomunikační služby v různých evropských zemích, přivítala rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato společnost uvádí, že iniciativou obcí, které využívají veřejných prostředků a které tak narušují fungování trhu, jsou ohroženy její investice. Tato společnost očekává, že Komise využití veřejných prostředků v rámci projektu Citynet Amsterdam zakáže.

V.   PŘIPOMÍNKY NIZOZEMSKÝCH ÚŘADŮ

| (46) | Dopisem zaevidovaným dne 16. března 2007 reagovaly nizozemské úřady na rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Dále zde uvedly své připomínky k verzím studií provedených společností RBB podle zadání společnosti UPC, které nebyly označeny jako důvěrné. |
| --- | --- |

(46)

Dopisem zaevidovaným dne 16. března 2007 reagovaly nizozemské úřady na rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Dále zde uvedly své připomínky k verzím studií provedených společností RBB podle zadání společnosti UPC, které nebyly označeny jako důvěrné.

| (47) | Ve všech svých připomínkách nizozemské úřady trvají na tom, že investice města Amsterdam do společnosti GNA je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a nepředstavuje tedy státní podporu. |
| --- | --- |

(47)

Ve všech svých připomínkách nizozemské úřady trvají na tom, že investice města Amsterdam do společnosti GNA je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a nepředstavuje tedy státní podporu.

V.1   Připomínky související s rozhodnutím o zahájení řízení

| (48) | Nizozemské úřady uvádějí, že se v USA a v Asii ve velkém měřítku budují optické sítě a že Evropa ve srovnání s nimi zůstává pozadu. Tvrdí, že projekty, jako je tento, jsou pro evropské hospodářství obzvlášť přínosné a plně navazují na lisabonskou agendu (43). |
| --- | --- |

(48)

Nizozemské úřady uvádějí, že se v USA a v Asii ve velkém měřítku budují optické sítě a že Evropa ve srovnání s nimi zůstává pozadu. Tvrdí, že projekty, jako je tento, jsou pro evropské hospodářství obzvlášť přínosné a plně navazují na lisabonskou agendu (43).

| (49) | Úřady dále zdůraznily, že obchodní model společnosti GNA svým charakterem podporuje konkurenci, protože na rozdíl od uzavřeného modelu kabelových společností nabízí otevřený a nediskriminující přístup všem maloobchodním operátorům. Uvádějí, že tento nový obchodní model kromě jiného podporuje konkurenci v oblasti poskytovaných služeb, stimuluje inovace a rovněž napomáhá snižovat riziko poskytovatelů připojení („service providers“), protože jim umožňuje využívat zdroje, které odpovídají rizikovému profilu každé vrstvy. |
| --- | --- |

(49)

Úřady dále zdůraznily, že obchodní model společnosti GNA svým charakterem podporuje konkurenci, protože na rozdíl od uzavřeného modelu kabelových společností nabízí otevřený a nediskriminující přístup všem maloobchodním operátorům. Uvádějí, že tento nový obchodní model kromě jiného podporuje konkurenci v oblasti poskytovaných služeb, stimuluje inovace a rovněž napomáhá snižovat riziko poskytovatelů připojení („service providers“), protože jim umožňuje využívat zdroje, které odpovídají rizikovému profilu každé vrstvy.

| (50) | Nizozemské úřady soudí, že rovněž ze struktury akcionářů v tomto projektu vyplývá, že projekt GNA je financován v souladu s tržními zásadami. Poukazují na to, že projektu jsou za stejných podmínek jako město připraveni se zúčastnit rovněž dva soukromí investoři, jakož i komerční dceřiné subjekty společností působících v oblasti sociálního bydlení. Dále poukázaly na otevřený charakter výběrového řízení na vybudování sítě a poskytování velkoobchodních služeb v této síti. Rovněž poznamenávají, že skutečnost, že byl společnosti GNA nabídnut značný bankovní úvěr podle tržních podmínek, jasně ukazuje, že jak projekt, tak i s ním související obchodní plán jsou v souladu s tržními zásadami. |
| --- | --- |

(50)

Nizozemské úřady soudí, že rovněž ze struktury akcionářů v tomto projektu vyplývá, že projekt GNA je financován v souladu s tržními zásadami. Poukazují na to, že projektu jsou za stejných podmínek jako město připraveni se zúčastnit rovněž dva soukromí investoři, jakož i komerční dceřiné subjekty společností působících v oblasti sociálního bydlení. Dále poukázaly na otevřený charakter výběrového řízení na vybudování sítě a poskytování velkoobchodních služeb v této síti. Rovněž poznamenávají, že skutečnost, že byl společnosti GNA nabídnut značný bankovní úvěr podle tržních podmínek, jasně ukazuje, že jak projekt, tak i s ním související obchodní plán jsou v souladu s tržními zásadami.

| (51) | Nizozemské úřady dále uvádějí, že mnohé srovnatelné úspěšné projekty optických sítí, realizované v celé Evropě a zejména v Nizozemsku (44) účastníky trhu, dostatečně prokázaly, že podobné investice v obvyklých tržních podmínkách budovat možné je. |
| --- | --- |

(51)

Nizozemské úřady dále uvádějí, že mnohé srovnatelné úspěšné projekty optických sítí, realizované v celé Evropě a zejména v Nizozemsku (44) účastníky trhu, dostatečně prokázaly, že podobné investice v obvyklých tržních podmínkách budovat možné je.

| (52) | Pokud jde o předinvestice vynaložené městem Amsterdam, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení poznamenala, že město již před samotným založením společnosti GNA zahájilo iniciativy, které se jevily jít dále, než jak se běžně chápe pod pojmem „obvyklé tržní chování“. Komise si kladla otázku, zda nemohla být část počátečního rizika aktivit, na kterých je obchodní plán společnosti GNA založen, pokryta městem Amsterdam ještě dříve, než k investicím do společnosti GNA přistoupily také společnosti ING a Reggefiber. Z informací poskytnutých nizozemskými úřady před zahájením formálního vyšetřovacího řízení nemohlo být jasně vyvozeno, zda investují všichni akcionáři společnosti GNA za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(52)

Pokud jde o předinvestice vynaložené městem Amsterdam, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení poznamenala, že město již před samotným založením společnosti GNA zahájilo iniciativy, které se jevily jít dále, než jak se běžně chápe pod pojmem „obvyklé tržní chování“. Komise si kladla otázku, zda nemohla být část počátečního rizika aktivit, na kterých je obchodní plán společnosti GNA založen, pokryta městem Amsterdam ještě dříve, než k investicím do společnosti GNA přistoupily také společnosti ING a Reggefiber. Z informací poskytnutých nizozemskými úřady před zahájením formálního vyšetřovacího řízení nemohlo být jasně vyvozeno, zda investují všichni akcionáři společnosti GNA za stejných podmínek.

| (53) | Nizozemské úřady ve své odpovědi zdůraznily, že všichni investoři se dne 24. května 2006 zavázali, že budou do společnosti GNA investovat za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(53)

Nizozemské úřady ve své odpovědi zdůraznily, že všichni investoři se dne 24. května 2006 zavázali, že budou do společnosti GNA investovat za stejných podmínek.

| (54) | Pokud jde o uvedené předinvestice, které činily [...] EUR, nizozemské úřady prohlašují, že se všichni akcionáři GNA spolu hned na začátku dohodli, že tyto předinvestice městem Amsterdam bude muset společnost GNA splatit. Toto tvrzení dokládají nizozemské úřady tím, že se předinvestice rozdělily na dvě části. |
| --- | --- |

(54)

Pokud jde o uvedené předinvestice, které činily [...] EUR, nizozemské úřady prohlašují, že se všichni akcionáři GNA spolu hned na začátku dohodli, že tyto předinvestice městem Amsterdam bude muset společnost GNA splatit. Toto tvrzení dokládají nizozemské úřady tím, že se předinvestice rozdělily na dvě části.

| (55) | Pokud se týká první části, nizozemské úřady prohlašují, že přestože byly smlouvy o založení společnosti GNA, ve kterých se všechny strany zavázaly k investování [...], podepsány teprve dne 24. května 2006, budoucí akcionáři GNA se ve svých „letters of intent“ ze dne [...] společně rozhodli vynaložit předem částku [...] EUR (bez DPH) na přípravné náklady spojené s tímto projektem. Tato částka kryla kromě jiného náklady na výběrové řízení na stavitele sítě (BAM/Draka) a jejího provozovatele (BBned), určité náklady související s přihlašováním a určité výkopové práce. |
| --- | --- |

(55)

Pokud se týká první části, nizozemské úřady prohlašují, že přestože byly smlouvy o založení společnosti GNA, ve kterých se všechny strany zavázaly k investování [...], podepsány teprve dne 24. května 2006, budoucí akcionáři GNA se ve svých „letters of intent“ ze dne [...] společně rozhodli vynaložit předem částku [...] EUR (bez DPH) na přípravné náklady spojené s tímto projektem. Tato částka kryla kromě jiného náklady na výběrové řízení na stavitele sítě (BAM/Draka) a jejího provozovatele (BBned), určité náklady související s přihlašováním a určité výkopové práce.

| (56) | Ohledně druhé části předinvestic ve výši [...] EUR nizozemské úřady uváděly, že takové předinvestice jsou zcela v souladu s obvyklým tržním chováním: opatrní soukromí investoři by v případě společných projektů postupovali stejně, protože některá ze stran se obyčejně musí chopit iniciativy. Úřady dále poukázaly na to, že předinvestice města počáteční riziko této investice pro ostatní akcionáře GNA nesnížily. |
| --- | --- |

(56)

Ohledně druhé části předinvestic ve výši [...] EUR nizozemské úřady uváděly, že takové předinvestice jsou zcela v souladu s obvyklým tržním chováním: opatrní soukromí investoři by v případě společných projektů postupovali stejně, protože některá ze stran se obyčejně musí chopit iniciativy. Úřady dále poukázaly na to, že předinvestice města počáteční riziko této investice pro ostatní akcionáře GNA nesnížily.

| (57) | Nizozemské úřady dále prohlásily, že předinvestice nepřinesly ani jedné straně žádnou výhodu, a nemohly tedy představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Započalo se například s některými výkopovými pracemi, protože se v daných oblastech právě prováděly inženýrské práce, které byly důležité pro budoucí pokládání sítě GNA. Vzhledem k tomu, že se v Amsterdamu veškeré výkopové práce koordinují, nebyly by stejné výkopové práce již o několik měsíců později možné, což by pro společnost GNA představovalo zpoždění a dodatečné náklady. |
| --- | --- |

(57)

Nizozemské úřady dále prohlásily, že předinvestice nepřinesly ani jedné straně žádnou výhodu, a nemohly tedy představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Započalo se například s některými výkopovými pracemi, protože se v daných oblastech právě prováděly inženýrské práce, které byly důležité pro budoucí pokládání sítě GNA. Vzhledem k tomu, že se v Amsterdamu veškeré výkopové práce koordinují, nebyly by stejné výkopové práce již o několik měsíců později možné, což by pro společnost GNA představovalo zpoždění a dodatečné náklady.

| (58) | Nizozemské úřady dále uvedly, že všechny tyto náklady byly obsaženy v obchodním plánu a že zde nebyly žádné nové nákladové položky, o kterých by ostatní akcionáři GNA nevěděli. |
| --- | --- |

(58)

Nizozemské úřady dále uvedly, že všechny tyto náklady byly obsaženy v obchodním plánu a že zde nebyly žádné nové nákladové položky, o kterých by ostatní akcionáři GNA nevěděli.

| (59) | Na podporu těchto tvrzení předložilo město Amsterdam zprávu vypracovanou poradenskou společností Deloitte ze dne 18. ledna 2007, ve které se kontrolovalo splácení vynaložených předinvestic. V této zprávě se uvádí, že výše uvedené předinvestice celkové částky ve výši [...] EUR byly společností GNA do konce roku 2006 zcela splaceny, včetně úroku. Nizozemské úřady Komisi oznámily, že použitá úroková míra (45) činila v souladu s nizozemským právním řádem (46) [...] %. Dlužný úrok činil [...] EUR a společnost GNA ho splatila dne [...]. |
| --- | --- |

(59)

Na podporu těchto tvrzení předložilo město Amsterdam zprávu vypracovanou poradenskou společností Deloitte ze dne 18. ledna 2007, ve které se kontrolovalo splácení vynaložených předinvestic. V této zprávě se uvádí, že výše uvedené předinvestice celkové částky ve výši [...] EUR byly společností GNA do konce roku 2006 zcela splaceny, včetně úroku. Nizozemské úřady Komisi oznámily, že použitá úroková míra (45) činila v souladu s nizozemským právním řádem (46) [...] %. Dlužný úrok činil [...] EUR a společnost GNA ho splatila dne [...].

| (60) | Nizozemské úřady dále nepovažují své vlastní studie proveditelnosti za součást daných předinvestic. Podle nich by si takové studie nechal připravit každý opatrný tržní investor. Nizozemské úřady odmítají, že by tyto studie pro ostatní akcionáře GNA snížily počáteční riziko nebo ho zcela odstranily, protože ostatní potenciální akcionáři se musí rovněž řídit svým vlastním posouzením a musí si odhadnout svá vlastní rizika a příležitosti spojené s tímto projektem. |
| --- | --- |

(60)

Nizozemské úřady dále nepovažují své vlastní studie proveditelnosti za součást daných předinvestic. Podle nich by si takové studie nechal připravit každý opatrný tržní investor. Nizozemské úřady odmítají, že by tyto studie pro ostatní akcionáře GNA snížily počáteční riziko nebo ho zcela odstranily, protože ostatní potenciální akcionáři se musí rovněž řídit svým vlastním posouzením a musí si odhadnout svá vlastní rizika a příležitosti spojené s tímto projektem.

| (61) | Stejně tak byly studie proveditelnosti vypracované dalšími akcionáři GNA, jako společností ING RE nebo Reggefiber, kteří si je nechali připravit před uskutečněním své investice do společnosti GNA, financovány těmito různými stranami, aniž se pak přeúčtovaly na společnost GNA. |
| --- | --- |

(61)

Stejně tak byly studie proveditelnosti vypracované dalšími akcionáři GNA, jako společností ING RE nebo Reggefiber, kteří si je nechali připravit před uskutečněním své investice do společnosti GNA, financovány těmito různými stranami, aniž se pak přeúčtovaly na společnost GNA.

| (62) | Nizozemské úřady předpokládají, že počáteční pochyby Komise ohledně „současnosti“ a „stejných podmínek“ související s předinvesticemi města Amsterdam byly výše uvedeným vysvětlením a splacením výše uvedených nákladů předinvestic společností GNA řádně odstraněny. |
| --- | --- |

(62)

Nizozemské úřady předpokládají, že počáteční pochyby Komise ohledně „současnosti“ a „stejných podmínek“ související s předinvesticemi města Amsterdam byly výše uvedeným vysvětlením a splacením výše uvedených nákladů předinvestic společností GNA řádně odstraněny.

| (63) | Pokud se týká obchodního plánu společnosti GNA, uvádějí nizozemské úřady, že investice uskutečněné veřejnými institucemi splňují zásadu investora v tržním hospodářství tehdy, pokud k nim dojde za stejných podmínek jako za těch, které platí pro soukromé investory. Přítomnost soukromých investorů má zajistit, aby se tento projekt realizoval podle tržních podmínek. Jsou tedy toho názoru, že analýza obchodního plánu společnosti GNA provedená Komisí není nezbytně nutná. |
| --- | --- |

(63)

Pokud se týká obchodního plánu společnosti GNA, uvádějí nizozemské úřady, že investice uskutečněné veřejnými institucemi splňují zásadu investora v tržním hospodářství tehdy, pokud k nim dojde za stejných podmínek jako za těch, které platí pro soukromé investory. Přítomnost soukromých investorů má zajistit, aby se tento projekt realizoval podle tržních podmínek. Jsou tedy toho názoru, že analýza obchodního plánu společnosti GNA provedená Komisí není nezbytně nutná.

| (64) | Za druhé se nizozemské úřady domnívají, že všechny předpoklady tohoto obchodního plánu společnosti GNA nejsou optimistické, ale spíše poněkud konzervativní. |
| --- | --- |

(64)

Za druhé se nizozemské úřady domnívají, že všechny předpoklady tohoto obchodního plánu společnosti GNA nejsou optimistické, ale spíše poněkud konzervativní.

| (65) | Obzvláště v souvislosti s finančními ukazateli tohoto obchodního plánu porovnala Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení předpokládané finanční ukazatele s veřejně přístupnými, srovnatelnými údaji, totiž váženými průměrnými náklady na kapitál („weighted average cost of capital“ – „WACC“) (47) srovnatelných společností (48). Komise dospěla k předběžnému závěru, že finanční cíle společnosti GNA se v podstatě nezdají být nerealistické, jsou ale silně závislé na výsledcích důležitých faktorů úspěšnosti. Kromě toho Komise ukázala, že odhady nejdůležitějších faktorů úspěšnosti tohoto obchodního plánu jsou pravděpodobně velice nejisté s ohledem na to, jakou je amsterdamský projekt novinkou, a to vzhledem k použité technologii (technologie optických vláken), k podnikovému modelu (třívrstvý model), omezenému rozsahu projektu (v důsledku čehož je možné dosáhnout jen omezené úspory z objemu) a očekávané poptávce uživatelů po rychlých širokopásmových službách. |
| --- | --- |

(65)

Obzvláště v souvislosti s finančními ukazateli tohoto obchodního plánu porovnala Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení předpokládané finanční ukazatele s veřejně přístupnými, srovnatelnými údaji, totiž váženými průměrnými náklady na kapitál („weighted average cost of capital“ – „WACC“) (47) srovnatelných společností (48). Komise dospěla k předběžnému závěru, že finanční cíle společnosti GNA se v podstatě nezdají být nerealistické, jsou ale silně závislé na výsledcích důležitých faktorů úspěšnosti. Kromě toho Komise ukázala, že odhady nejdůležitějších faktorů úspěšnosti tohoto obchodního plánu jsou pravděpodobně velice nejisté s ohledem na to, jakou je amsterdamský projekt novinkou, a to vzhledem k použité technologii (technologie optických vláken), k podnikovému modelu (třívrstvý model), omezenému rozsahu projektu (v důsledku čehož je možné dosáhnout jen omezené úspory z objemu) a očekávané poptávce uživatelů po rychlých širokopásmových službách.

| (66) | Nizozemské úřady se domnívají, že vnitřní míru výnosnosti (49) projektu není možné srovnávat s ukazateli WACC vertikálně integrovaných společností, jak Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení činí, jelikož tyto ukazatele zohledňují riziko všech tří vrstev, v jejichž rámci tito operátoři sítí působí. Naproti tomu společnost GNA investuje výlučně do pasivní sítě, která má očekávanou ekonomickou životnost 30 let (nebo i více) a vykazuje tak více podobností s investicemi do infrastruktury, kde se investoři obecně spokojí s nižší výnosností. |
| --- | --- |

(66)

Nizozemské úřady se domnívají, že vnitřní míru výnosnosti (49) projektu není možné srovnávat s ukazateli WACC vertikálně integrovaných společností, jak Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení činí, jelikož tyto ukazatele zohledňují riziko všech tří vrstev, v jejichž rámci tito operátoři sítí působí. Naproti tomu společnost GNA investuje výlučně do pasivní sítě, která má očekávanou ekonomickou životnost 30 let (nebo i více) a vykazuje tak více podobností s investicemi do infrastruktury, kde se investoři obecně spokojí s nižší výnosností.

| (67) | Ohledně zamýšlené míry rozšíření dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení k předběžnému závěru, že se na základě dostupných údajů zdá být dosažení míry rozšíření alespoň [...] % podle „minimálního scénáře“ společnosti GNA optimistické. Kromě toho se zdá, že je cíl rozšíření do [...] % všech domácností po [...] měsících velice ambiciózní a že tohoto procenta bude možné dosáhnout pouze pomocí rozsáhlé strategie lákavé „sazby za rozšíření“, v důsledku které stávající zákazníci jiných podniků přestoupí k síti společnosti GNA. |
| --- | --- |

(67)

Ohledně zamýšlené míry rozšíření dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení k předběžnému závěru, že se na základě dostupných údajů zdá být dosažení míry rozšíření alespoň [...] % podle „minimálního scénáře“ společnosti GNA optimistické. Kromě toho se zdá, že je cíl rozšíření do [...] % všech domácností po [...] měsících velice ambiciózní a že tohoto procenta bude možné dosáhnout pouze pomocí rozsáhlé strategie lákavé „sazby za rozšíření“, v důsledku které stávající zákazníci jiných podniků přestoupí k síti společnosti GNA.

| (68) | Nizozemské úřady uvádějí, že se v Nizozemsku již realizovalo několik velmi úspěšných projektů s optickými vlákny s vysokým rozšířením optických sítí. Podle nich činilo například rozšíření optických sítí v Nuenenu nebo Hillegomu po jednom roce více než 80 %. Dále se domnívají, že stávající procenta rozšíření širokopásmového přístupu nejsou v tomto případě relevantní: služby, které jsou nabízeny prostřednictvím optických sítí, je zapotřebí posuzovat jako nový trh vedle širokopásmových služeb nabízených nyní stávajícími operátory. Stávající procenta rozšíření širokopásmového přístupu se proto nemohou používat jako měřítko. Kromě toho se podle úřadů objevuje celá řada nových služeb a aplikací (50), pro které je nutné rychlé, symetrické spojení, jehož je možné dosáhnout výlučně prostřednictvím sítě FttH. O tyto argumenty nizozemské úřady opírají svůj názor, že míru rozšíření přibližně [...] % v [...] v daných částech Amsterdamu, kde se tato síť realizuje, je možné považovat nejen za realistický, ale i konzervativní cíl. |
| --- | --- |

(68)

Nizozemské úřady uvádějí, že se v Nizozemsku již realizovalo několik velmi úspěšných projektů s optickými vlákny s vysokým rozšířením optických sítí. Podle nich činilo například rozšíření optických sítí v Nuenenu nebo Hillegomu po jednom roce více než 80 %. Dále se domnívají, že stávající procenta rozšíření širokopásmového přístupu nejsou v tomto případě relevantní: služby, které jsou nabízeny prostřednictvím optických sítí, je zapotřebí posuzovat jako nový trh vedle širokopásmových služeb nabízených nyní stávajícími operátory. Stávající procenta rozšíření širokopásmového přístupu se proto nemohou používat jako měřítko. Kromě toho se podle úřadů objevuje celá řada nových služeb a aplikací (50), pro které je nutné rychlé, symetrické spojení, jehož je možné dosáhnout výlučně prostřednictvím sítě FttH. O tyto argumenty nizozemské úřady opírají svůj názor, že míru rozšíření přibližně [...] % v [...] v daných částech Amsterdamu, kde se tato síť realizuje, je možné považovat nejen za realistický, ale i konzervativní cíl.

| (69) | Ohledně velkoobchodních sazeb, které společnost GNA účtuje velkoobchodním operátorům, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení poznamenává, že odborníci sice udávají, že optické sítě vykazují nižší provozní náklady než stávající měděné a kabelové sítě, ale že velkoobchodní sazby společnosti GNA jsou přece jen výrazně nižší než sazby, které vyplývají z tržních údajů. |
| --- | --- |

(69)

Ohledně velkoobchodních sazeb, které společnost GNA účtuje velkoobchodním operátorům, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení poznamenává, že odborníci sice udávají, že optické sítě vykazují nižší provozní náklady než stávající měděné a kabelové sítě, ale že velkoobchodní sazby společnosti GNA jsou přece jen výrazně nižší než sazby, které vyplývají z tržních údajů.

| (70) | Nizozemské úřady poznamenávají, že optické sítě vykazují nižší provozní náklady a mají delší ekonomickou životnost než stávající sítě. Z toho důvodu jsou možné nižší velkoobchodní sazby, než jak by mohlo vyplývat z údajů o stávajících sítích. Tato nákladová výhoda nabízí dostatek prostoru pro relativně nízké velkoobchodní sazby v porovnání se sazbami, za které jsou nabízeny stávající měděné sítě. |
| --- | --- |

(70)

Nizozemské úřady poznamenávají, že optické sítě vykazují nižší provozní náklady a mají delší ekonomickou životnost než stávající sítě. Z toho důvodu jsou možné nižší velkoobchodní sazby, než jak by mohlo vyplývat z údajů o stávajících sítích. Tato nákladová výhoda nabízí dostatek prostoru pro relativně nízké velkoobchodní sazby v porovnání se sazbami, za které jsou nabízeny stávající měděné sítě.

| (71) | V souvislosti se spolehlivostí odhadovaných investičních nákladů došla Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení k závěru, že referenční ukazatele naznačují, že kapitálové výdaje odhadované společností GNA na jedno připojení jsou nižší, než by vyplývalo z informací o tržních údajích z dalších zdrojů. |
| --- | --- |

(71)

V souvislosti se spolehlivostí odhadovaných investičních nákladů došla Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení k závěru, že referenční ukazatele naznačují, že kapitálové výdaje odhadované společností GNA na jedno připojení jsou nižší, než by vyplývalo z informací o tržních údajích z dalších zdrojů.

| (72) | Podle nizozemských úřadů podporuje dosažitelnost odhadovaných investičních nákladů topologie a znaky dané geografické oblasti, ve které se má síť budovat: v dotyčných městských částech Amsterdamu je vysoká hustota obyvatelstva a je tu rovněž mnoho nových nebo renovovaných bytových domů, čímž se náklady na vybudování sítě rozpočítané na jednotlivé domácnosti sníží. |
| --- | --- |

(72)

Podle nizozemských úřadů podporuje dosažitelnost odhadovaných investičních nákladů topologie a znaky dané geografické oblasti, ve které se má síť budovat: v dotyčných městských částech Amsterdamu je vysoká hustota obyvatelstva a je tu rovněž mnoho nových nebo renovovaných bytových domů, čímž se náklady na vybudování sítě rozpočítané na jednotlivé domácnosti sníží.

| (73) | Pokud se týká výpočtu zůstatkové hodnoty sítě, nizozemské úřady prohlašují, že odhad uvedený v obchodním plánu společnosti GNA je realistický, protože ekonomická životnost optických sítí může dosahovat 30 let, nebo dokonce i více. Během této doby nebude na rozdíl od stávajících měděných nebo kabelových sítí zapotřebí vynakládat žádné další velké investiční náklady nebo náklady na údržbu. Úřady dále uvádějí, že jakmile bude jednou síť vybudována, získá významnou „strategickou hodnotu“ v důsledku „znaků přirozeného monopolu optické přístupové sítě“, z čehož bude mít společnost GNA užitek díky zásadě „first mover advantage“. |
| --- | --- |

(73)

Pokud se týká výpočtu zůstatkové hodnoty sítě, nizozemské úřady prohlašují, že odhad uvedený v obchodním plánu společnosti GNA je realistický, protože ekonomická životnost optických sítí může dosahovat 30 let, nebo dokonce i více. Během této doby nebude na rozdíl od stávajících měděných nebo kabelových sítí zapotřebí vynakládat žádné další velké investiční náklady nebo náklady na údržbu. Úřady dále uvádějí, že jakmile bude jednou síť vybudována, získá významnou „strategickou hodnotu“ v důsledku „znaků přirozeného monopolu optické přístupové sítě“, z čehož bude mít společnost GNA užitek díky zásadě „first mover advantage“.

| (74) | Nizozemské úřady dále uvedly připomínky týkající se předběžného závěru Komise, že všechny předpoklady, na kterých je daný obchodní plán založen, se zdají být optimistické a že úspěch projektu, pokud by byť jen jednoho z cílů (jako například míry rozšíření) nebylo dosaženo, bude ohrožen. |
| --- | --- |

(74)

Nizozemské úřady dále uvedly připomínky týkající se předběžného závěru Komise, že všechny předpoklady, na kterých je daný obchodní plán založen, se zdají být optimistické a že úspěch projektu, pokud by byť jen jednoho z cílů (jako například míry rozšíření) nebylo dosaženo, bude ohrožen.

| (75) | Dosažitelnost předpokladů se na zadání nizozemských úřadů zkoumala a byla potvrzena ve zprávě společnosti Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft (51). V této zprávě se posuzovala dosažitelnost plánované míry rozšíření. Na základě průzkumu srovnatelných projektů v Evropě i mimo Evropu a zejména v Nizozemsku, ve kterých se vždy odhadovala budoucí tržní poptávka po symetrických sítích s velkou šířkou pásma (například optických sítí), bylo v předložené zprávě uvedeno, že je možné označit plánované údaje o míře rozšíření od společnosti GNA za konzervativní odhad. Zpráva dále uvádí, že poptávka po optických sítích v důsledku narůstající tržní poptávky po službách, které je možné nabízet pouze prostřednictvím optických sítí, a vzhledem k charakteru otevřené infrastruktury podporující konkurenci, poroste možná ještě rychleji a dosáhne ještě vyšší úrovně, než se předvídalo před několika lety. |
| --- | --- |

(75)

Dosažitelnost předpokladů se na zadání nizozemských úřadů zkoumala a byla potvrzena ve zprávě společnosti Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft (51). V této zprávě se posuzovala dosažitelnost plánované míry rozšíření. Na základě průzkumu srovnatelných projektů v Evropě i mimo Evropu a zejména v Nizozemsku, ve kterých se vždy odhadovala budoucí tržní poptávka po symetrických sítích s velkou šířkou pásma (například optických sítí), bylo v předložené zprávě uvedeno, že je možné označit plánované údaje o míře rozšíření od společnosti GNA za konzervativní odhad. Zpráva dále uvádí, že poptávka po optických sítích v důsledku narůstající tržní poptávky po službách, které je možné nabízet pouze prostřednictvím optických sítí, a vzhledem k charakteru otevřené infrastruktury podporující konkurenci, poroste možná ještě rychleji a dosáhne ještě vyšší úrovně, než se předvídalo před několika lety.

| (76) | Nejvýznamnějším závěrem uvedené studie, se kterým se nizozemské úřady ztotožňují, je, že investice města Amsterdam je z obchodního hlediska životaschopná, a je tedy rovněž v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(76)

Nejvýznamnějším závěrem uvedené studie, se kterým se nizozemské úřady ztotožňují, je, že investice města Amsterdam je z obchodního hlediska životaschopná, a je tedy rovněž v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

V.2   Připomínky související s připomínkami zúčastněných stran

| (77) | Nizozemské úřady nejdříve zopakovaly své stanovisko, že pochybnosti Komise o „současnosti“ a „stejných podmínkách“ investic, které vyvstaly v důsledku předinvestice města Amsterdam, byly dostatečně odstraněny tím, že společnost GNA tyto „zálohové“ platby splatila. Dále se domnívají, že obchodní plán společnosti GNA je proveditelný a realistický, a že investice města Amsterdam do projektu GNA proto zcela odpovídá zásadě investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(77)

Nizozemské úřady nejdříve zopakovaly své stanovisko, že pochybnosti Komise o „současnosti“ a „stejných podmínkách“ investic, které vyvstaly v důsledku předinvestice města Amsterdam, byly dostatečně odstraněny tím, že společnost GNA tyto „zálohové“ platby splatila. Dále se domnívají, že obchodní plán společnosti GNA je proveditelný a realistický, a že investice města Amsterdam do projektu GNA proto zcela odpovídá zásadě investora v tržním hospodářství.

| (78) | Za druhé nizozemské úřady znovu zdůrazňují, že podle nich se v souladu s platnou judikaturou (52) a rozhodnutími Komise (53) významná účast soukromých investorů v projektu realizovaná za shodných podmínek jako účast veřejnoprávního investora musí považovat za „přesvědčivý důkaz“, že zásada investora v tržním hospodářství byla splněna, a že se zde tedy nejedná o státní podporu. |
| --- | --- |

(78)

Za druhé nizozemské úřady znovu zdůrazňují, že podle nich se v souladu s platnou judikaturou (52) a rozhodnutími Komise (53) významná účast soukromých investorů v projektu realizovaná za shodných podmínek jako účast veřejnoprávního investora musí považovat za „přesvědčivý důkaz“, že zásada investora v tržním hospodářství byla splněna, a že se zde tedy nejedná o státní podporu.

| (79) | Nizozemské úřady s odkazem na nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (54) uvádějí, že pokud by nebylo příslušnou podporou přímo postiženo konkurenční postavení dané společnosti, není možné takovou společnost považovat za zúčastněnou stranu. Z tohoto důvodu se nizozemské úřady obracejí na Komisi, aby se připomínkami společností ONO, France Telecom (55) a COM HEM nezabývala, protože tyto společnosti aktivně nepůsobí na nizozemském, a zejména amsterdamském trhu širokopásmového připojení. |
| --- | --- |

(79)

Nizozemské úřady s odkazem na nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (54) uvádějí, že pokud by nebylo příslušnou podporou přímo postiženo konkurenční postavení dané společnosti, není možné takovou společnost považovat za zúčastněnou stranu. Z tohoto důvodu se nizozemské úřady obracejí na Komisi, aby se připomínkami společností ONO, France Telecom (55) a COM HEM nezabývala, protože tyto společnosti aktivně nepůsobí na nizozemském, a zejména amsterdamském trhu širokopásmového připojení.

| (80) | Nizozemské úřady jsou toho názoru, že všechny strany, které v této věci podaly své připomínky, nevzaly v úvahu skutečnost, že už jen pouhý fakt, že se na této investici podílejí rovněž soukromé subjekty, postačuje k závěru, že je tato investice v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Dále poukazují na to, že podle relevantní judikatury Soudního dvora není vzhledem k účasti těchto soukromých investorů analýza obchodního plánu potřebná. |
| --- | --- |

(80)

Nizozemské úřady jsou toho názoru, že všechny strany, které v této věci podaly své připomínky, nevzaly v úvahu skutečnost, že už jen pouhý fakt, že se na této investici podílejí rovněž soukromé subjekty, postačuje k závěru, že je tato investice v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Dále poukazují na to, že podle relevantní judikatury Soudního dvora není vzhledem k účasti těchto soukromých investorů analýza obchodního plánu potřebná.

| (81) | Pokud se týká tvrzení společnosti UPC, že širokopásmové rozšíření v zónách, ve kterých hodlá působit společnost GNA, již dosahuje 65 %, a že společnost GNA tedy požadované míry rozšíření nebude moci dosáhnout, nizozemské úřady poznamenávají, že dostupný trh je mnohem větší, protože prostřednictvím sítě společnosti GNA se nebudou nabízet jen širokopásmové služby, ale rovněž televizní, telefonické a další nové služby. Pokud jde o procenta vypovězených smluv uvedená společností UPC pro dokreslení nedostatečného zájmu o služby, které se mohou nabízet prostřednictvím sítě společnosti GNA, nizozemské úřady uvádějí, že tyto údaje nejsou relevantní, protože nabízení služeb prostřednictvím této sítě započalo teprve v březnu 2007, a na tomto základě tedy ještě není možné činit žádné závěry (56). |
| --- | --- |

(81)

Pokud se týká tvrzení společnosti UPC, že širokopásmové rozšíření v zónách, ve kterých hodlá působit společnost GNA, již dosahuje 65 %, a že společnost GNA tedy požadované míry rozšíření nebude moci dosáhnout, nizozemské úřady poznamenávají, že dostupný trh je mnohem větší, protože prostřednictvím sítě společnosti GNA se nebudou nabízet jen širokopásmové služby, ale rovněž televizní, telefonické a další nové služby. Pokud jde o procenta vypovězených smluv uvedená společností UPC pro dokreslení nedostatečného zájmu o služby, které se mohou nabízet prostřednictvím sítě společnosti GNA, nizozemské úřady uvádějí, že tyto údaje nejsou relevantní, protože nabízení služeb prostřednictvím této sítě započalo teprve v březnu 2007, a na tomto základě tedy ještě není možné činit žádné závěry (56).

| (82) | Z důvodů vysvětlených v 79. bodě odůvodnění nizozemské úřady zpochybňují, zda je možné považovat ostatní čtyři společnosti za zúčastněné osoby. Připomínají, že tyto strany podaly pouze obecné připomínky, které nejsou pro posouzení dotyčného opatření relevantní. Nizozemské úřady nepovažují proto za nutné na tyto připomínky reagovat. Stejně tak nekomentují ani připomínky zúčastněných stran ve věci slučitelnosti případné státní podpory obsažené v posuzovaném opatření. Podle úřadů není v tomto případě nutné slučitelnost zkoumat, protože toto opatření žádnou státní podporu nezahrnuje. |
| --- | --- |

(82)

Z důvodů vysvětlených v 79. bodě odůvodnění nizozemské úřady zpochybňují, zda je možné považovat ostatní čtyři společnosti za zúčastněné osoby. Připomínají, že tyto strany podaly pouze obecné připomínky, které nejsou pro posouzení dotyčného opatření relevantní. Nizozemské úřady nepovažují proto za nutné na tyto připomínky reagovat. Stejně tak nekomentují ani připomínky zúčastněných stran ve věci slučitelnosti případné státní podpory obsažené v posuzovaném opatření. Podle úřadů není v tomto případě nutné slučitelnost zkoumat, protože toto opatření žádnou státní podporu nezahrnuje.

VI.   POSOUZENÍ VE VZTAHU K PRAVIDLŮM PRO STÁTNÍ PODPORU

| (83) | Komise zkoumala, zda je možné toto opatření považovat za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, kde je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“. Z toho vyplývá, že podporu je možné označit za státní podporu jen tehdy, pokud jsou splněny všechny následující podmínky: 1) podpora musí být vynaložena ze státních peněz a může se státu přičítat; 2) musí společnosti poskytnout ekonomickou výhodu; 3) tato výhoda musí být selektivní a musí narušovat hospodářskou soutěž nebo takové narušení musí hrozit a 4) toto opatření musí nepříznivě ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(83)

Komise zkoumala, zda je možné toto opatření považovat za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, kde je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“. Z toho vyplývá, že podporu je možné označit za státní podporu jen tehdy, pokud jsou splněny všechny následující podmínky: 1) podpora musí být vynaložena ze státních peněz a může se státu přičítat; 2) musí společnosti poskytnout ekonomickou výhodu; 3) tato výhoda musí být selektivní a musí narušovat hospodářskou soutěž nebo takové narušení musí hrozit a 4) toto opatření musí nepříznivě ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

| (84) | Při posouzení opatření se musí brát v úvahu tržní podmínky: odvětví elektronické komunikace se v Evropě před několika lety zcela liberalizovalo. Zejména u investic do širokopásmových sítí v takzvaných „černých oblastech“, kde jsou různé širokopásmové služby nabízeny prostřednictvím alespoň dvou konkurujících si infrastrukturních sítí (například telefonní sítě a sítě kabelové televize) (57), se iniciativy chopily obvykle soukromé společnosti. Přístup Komise je v této věci takový, že projekty v těchto oblastech, se kterými jsou spojeny veřejné prostředky, posuzuje z důvodu narušování hospodářské soutěže a vlivu na aktivity soukromých účastníků trhu přísněji (58). |
| --- | --- |

(84)

Při posouzení opatření se musí brát v úvahu tržní podmínky: odvětví elektronické komunikace se v Evropě před několika lety zcela liberalizovalo. Zejména u investic do širokopásmových sítí v takzvaných „černých oblastech“, kde jsou různé širokopásmové služby nabízeny prostřednictvím alespoň dvou konkurujících si infrastrukturních sítí (například telefonní sítě a sítě kabelové televize) (57), se iniciativy chopily obvykle soukromé společnosti. Přístup Komise je v této věci takový, že projekty v těchto oblastech, se kterými jsou spojeny veřejné prostředky, posuzuje z důvodu narušování hospodářské soutěže a vlivu na aktivity soukromých účastníků trhu přísněji (58).

VI.1   Státní prostředky

| (85) | Za prvé se musí posoudit, zda je toto opatření přímo či nepřímo hrazeno ze státních prostředků a je možné ho přičítat státu (59). |
| --- | --- |

(85)

Za prvé se musí posoudit, zda je toto opatření přímo či nepřímo hrazeno ze státních prostředků a je možné ho přičítat státu (59).

| (86) | V posuzované věci investuje město Amsterdam 6 milionů EUR do společného podniku GNA. Vzhledem k tomu, že město je nutné považovat za součást veřejné správy, musí být tato investice označena jako státní prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (60). Nizozemské úřady přítomnost státních prostředků nezpochybnily. |
| --- | --- |

(86)

V posuzované věci investuje město Amsterdam 6 milionů EUR do společného podniku GNA. Vzhledem k tomu, že město je nutné považovat za součást veřejné správy, musí být tato investice označena jako státní prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (60). Nizozemské úřady přítomnost státních prostředků nezpochybnily.

VI.2   Výhoda

VI.2.1   Zásada investora v tržním hospodářství

| (87) | Aby bylo možné stanovit, zda jde v případě finanční investice státu do nějaké společnosti o výhodu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, uplatňuje Komise zásadu investora v tržním hospodářství v souladu s příslušným rozsudkem Soudního dvora. Podle této zásady nepředstavuje transakce státní podporu, pokud se dané opatření uskuteční současně se soukromými investicemi a za podmínek, které by byly přijatelné pro investora, který působí za obvyklých tržních podmínek (61). |
| --- | --- |

(87)

Aby bylo možné stanovit, zda jde v případě finanční investice státu do nějaké společnosti o výhodu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, uplatňuje Komise zásadu investora v tržním hospodářství v souladu s příslušným rozsudkem Soudního dvora. Podle této zásady nepředstavuje transakce státní podporu, pokud se dané opatření uskuteční současně se soukromými investicemi a za podmínek, které by byly přijatelné pro investora, který působí za obvyklých tržních podmínek (61).

| (88) | Podle ustálené judikatury je možné, aby kapitál poskytnutý, ať již přímo či nepřímo, státem společnosti za podmínek odpovídajících obvyklým tržním podmínkám nebyl považován za státní podporu. Pokud ale kapitálový vklad veřejného investora postrádá i v dlouhodobém horizontu jakýkoliv výhled na výnosnost, pak musí být označen za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (62). |
| --- | --- |

(88)

Podle ustálené judikatury je možné, aby kapitál poskytnutý, ať již přímo či nepřímo, státem společnosti za podmínek odpovídajících obvyklým tržním podmínkám nebyl považován za státní podporu. Pokud ale kapitálový vklad veřejného investora postrádá i v dlouhodobém horizontu jakýkoliv výhled na výnosnost, pak musí být označen za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (62).

| (89) | To znamená, že kapitálový vklad z veřejných prostředků musí projít testem investora v tržním hospodářství a nepředstavovat státní podporu za předpokladu, že byl kromě jiného uskutečněn současně jako významný kapitálový příspěvek soukromého investora za stejných podmínek (test „současnosti“) (63). |
| --- | --- |

(89)

To znamená, že kapitálový vklad z veřejných prostředků musí projít testem investora v tržním hospodářství a nepředstavovat státní podporu za předpokladu, že byl kromě jiného uskutečněn současně jako významný kapitálový příspěvek soukromého investora za stejných podmínek (test „současnosti“) (63).

| (90) | V posuzovaném případě byla investice města Amsterdam provedena společně s kapitálovým vkladem dvou soukromých investorů, společností ING RE a Reggefiber. Komise proto nejdříve posoudí, zda investice města splňuje test soukromého investora v tržním hospodářství tím, že byla provedena současně s rozsáhlou soukromou investicí. K tomu Komise používá následující kritéria: |
| --- | --- |

(90)

V posuzovaném případě byla investice města Amsterdam provedena společně s kapitálovým vkladem dvou soukromých investorů, společností ING RE a Reggefiber. Komise proto nejdříve posoudí, zda investice města splňuje test soukromého investora v tržním hospodářství tím, že byla provedena současně s rozsáhlou soukromou investicí. K tomu Komise používá následující kritéria:

| (91) | Za prvé se musí stanovit, zda jsou tito investoři tržními investory a zda investice těchto soukromých investorů mají reálný ekonomický dopad. Tento dopad se musí vyhodnotit v absolutním vyjádření (značná část z celkové investice), jakož i v poměru k platební schopnosti dotyčného soukromého investora. |
| --- | --- |

(91)

Za prvé se musí stanovit, zda jsou tito investoři tržními investory a zda investice těchto soukromých investorů mají reálný ekonomický dopad. Tento dopad se musí vyhodnotit v absolutním vyjádření (značná část z celkové investice), jakož i v poměru k platební schopnosti dotyčného soukromého investora.

| (92) | Za druhé se musí prošetřit, zda všechny dotyčné strany učinily investici ve stejnou dobu („současnost“). |
| --- | --- |

(92)

Za druhé se musí prošetřit, zda všechny dotyčné strany učinily investici ve stejnou dobu („současnost“).

| (93) | Za třetí se musí zjistit, zda jsou investiční podmínky pro všechny akcionáře stejné. |
| --- | --- |

(93)

Za třetí se musí zjistit, zda jsou investiční podmínky pro všechny akcionáře stejné.

| (94) | Za čtvrté je možné, pokud stát, ostatní investoři nebo zvýhodněné subjekty mimo tuto investici mají ještě jinak upravené vztahy (například v podobě nějaké přílohy, ve které je smluveno poskytnutí státní záruky), že vyvstane pochybnost, zda je v takovém případě naplněna rovnost investičních podmínek (64). |
| --- | --- |

(94)

Za čtvrté je možné, pokud stát, ostatní investoři nebo zvýhodněné subjekty mimo tuto investici mají ještě jinak upravené vztahy (například v podobě nějaké přílohy, ve které je smluveno poskytnutí státní záruky), že vyvstane pochybnost, zda je v takovém případě naplněna rovnost investičních podmínek (64).

| (95) | Z tohoto důvodu prošetří Komise pro větší průkaznost rovněž obchodní plán společnosti GNA, zejména s ohledem na tvrzení stěžovatele společnosti Liberty Global/UPC a dalších zúčastněných stran, že pro síť společnosti GNA neexistuje žádný proveditelný obchodní případ. |
| --- | --- |

(95)

Z tohoto důvodu prošetří Komise pro větší průkaznost rovněž obchodní plán společnosti GNA, zejména s ohledem na tvrzení stěžovatele společnosti Liberty Global/UPC a dalších zúčastněných stran, že pro síť společnosti GNA neexistuje žádný proveditelný obchodní případ.

VI.2.2   Posouzení opatření ve vztahu k zásadě investora v tržním hospodářství

VI.2.2.1   Významná účast soukromých investorů

| (96) | Jak Komise připustila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení (65), je možné považovat jak společnost ING RE, tak i společnost Reggefiber bez jakýchkoliv pochybností za „soukromého investora“ (66). Kromě toho jsou obchodní zájmy obou společností v souladu s projektem realizovaným společností GNA: společnost ING RE investuje do nemovitostí a infrastruktury a společnost Reggefiber se podílí na několika projektech optických sítí v Nizozemsku. Komise dále poznamenává, že dva soukromí investoři mohou přinést různé odborné znalosti, které mohou přispět k úspěchu tohoto projektu. |
| --- | --- |

(96)

Jak Komise připustila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení (65), je možné považovat jak společnost ING RE, tak i společnost Reggefiber bez jakýchkoliv pochybností za „soukromého investora“ (66). Kromě toho jsou obchodní zájmy obou společností v souladu s projektem realizovaným společností GNA: společnost ING RE investuje do nemovitostí a infrastruktury a společnost Reggefiber se podílí na několika projektech optických sítí v Nizozemsku. Komise dále poznamenává, že dva soukromí investoři mohou přinést různé odborné znalosti, které mohou přispět k úspěchu tohoto projektu.

| (97) | V absolutním vyjádření investují tyto společnosti značnou částku (každá z nich 3 miliony EUR) do společného podniku GNA. Přestože investice ve výši 3 miliony EUR je z hlediska platební schopnosti jak společnosti ING RE, tak i společnosti Reggefiber poměrně malou investicí, je tato částka jistě významná vzhledem k celkové kapitalizaci společnosti GNA a kapitálovému vkladu města Amsterdam. |
| --- | --- |

(97)

V absolutním vyjádření investují tyto společnosti značnou částku (každá z nich 3 miliony EUR) do společného podniku GNA. Přestože investice ve výši 3 miliony EUR je z hlediska platební schopnosti jak společnosti ING RE, tak i společnosti Reggefiber poměrně malou investicí, je tato částka jistě významná vzhledem k celkové kapitalizaci společnosti GNA a kapitálovému vkladu města Amsterdam.

| (98) | Oba soukromí investoři vlastní společně jednu třetinu z celkového podílového kapitálu. V posuzovaném projektu představuje jejich účast značnou část z celkové investice, přestože tyto dvě společnosti nemají nad společností GNA úplnou kontrolu. Proto Komise považuje jak společnost ING RE, tak i společnost Reggefiber za nejvýznamnější akcionáře společnosti GNA. Největší z menšinových akcionářů (město Amsterdam) vlastní totiž 33 % majetku společnosti GNA. Objem podílů jak společnosti ING RE, tak i společnosti Reggefiber představuje polovinu objemu největšího z menšinových akcionářů; společně vlastní stejný objem podílů jako město. Ostatní akcionáři, tedy pět společností působících v oblasti sociálního bydlení, mají každý méně podílů než společnosti ING RE a Reggefiber. Z toho vyplývá, že v rámci společnosti GNA není žádný akcionář, který by tuto společnost ovládal většinově. Kromě toho mohou tito dva soukromí investoři každý samostatně, tím spíše pak společně, mít rozhodující význam k získání většiny, která může společnost GNA ovládat (67). |
| --- | --- |

(98)

Oba soukromí investoři vlastní společně jednu třetinu z celkového podílového kapitálu. V posuzovaném projektu představuje jejich účast značnou část z celkové investice, přestože tyto dvě společnosti nemají nad společností GNA úplnou kontrolu. Proto Komise považuje jak společnost ING RE, tak i společnost Reggefiber za nejvýznamnější akcionáře společnosti GNA. Největší z menšinových akcionářů (město Amsterdam) vlastní totiž 33 % majetku společnosti GNA. Objem podílů jak společnosti ING RE, tak i společnosti Reggefiber představuje polovinu objemu největšího z menšinových akcionářů; společně vlastní stejný objem podílů jako město. Ostatní akcionáři, tedy pět společností působících v oblasti sociálního bydlení, mají každý méně podílů než společnosti ING RE a Reggefiber. Z toho vyplývá, že v rámci společnosti GNA není žádný akcionář, který by tuto společnost ovládal většinově. Kromě toho mohou tito dva soukromí investoři každý samostatně, tím spíše pak společně, mít rozhodující význam k získání většiny, která může společnost GNA ovládat (67).

| (99) | Komise dále poznamenává, že podle nizozemské právní úpravy pro obchodní společnosti postačuje jedna třetina podílů k vytvoření menšiny potřebné k zablokování důležitých rozhodnutí v rámci společnosti GNA. Tito dva soukromí investoři tedy mohou společně vytvořit menšinu potřebnou k takovému zablokování. |
| --- | --- |

(99)

Komise dále poznamenává, že podle nizozemské právní úpravy pro obchodní společnosti postačuje jedna třetina podílů k vytvoření menšiny potřebné k zablokování důležitých rozhodnutí v rámci společnosti GNA. Tito dva soukromí investoři tedy mohou společně vytvořit menšinu potřebnou k takovému zablokování.

| (100) | Stručně řečeno, jak společnost ING RE, tak i společnost Reggefiber jsou tržními investory a jejich investice mají v rámci struktury akcionářů společnosti GNA reálný ekonomický dopad, a to v absolutním vyjádření i v relativním významu. |
| --- | --- |

(100)

Stručně řečeno, jak společnost ING RE, tak i společnost Reggefiber jsou tržními investory a jejich investice mají v rámci struktury akcionářů společnosti GNA reálný ekonomický dopad, a to v absolutním vyjádření i v relativním významu.

VI.2.2.2   Současnost

| (101) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení (68) uznala, že město z formálního hlediska investovalo do společnosti GNA současně se soukromými investory, ale prohlásila, že o skutečné současnosti investic všech akcionářů GNA ještě pochybuje, protože město projevilo iniciativu a vynaložilo investice ještě předtím, než byla uzavřena konečná smlouva se všemi ostatními investory. |
| --- | --- |

(101)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení (68) uznala, že město z formálního hlediska investovalo do společnosti GNA současně se soukromými investory, ale prohlásila, že o skutečné současnosti investic všech akcionářů GNA ještě pochybuje, protože město projevilo iniciativu a vynaložilo investice ještě předtím, než byla uzavřena konečná smlouva se všemi ostatními investory.

| (102) | Komise poukázala na to, že město na přípravu tohoto projektu nechalo v letech 2003 a 2004 vypracovat různé studie. Město kromě toho ovšem podniklo také kroky, které, jak se zdá, jdou dále, než byla pouhá příprava. Navzdory skutečnosti, že žádný ze soukromých investorů ještě neposkytl jistý příslib, přikročilo město ke zveřejnění a organizování výběrového řízení, a vyjednávalo dokonce o smlouvách na budování a provoz dané sítě. Kromě toho město financovalo určité výkopové práce a nakoupilo softwarové programy pro položení této sítě. |
| --- | --- |

(102)

Komise poukázala na to, že město na přípravu tohoto projektu nechalo v letech 2003 a 2004 vypracovat různé studie. Město kromě toho ovšem podniklo také kroky, které, jak se zdá, jdou dále, než byla pouhá příprava. Navzdory skutečnosti, že žádný ze soukromých investorů ještě neposkytl jistý příslib, přikročilo město ke zveřejnění a organizování výběrového řízení, a vyjednávalo dokonce o smlouvách na budování a provoz dané sítě. Kromě toho město financovalo určité výkopové práce a nakoupilo softwarové programy pro položení této sítě.

| (103) | Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení poskytly nizozemské úřady podrobnější informace (ověřené společností Deloitte) o předinvesticích a jejich splácení. Podle auditorské zprávy společnosti Deloitte obnášely celkové, předem investované prostředky akcionářů společnosti GNA [...] EUR z celkové hodnoty předinvestic ve výši [...] EUR. Zbývající částka [...] EUR byla zpočátku financována pouze městem (69). |
| --- | --- |

(103)

Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení poskytly nizozemské úřady podrobnější informace (ověřené společností Deloitte) o předinvesticích a jejich splácení. Podle auditorské zprávy společnosti Deloitte obnášely celkové, předem investované prostředky akcionářů společnosti GNA [...] EUR z celkové hodnoty předinvestic ve výši [...] EUR. Zbývající částka [...] EUR byla zpočátku financována pouze městem (69).

| (104) | Díky novým údajům, které byly poskytnuty v průběhu formálního vyšetřovacího řízení, mohla Komise konstatovat následující skutečnosti. Za prvé byla značná část aktivit a předinvestic ([...] EUR) explicitně uvedena v „letters of intent“, které budoucí akcionáři společnosti GNA podepsali, a již před samotným založením společnosti byla financována všemi akcionáři v poměru podle jejich účasti, jelikož všechny strany projektu považovaly za nutné přispět na přípravné náklady společnosti GNA rovnocenným dílem. |
| --- | --- |

(104)

Díky novým údajům, které byly poskytnuty v průběhu formálního vyšetřovacího řízení, mohla Komise konstatovat následující skutečnosti. Za prvé byla značná část aktivit a předinvestic ([...] EUR) explicitně uvedena v „letters of intent“, které budoucí akcionáři společnosti GNA podepsali, a již před samotným založením společnosti byla financována všemi akcionáři v poměru podle jejich účasti, jelikož všechny strany projektu považovaly za nutné přispět na přípravné náklady společnosti GNA rovnocenným dílem.

| (105) | Za druhé byly všechny předinvestice (včetně částky [...] EUR, kterou za předinvestice zaplatilo pouze město Amsterdam) obsažené v obchodním plánu, z něhož tyto investice vycházely. Na tom se tedy všichni akcionáři shodli. Všechny strany projektu považovaly tudíž tyto předinvestice za užitečné kroky pro přípravu založení společnosti GNA. Podle nizozemských úřadů se všichni akcionáři dohodli, že část financovanou zpočátku pouze městem splatí společnost GNA. Jinými slovy, obchodní jednání města neuškodilo ostatním investorům ani neovlivnilo jejich jednání. |
| --- | --- |

(105)

Za druhé byly všechny předinvestice (včetně částky [...] EUR, kterou za předinvestice zaplatilo pouze město Amsterdam) obsažené v obchodním plánu, z něhož tyto investice vycházely. Na tom se tedy všichni akcionáři shodli. Všechny strany projektu považovaly tudíž tyto předinvestice za užitečné kroky pro přípravu založení společnosti GNA. Podle nizozemských úřadů se všichni akcionáři dohodli, že část financovanou zpočátku pouze městem splatí společnost GNA. Jinými slovy, obchodní jednání města neuškodilo ostatním investorům ani neovlivnilo jejich jednání.

| (106) | Vzhledem k výše uvedenému je Komise toho názoru, že skutečnost, že město Amsterdam omezenou část předinvestic vynaložilo již před formálním založením společnosti GNA, dodržení zásady investora v tržním hospodářství neohrozila, protože se všichni akcionáři domluvili, že se tyto předinvestice musí městu Amsterdam splatit. |
| --- | --- |

(106)

Vzhledem k výše uvedenému je Komise toho názoru, že skutečnost, že město Amsterdam omezenou část předinvestic vynaložilo již před formálním založením společnosti GNA, dodržení zásady investora v tržním hospodářství neohrozila, protože se všichni akcionáři domluvili, že se tyto předinvestice musí městu Amsterdam splatit.

VI.2.2.3   Podmínky

| (107) | V rozhodnutí o zahájení řízení (70) zpochybnila Komise zpočátku, zda byly podmínky investování pro všechny akcionáře stejné. Komise si zejména položila otázku, zda investice vynaložené městem Amsterdam nemohly případně odstranit nebo snížit část počátečního rizika, které bylo s projektem pro ostatní investující strany spojeno. |
| --- | --- |

(107)

V rozhodnutí o zahájení řízení (70) zpochybnila Komise zpočátku, zda byly podmínky investování pro všechny akcionáře stejné. Komise si zejména položila otázku, zda investice vynaložené městem Amsterdam nemohly případně odstranit nebo snížit část počátečního rizika, které bylo s projektem pro ostatní investující strany spojeno.

| (108) | Tato počáteční pochybnost vyplývala ze skutečnosti, že i když Komise vícekrát žádala o úplný přehled nákladů předinvestic (71) a nizozemské úřady určité informace o dohodách mezi městem Amsterdam, společností GNA a jejími akcionáři poskytly, nebylo možné získat úplný přehled o všech „předfinancujících“ aktivitách města, například o částkách, které město skutečně vynaložilo. |
| --- | --- |

(108)

Tato počáteční pochybnost vyplývala ze skutečnosti, že i když Komise vícekrát žádala o úplný přehled nákladů předinvestic (71) a nizozemské úřady určité informace o dohodách mezi městem Amsterdam, společností GNA a jejími akcionáři poskytly, nebylo možné získat úplný přehled o všech „předfinancujících“ aktivitách města, například o částkách, které město skutečně vynaložilo.

| (109) | Na základě dokumentů, které nizozemské úřady poskytly před zahájením formálního vyšetřovacího řízení, nemohla Komise vypočítat ani ověřit celkovou částku uvedených předinvestic, které odhadovala na přibližně 1,5 milionu EUR. Dále nebylo Komisi zcela jasné, jak byly tyto náklady mezi akcionáře rozděleny a jak byly zaneseny do obchodního plánu společnosti GNA. |
| --- | --- |

(109)

Na základě dokumentů, které nizozemské úřady poskytly před zahájením formálního vyšetřovacího řízení, nemohla Komise vypočítat ani ověřit celkovou částku uvedených předinvestic, které odhadovala na přibližně 1,5 milionu EUR. Dále nebylo Komisi zcela jasné, jak byly tyto náklady mezi akcionáře rozděleny a jak byly zaneseny do obchodního plánu společnosti GNA.

| (110) | Komise se zejména obávala, že předinvestice města, vynaložené částečně bez výslovného souhlasu některých dalších investorů, mohly snížit investiční riziko dalších investorů do společnosti GNA a podnítit v nich jejich připravenost investovat. Informace poskytnuté nizozemskými úřady po zahájení formálního vyšetřovacího řízení počáteční pochybnosti odstranily. |
| --- | --- |

(110)

Komise se zejména obávala, že předinvestice města, vynaložené částečně bez výslovného souhlasu některých dalších investorů, mohly snížit investiční riziko dalších investorů do společnosti GNA a podnítit v nich jejich připravenost investovat. Informace poskytnuté nizozemskými úřady po zahájení formálního vyšetřovacího řízení počáteční pochybnosti odstranily.

| (111) | Za prvé je třeba uvést, že jak z informací poskytnutých nizozemskými úřady o splacení nákladů předinvestic, tak i z auditorské zprávy vyplývá, že celkové předinvestice obnášely [...] EUR a je možné je rozdělit na dvě části: částku [...] EUR, která má být rovnocenně nesena všemi budoucími akcionáři společnosti GNA, jak je uvedeno v „letters of intent“, a částku [...] EUR, kterou má financovat v první instanci výlučně město Amsterdam. Všechny tyto náklady byly řádně přeúčtovány společnosti GNA, včetně úroku (72); při tom nebyly zřejmě opomenuty žádné dodatečné náklady projektu. |
| --- | --- |

(111)

Za prvé je třeba uvést, že jak z informací poskytnutých nizozemskými úřady o splacení nákladů předinvestic, tak i z auditorské zprávy vyplývá, že celkové předinvestice obnášely [...] EUR a je možné je rozdělit na dvě části: částku [...] EUR, která má být rovnocenně nesena všemi budoucími akcionáři společnosti GNA, jak je uvedeno v „letters of intent“, a částku [...] EUR, kterou má financovat v první instanci výlučně město Amsterdam. Všechny tyto náklady byly řádně přeúčtovány společnosti GNA, včetně úroku (72); při tom nebyly zřejmě opomenuty žádné dodatečné náklady projektu.

| (112) | Za druhé byly zároveň všechny náklady související s předinvesticemi od počátku obsaženy v obchodním plánu společnosti GNA a zdá se, že se po podepsání smlouvy o GNA neobjevily žádné další náklady, kterými by se podmínky pro ostatní akcionáře změnily. Odpovídá to rovněž prohlášení, že se všichni akcionáři domluvili, že předinvestice financované městem Amsterdam musí být vráceny. |
| --- | --- |

(112)

Za druhé byly zároveň všechny náklady související s předinvesticemi od počátku obsaženy v obchodním plánu společnosti GNA a zdá se, že se po podepsání smlouvy o GNA neobjevily žádné další náklady, kterými by se podmínky pro ostatní akcionáře změnily. Odpovídá to rovněž prohlášení, že se všichni akcionáři domluvili, že předinvestice financované městem Amsterdam musí být vráceny.

| (113) | Za třetí nemohly tyto aktivity a investice, přestože se město Amsterdam ujalo vedení a předem zaplatilo část projektových nákladů, snížit riziko tohoto projektu pro ostatní akcionáře. Navzdory pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že investice financované v první instanci městem v omezené míře do přípravy sítě a do nákupu softwarových programů, nemohly vzhledem ke své povaze a malému finančnímu významu změnit rizikový profil tohoto projektu. Totéž platí pro předinvestice, jejichž náklady měly být neseny všemi budoucími akcionáři, jak bylo domluveno při podpisu „letters of intent“. Z analýzy obchodního plánu jasně vyplynulo, že obchodní rizika investice do společnosti GNA jsou spojena s úspěšností projektu v budoucích letech, zejména ve smyslu vývoje trhu, a nikoliv s prvními kroky při přípravě tohoto projektu. |
| --- | --- |

(113)

Za třetí nemohly tyto aktivity a investice, přestože se město Amsterdam ujalo vedení a předem zaplatilo část projektových nákladů, snížit riziko tohoto projektu pro ostatní akcionáře. Navzdory pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že investice financované v první instanci městem v omezené míře do přípravy sítě a do nákupu softwarových programů, nemohly vzhledem ke své povaze a malému finančnímu významu změnit rizikový profil tohoto projektu. Totéž platí pro předinvestice, jejichž náklady měly být neseny všemi budoucími akcionáři, jak bylo domluveno při podpisu „letters of intent“. Z analýzy obchodního plánu jasně vyplynulo, že obchodní rizika investice do společnosti GNA jsou spojena s úspěšností projektu v budoucích letech, zejména ve smyslu vývoje trhu, a nikoliv s prvními kroky při přípravě tohoto projektu.

| (114) | Za čtvrté Komise nesouhlasí s argumentem společnosti UPC, že studie proveditelnosti pořízené městem mohly nějakým způsobem snížit riziko pro ostatní akcionáře společnosti GNA, protože se možná teprve potom rozhodli do společnosti GNA investovat. Komise poznamenává, že opatrný tržní investor by obvykle sám s pomocí studie proveditelnosti vyhodnotil strategii a výhled výnosnosti daného investičního projektu (73), aniž by se to považovalo za prostředek ke snížení rizik, která jsou s takovým projektem spojená, pro ostatní investory. Tak jako tak, pokud by se projekt nezdařil, museli by ztráty vyplývající ze špatných podnikových výsledků, nebo v tom nejhorším případě vyplývající z úpadku společnosti GNA, nést společně všichni investoři. |
| --- | --- |

(114)

Za čtvrté Komise nesouhlasí s argumentem společnosti UPC, že studie proveditelnosti pořízené městem mohly nějakým způsobem snížit riziko pro ostatní akcionáře společnosti GNA, protože se možná teprve potom rozhodli do společnosti GNA investovat. Komise poznamenává, že opatrný tržní investor by obvykle sám s pomocí studie proveditelnosti vyhodnotil strategii a výhled výnosnosti daného investičního projektu (73), aniž by se to považovalo za prostředek ke snížení rizik, která jsou s takovým projektem spojená, pro ostatní investory. Tak jako tak, pokud by se projekt nezdařil, museli by ztráty vyplývající ze špatných podnikových výsledků, nebo v tom nejhorším případě vyplývající z úpadku společnosti GNA, nést společně všichni investoři.

| (115) | Na základě výše uvedených důvodů došla Komise k závěru, že všichni akcionáři společnosti GNA investovali za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(115)

Na základě výše uvedených důvodů došla Komise k závěru, že všichni akcionáři společnosti GNA investovali za stejných podmínek.

VI.2.2.4   Ostatní vztahy

| (116) | Společnost UPC poukázala na to, že společnost ING RE se mohla rozhodnout investovat do projektu GNA nikoliv na základě ekonomického uvážení, ale spíše jako součást své marketingové strategie zachovat si s městem Amsterdam dobré vztahy, protože město je podle společnosti UPC pro společnost ING RE důležitým obchodním partnerem. |
| --- | --- |

(116)

Společnost UPC poukázala na to, že společnost ING RE se mohla rozhodnout investovat do projektu GNA nikoliv na základě ekonomického uvážení, ale spíše jako součást své marketingové strategie zachovat si s městem Amsterdam dobré vztahy, protože město je podle společnosti UPC pro společnost ING RE důležitým obchodním partnerem.

| (117) | Je zapotřebí určit, zda zde vedle smlouvy o spolupráci a investiční smlouvy neexistovaly i další smluvní vztahy, které jsou relevantní pro posouzení, zda tato investice splňuje zásadu investora v tržním hospodářství. Rozhodnutí o zahájení řízení (74) odkazuje na skutečnost, že nizozemské úřady poskytly vyjádření, v němž sdělují, že mezi stranami nejsou žádné další vztahy, tím se rozumí žádné další vztahy mimo oznámené smlouvy, které jsou relevantní pro posouzení, zda je tato investice v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(117)

Je zapotřebí určit, zda zde vedle smlouvy o spolupráci a investiční smlouvy neexistovaly i další smluvní vztahy, které jsou relevantní pro posouzení, zda tato investice splňuje zásadu investora v tržním hospodářství. Rozhodnutí o zahájení řízení (74) odkazuje na skutečnost, že nizozemské úřady poskytly vyjádření, v němž sdělují, že mezi stranami nejsou žádné další vztahy, tím se rozumí žádné další vztahy mimo oznámené smlouvy, které jsou relevantní pro posouzení, zda je tato investice v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

| (118) | Vlastní šetření Komise ani informace podané zúčastněnými stranami nepřinesly žádná zjištění, ze kterých by vyplývalo, že prohlášení nizozemských úřadů není správné. |
| --- | --- |

(118)

Vlastní šetření Komise ani informace podané zúčastněnými stranami nepřinesly žádná zjištění, ze kterých by vyplývalo, že prohlášení nizozemských úřadů není správné.

| (119) | Komise proto došla k závěru, že tato investice byla městem Amsterdam vynaložená současně a za srovnatelných podmínek jako značné kapitálové vklady soukromých investorů. |
| --- | --- |

(119)

Komise proto došla k závěru, že tato investice byla městem Amsterdam vynaložená současně a za srovnatelných podmínek jako značné kapitálové vklady soukromých investorů.

| (120) | V důsledku toho je tedy investice města Amsterdamu v souladu se zásadou tržního investora a nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(120)

V důsledku toho je tedy investice města Amsterdamu v souladu se zásadou tržního investora a nepředstavuje státní podporu.

VI.2.2.5   Posouzení obchodního plánu

| (121) | Kromě toho Komise dále posuzovala obchodní plán společnosti GNA, zejména vzhledem k pochybnostem vyjádřeným v jejím rozhodnutí o zahájení řízení a tvrzením zúčastněných stran – společností Liberty Global/UPC, ONO, FT, COM HEM a jedné anonymní strany (75). |
| --- | --- |

(121)

Kromě toho Komise dále posuzovala obchodní plán společnosti GNA, zejména vzhledem k pochybnostem vyjádřeným v jejím rozhodnutí o zahájení řízení a tvrzením zúčastněných stran – společností Liberty Global/UPC, ONO, FT, COM HEM a jedné anonymní strany (75).

| (122) | V rozhodnutí o zahájení řízení (76) zaujala Komise po první analýze obchodního plánu společnosti GNA a s ohledem na kritické připomínky společnosti UPC v této věci stanovisko, že se nejen plánované ukazatele výkonu, ale také všechny předpoklady, na nichž byl obchodní plán postaven, zdají být optimistické. Komise byla mimoto toho názoru, že pokud by se nepodařilo dosáhnout požadovaných výsledků, například míry rozšíření, mělo by to veliký dopad na úspěšnost celého projektu, natož pak pokud by se některá z výchozích hypotéz odchýlila od zamýšlených úrovní. |
| --- | --- |

(122)

V rozhodnutí o zahájení řízení (76) zaujala Komise po první analýze obchodního plánu společnosti GNA a s ohledem na kritické připomínky společnosti UPC v této věci stanovisko, že se nejen plánované ukazatele výkonu, ale také všechny předpoklady, na nichž byl obchodní plán postaven, zdají být optimistické. Komise byla mimoto toho názoru, že pokud by se nepodařilo dosáhnout požadovaných výsledků, například míry rozšíření, mělo by to veliký dopad na úspěšnost celého projektu, natož pak pokud by se některá z výchozích hypotéz odchýlila od zamýšlených úrovní.

| (123) | Komise obdržela připomínky k analýze obchodního plánu ze svého rozhodnutí o zahájení řízení jak od nizozemských úřadů, tak od společnosti UPC, a mohla tedy provést podrobnější šetření. |
| --- | --- |

(123)

Komise obdržela připomínky k analýze obchodního plánu ze svého rozhodnutí o zahájení řízení jak od nizozemských úřadů, tak od společnosti UPC, a mohla tedy provést podrobnější šetření.

| (124) | Komise poukazuje na to, že obchodní plán společnosti GNA se týká teprve nedávno založené společnosti bez podnikové minulosti, která působí v novém, inovativním podnikovém segmentu, a sice nabízení technologie FttH na základě „třívrstvého modelu“, kde se pasivní a aktivní infrastruktura provozuje a spravuje samostatně, s otevřeným a nediskriminujícím přístupem všech maloobchodních operátorů, jak je popsáno v 21. až 30. bodě odůvodnění. V takovém případě se posouzení obchodního plánu teprve nedávno založené společnosti nezbytně a nevyhnutelně opírá o tržní prognózy a hypotézy ohledně pravděpodobného vývoje poptávky po službách FttH a jejich nabídky. |
| --- | --- |

(124)

Komise poukazuje na to, že obchodní plán společnosti GNA se týká teprve nedávno založené společnosti bez podnikové minulosti, která působí v novém, inovativním podnikovém segmentu, a sice nabízení technologie FttH na základě „třívrstvého modelu“, kde se pasivní a aktivní infrastruktura provozuje a spravuje samostatně, s otevřeným a nediskriminujícím přístupem všech maloobchodních operátorů, jak je popsáno v 21. až 30. bodě odůvodnění. V takovém případě se posouzení obchodního plánu teprve nedávno založené společnosti nezbytně a nevyhnutelně opírá o tržní prognózy a hypotézy ohledně pravděpodobného vývoje poptávky po službách FttH a jejich nabídky.

| (125) | Komise poznamenává, že metodiku obchodního plánu ověřila a schválila nezávislá poradenská společnost PricewaterhouseCoopers (77). Po první analýze první verze obchodního plánu společnosti GNA navrhla společnost PricewaterhouseCoopers několik změn za účelem odstranění určitých nekonzistentností. Tyto návrhy byly v upravené verzi obchodního plánu společnosti GNA zohledněny. Po těchto změnách prohlásila společnost PricewaterhouseCoopers, že model neobsahuje žádné problémy související s technickou nebo ekonomickou integritou, a obchodní plán byl posléze předložen Komisi. |
| --- | --- |

(125)

Komise poznamenává, že metodiku obchodního plánu ověřila a schválila nezávislá poradenská společnost PricewaterhouseCoopers (77). Po první analýze první verze obchodního plánu společnosti GNA navrhla společnost PricewaterhouseCoopers několik změn za účelem odstranění určitých nekonzistentností. Tyto návrhy byly v upravené verzi obchodního plánu společnosti GNA zohledněny. Po těchto změnách prohlásila společnost PricewaterhouseCoopers, že model neobsahuje žádné problémy související s technickou nebo ekonomickou integritou, a obchodní plán byl posléze předložen Komisi.

| (126) | Po rozhodnutí Komise o zahájení řízení předložily nizozemské úřady zprávu, kterou vypracovala společnost Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft (78) a která zkoumala proveditelnost obchodního plánu společnosti GNA a také ho potvrdila, přičemž se zaměřila zvláště na předpoklady, které Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení označila za „optimistické“. Tato zpráva dospěla k závěru, že obchodní plán je realistický a že výchozí předpoklady jsou správně založeny na současném tržním vývoji a je nutné je považovat za „konzervativní“ odhady. |
| --- | --- |

(126)

Po rozhodnutí Komise o zahájení řízení předložily nizozemské úřady zprávu, kterou vypracovala společnost Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft (78) a která zkoumala proveditelnost obchodního plánu společnosti GNA a také ho potvrdila, přičemž se zaměřila zvláště na předpoklady, které Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení označila za „optimistické“. Tato zpráva dospěla k závěru, že obchodní plán je realistický a že výchozí předpoklady jsou správně založeny na současném tržním vývoji a je nutné je považovat za „konzervativní“ odhady.

| (127) | Společnost GNA použila pro měření úspěšnosti projektu tři důležité ukazatele, a sice budoucí peněžní toky, výnosnost vlastního jmění a vnitřní míru výnosnosti („internal rate of return“ – IRR). |
| --- | --- |

(127)

Společnost GNA použila pro měření úspěšnosti projektu tři důležité ukazatele, a sice budoucí peněžní toky, výnosnost vlastního jmění a vnitřní míru výnosnosti („internal rate of return“ – IRR).

| (128) | Komise je toho názoru, že pro analýzu obchodního plánu je nejvhodnějším parametrem ukazatel IRR, který se používá k rozhodování o dlouhodobých investicích a ke vzájemnému porovnávání různých investičních projektů. IRR tohoto obchodního plánu společnosti GNA činí [...] %. |
| --- | --- |

(128)

Komise je toho názoru, že pro analýzu obchodního plánu je nejvhodnějším parametrem ukazatel IRR, který se používá k rozhodování o dlouhodobých investicích a ke vzájemnému porovnávání různých investičních projektů. IRR tohoto obchodního plánu společnosti GNA činí [...] %.

| (129) | Vzhledem k tomu, že jde o nový projekt a telekomunikační trhy širokopásmového připojení jsou velmi dynamické, je obtížné provést srovnávací analýzu. Veřejná dostupnost IRR-ukazatelů srovnatelných projektů je omezená především z toho důvodu, že tyto ukazatele bývají považovány za obchodní tajemství, a jsou proto zřídkakdy zveřejňovány. Nejpříhodnější veřejné srovnatelné údaje jsou údaje týkající se vážených průměrných nákladů na kapitál („weighted average cost of capital“ – WACC) jiných společností ve stejném podnikovém odvětví. Údaje o WACC mohou představovat užitečné kritérium, protože realizace projektu se považuje za hodnou vynaloženého úsilí, pokud je IRR vyšší než WACC. Na základě údajů, které má Komise k dispozici, se údaje v daném podnikovém odvětví pohybují v rozmezí od 8,1 % do 10,6 % (79). Jeví se tedy, že IRR leží uvnitř přijatelného rozpětí. |
| --- | --- |

(129)

Vzhledem k tomu, že jde o nový projekt a telekomunikační trhy širokopásmového připojení jsou velmi dynamické, je obtížné provést srovnávací analýzu. Veřejná dostupnost IRR-ukazatelů srovnatelných projektů je omezená především z toho důvodu, že tyto ukazatele bývají považovány za obchodní tajemství, a jsou proto zřídkakdy zveřejňovány. Nejpříhodnější veřejné srovnatelné údaje jsou údaje týkající se vážených průměrných nákladů na kapitál („weighted average cost of capital“ – WACC) jiných společností ve stejném podnikovém odvětví. Údaje o WACC mohou představovat užitečné kritérium, protože realizace projektu se považuje za hodnou vynaloženého úsilí, pokud je IRR vyšší než WACC. Na základě údajů, které má Komise k dispozici, se údaje v daném podnikovém odvětví pohybují v rozmezí od 8,1 % do 10,6 % (79). Jeví se tedy, že IRR leží uvnitř přijatelného rozpětí.

| (130) | Společnost UPC ve svých připomínkách uvedla, že požadovaná IRR společnosti GNA, která je v podstatě začínající společností, musí být v důsledku novosti a vysokého rizika tohoto projektu vyšší než ukazatel WACC zavedené společnosti, která má značnou zákaznickou základnu a generuje peněžní toky, jako společnosti KPN nebo UPC. |
| --- | --- |

(130)

Společnost UPC ve svých připomínkách uvedla, že požadovaná IRR společnosti GNA, která je v podstatě začínající společností, musí být v důsledku novosti a vysokého rizika tohoto projektu vyšší než ukazatel WACC zavedené společnosti, která má značnou zákaznickou základnu a generuje peněžní toky, jako společnosti KPN nebo UPC.

| (131) | Nizozemské úřady toto posouzení Komise zpochybňují, pokud jde o kritéria, která byla použita pro vyhodnocení IRR v rozhodnutí o zahájení řízení. Jsou toho názoru, že ukazatele WACC se vztahují k vertikálně integrovaným podnikům, zatímco společnost GNA investuje pouze do pasivní sítě, což je investice, která se spíše podobá investici do infrastruktury, při níž se investoři obvykle spokojí s nižší výnosností. |
| --- | --- |

(131)

Nizozemské úřady toto posouzení Komise zpochybňují, pokud jde o kritéria, která byla použita pro vyhodnocení IRR v rozhodnutí o zahájení řízení. Jsou toho názoru, že ukazatele WACC se vztahují k vertikálně integrovaným podnikům, zatímco společnost GNA investuje pouze do pasivní sítě, což je investice, která se spíše podobá investici do infrastruktury, při níž se investoři obvykle spokojí s nižší výnosností.

| (132) | Komise konstatuje, že zamýšlené IRR v tomto obchodním plánu je, jak se zdá, v souladu s tržními očekáváními společností v telekomunikačním sektoru. Komise kromě toho uznává, že příslušný investiční projekt se liší od vertikálně integrovaných společností a že vykazuje znaky investice do infrastruktury, kde bývá požadováno nižší IRR. |
| --- | --- |

(132)

Komise konstatuje, že zamýšlené IRR v tomto obchodním plánu je, jak se zdá, v souladu s tržními očekáváními společností v telekomunikačním sektoru. Komise kromě toho uznává, že příslušný investiční projekt se liší od vertikálně integrovaných společností a že vykazuje znaky investice do infrastruktury, kde bývá požadováno nižší IRR.

| (133) | Komise přezkoumala rovněž alternativní finanční ukazatele, které byly v obchodním plánu použity, například budoucí pozitivní peněžní toky a výnosnost vlastního kapitálu. Z důvodu nedostatku veřejně přístupných údajů (80) nemohla Komise provést důkladnou srovnávací studii těchto ukazatelů, a posoudila je tedy na základě spolehlivosti a vnitřní konzistence s obchodním plánem. Na základě této analýzy dospěla Komise k závěru, že údaje zformulované v obchodním plánu jsou pro soukromého investora v tržním hospodářství přijatelné. |
| --- | --- |

(133)

Komise přezkoumala rovněž alternativní finanční ukazatele, které byly v obchodním plánu použity, například budoucí pozitivní peněžní toky a výnosnost vlastního kapitálu. Z důvodu nedostatku veřejně přístupných údajů (80) nemohla Komise provést důkladnou srovnávací studii těchto ukazatelů, a posoudila je tedy na základě spolehlivosti a vnitřní konzistence s obchodním plánem. Na základě této analýzy dospěla Komise k závěru, že údaje zformulované v obchodním plánu jsou pro soukromého investora v tržním hospodářství přijatelné.

| (134) | Jedním z nejdůležitějších aspektů tohoto obchodního plánu je plánovaná míra rozšíření. Vzhledem k tomu, že příjmy společnosti GNA budou ve vysoké míře záviset na dosažené míře rozšíření, tedy procentu připojených domácností, má pro úspěšnost aktivit společnosti GNA rozhodující význam dosažitelnost zamýšlené míry rozšíření. |
| --- | --- |

(134)

Jedním z nejdůležitějších aspektů tohoto obchodního plánu je plánovaná míra rozšíření. Vzhledem k tomu, že příjmy společnosti GNA budou ve vysoké míře záviset na dosažené míře rozšíření, tedy procentu připojených domácností, má pro úspěšnost aktivit společnosti GNA rozhodující význam dosažitelnost zamýšlené míry rozšíření.

| (135) | Společnost GNA zamýšlí dosáhnout během [...] měsíců míry rozšíření [...] % všech domácností (podle očekávání bude rozšíření na takové úrovni přibližně nasyceno). Vedle toho je nutno [...] (81). |
| --- | --- |

(135)

Společnost GNA zamýšlí dosáhnout během [...] měsíců míry rozšíření [...] % všech domácností (podle očekávání bude rozšíření na takové úrovni přibližně nasyceno). Vedle toho je nutno [...] (81).

| (136) | Společnost UPC v dokumentech, které podala, prohlásila, že má silné pochyby o tom, zda tento projekt mohl získat významný tržní podíl vyjádřený zamýšlenou měrou rozšíření ve výši 40 %, jak je uvedeno v investiční zprávě (82). Na základě zprávy společnosti RBB a údajů o celkovém počtu vypovězených smluv v oblastech, v nichž již společnost GNA nabízí služby „triple play“, dokládá společnost UPC, že stávající celkové rozšíření širokopásmového připojení v oblastech, které hodlá společnost GNA především obsluhovat, již dosahuje 65 %. Názor, že maloobchodní operátoři, kteří využívají sítě GNA prostřednictvím společnosti BBned, nebudou moci přilákat dostatek zákazníků, je podle společnosti UPC konkrétně podpořen tím, že je v této oblasti poměrně silná konkurence a že nové nabídky, které jsou v případě optické sítě GNA dostupné, jsou poněkud omezené. |
| --- | --- |

(136)

Společnost UPC v dokumentech, které podala, prohlásila, že má silné pochyby o tom, zda tento projekt mohl získat významný tržní podíl vyjádřený zamýšlenou měrou rozšíření ve výši 40 %, jak je uvedeno v investiční zprávě (82). Na základě zprávy společnosti RBB a údajů o celkovém počtu vypovězených smluv v oblastech, v nichž již společnost GNA nabízí služby „triple play“, dokládá společnost UPC, že stávající celkové rozšíření širokopásmového připojení v oblastech, které hodlá společnost GNA především obsluhovat, již dosahuje 65 %. Názor, že maloobchodní operátoři, kteří využívají sítě GNA prostřednictvím společnosti BBned, nebudou moci přilákat dostatek zákazníků, je podle společnosti UPC konkrétně podpořen tím, že je v této oblasti poměrně silná konkurence a že nové nabídky, které jsou v případě optické sítě GNA dostupné, jsou poněkud omezené.

| (137) | Společnost UPC dále zdůrazňuje, že naprosto nerozumí tomu, co by mělo být konkurenční výhodou nové optické sítě v porovnání se stávající nabídkou služeb současných širokopásmových provozovatelů, odhlédne-li se od poskytování symetrické šířky pásma maloobchodním zákazníkům, což je služba, po níž nicméně neexistuje žádná poptávka. Společnost UPC kromě toho prohlašuje, že nejmodernější širokopásmové produkty nové sítě ve smyslu dostupné šířky pásma (83) nebyly doposud nikterak úspěšné a že zákazníci mají při každém uvádění modernějších produktů na trh sklon vybírat si levnější a méně kvalitní produkty. |
| --- | --- |

(137)

Společnost UPC dále zdůrazňuje, že naprosto nerozumí tomu, co by mělo být konkurenční výhodou nové optické sítě v porovnání se stávající nabídkou služeb současných širokopásmových provozovatelů, odhlédne-li se od poskytování symetrické šířky pásma maloobchodním zákazníkům, což je služba, po níž nicméně neexistuje žádná poptávka. Společnost UPC kromě toho prohlašuje, že nejmodernější širokopásmové produkty nové sítě ve smyslu dostupné šířky pásma (83) nebyly doposud nikterak úspěšné a že zákazníci mají při každém uvádění modernějších produktů na trh sklon vybírat si levnější a méně kvalitní produkty.

| (138) | Nizozemské úřady naproti tomu uvádějí, že prostřednictvím symetrického, širokopásmového, optického připojení je možné nabízet nové služby, jako například sdílení souborů nebo další aplikace „peer-to-peer“, HDTV a digitální televize, které náleží k jinému trhu než současné služby nabízené prostřednictvím asymetrického připojení. Nizozemské úřady dále na základě studie vypracované společností Stratix Consulting a Technische Universiteit Delft zdůrazňují, že různé úspěšné příklady nejen v Nizozemsku, ale také ve Spojených státech a Japonsku ukazují, že zamýšlená míra rozšíření je realistická. |
| --- | --- |

(138)

Nizozemské úřady naproti tomu uvádějí, že prostřednictvím symetrického, širokopásmového, optického připojení je možné nabízet nové služby, jako například sdílení souborů nebo další aplikace „peer-to-peer“, HDTV a digitální televize, které náleží k jinému trhu než současné služby nabízené prostřednictvím asymetrického připojení. Nizozemské úřady dále na základě studie vypracované společností Stratix Consulting a Technische Universiteit Delft zdůrazňují, že různé úspěšné příklady nejen v Nizozemsku, ale také ve Spojených státech a Japonsku ukazují, že zamýšlená míra rozšíření je realistická.

| (139) | Komise argumenty jednotlivých stran prostudovala. Konstatuje, že společnost GNA ke stanovení křivky míry rozšíření, [...]. V tomto modelu, ve kterém se odhaduje budoucí míra rozšíření, jsou obsaženy všechny požadované hypotézy, například „take-up rates“, rychlost „take-up rate“ a procenta vypovězených smluv, stejně tak jako předpoklady, které společnost UPC považovala za důležité pro vyhodnocení proveditelnosti obchodního plánu. Obchodní plán tedy obsahuje relevantní faktory, které jsou nezbytné pro odhadnutí míry rozšíření. |
| --- | --- |

(139)

Komise argumenty jednotlivých stran prostudovala. Konstatuje, že společnost GNA ke stanovení křivky míry rozšíření, [...]. V tomto modelu, ve kterém se odhaduje budoucí míra rozšíření, jsou obsaženy všechny požadované hypotézy, například „take-up rates“, rychlost „take-up rate“ a procenta vypovězených smluv, stejně tak jako předpoklady, které společnost UPC považovala za důležité pro vyhodnocení proveditelnosti obchodního plánu. Obchodní plán tedy obsahuje relevantní faktory, které jsou nezbytné pro odhadnutí míry rozšíření.

| (140) | K otázce, zda je míra rozšíření podle obchodního plánu dosažitelná, Komise poznamenává, že to bude ve velké míře záviset na vývoji trhu, rychlosti, s jakou budou poskytovatelé služeb pracovat s novými aplikacemi a technologiemi, pro které jsou potřebná rychlá, symetrická, širokopásmová, optická připojení, a také na reakci zákazníků na tyto nové možnosti. Tyto faktory není možné v současné době ještě dobře odhadnout, jak naznačují rozdílná stanoviska společnosti UPC, která je k výhledům trhu skeptičtější, a společností Reggefiber, ING RE a Technische Universiteit Delft, které tyto odhady v obchodním plánu schválily buď jako investoři, nebo jako nezávislí konzultanti. |
| --- | --- |

(140)

K otázce, zda je míra rozšíření podle obchodního plánu dosažitelná, Komise poznamenává, že to bude ve velké míře záviset na vývoji trhu, rychlosti, s jakou budou poskytovatelé služeb pracovat s novými aplikacemi a technologiemi, pro které jsou potřebná rychlá, symetrická, širokopásmová, optická připojení, a také na reakci zákazníků na tyto nové možnosti. Tyto faktory není možné v současné době ještě dobře odhadnout, jak naznačují rozdílná stanoviska společnosti UPC, která je k výhledům trhu skeptičtější, a společností Reggefiber, ING RE a Technische Universiteit Delft, které tyto odhady v obchodním plánu schválily buď jako investoři, nebo jako nezávislí konzultanti.

| (141) | Konkrétně k údajům o vypovězených smlouvách, které předložila společnost UPC k doložení, že tento projekt nedosáhne žádné významnější míry rozšíření, Komise poznamenává, že předložené údaje se týkají období od 1. ledna 2006 do 1. června 2007, zatímco maloobchodní operátoři, kteří využívají sítě společnosti GNA, začali své služby poskytovat zákazníkům jen v některých částech Amsterdamu teprve v březnu 2007. Vzhledem k velmi krátkému období, které uplynulo od doby, kdy se prostřednictvím sítě GNA začaly nabízet služby, není Komise přesvědčena, že by údaje o vypovězených smlouvách mohly již nyní poskytnout nějaké významné informace. |
| --- | --- |

(141)

Konkrétně k údajům o vypovězených smlouvách, které předložila společnost UPC k doložení, že tento projekt nedosáhne žádné významnější míry rozšíření, Komise poznamenává, že předložené údaje se týkají období od 1. ledna 2006 do 1. června 2007, zatímco maloobchodní operátoři, kteří využívají sítě společnosti GNA, začali své služby poskytovat zákazníkům jen v některých částech Amsterdamu teprve v březnu 2007. Vzhledem k velmi krátkému období, které uplynulo od doby, kdy se prostřednictvím sítě GNA začaly nabízet služby, není Komise přesvědčena, že by údaje o vypovězených smlouvách mohly již nyní poskytnout nějaké významné informace.

| (142) | Pokud se týká argumentu společnosti UPC, že se úspěšné příklady vybudování optických sítí v malých nizozemských městech jako Hillegom nebo Nuenen (84) nemají brát v úvahu, protože tato města svou velikostí, podmínkami v oblasti konkurence a dotací nejsou srovnatelná s amsterdamským projektem, je Komise toho názoru, že tyto projekty, přestože tu jistě jsou rozdíly, obsahují přece jen jako příklady nizozemských optických projektů užitečné údaje pro srovnávací analýzu. |
| --- | --- |

(142)

Pokud se týká argumentu společnosti UPC, že se úspěšné příklady vybudování optických sítí v malých nizozemských městech jako Hillegom nebo Nuenen (84) nemají brát v úvahu, protože tato města svou velikostí, podmínkami v oblasti konkurence a dotací nejsou srovnatelná s amsterdamským projektem, je Komise toho názoru, že tyto projekty, přestože tu jistě jsou rozdíly, obsahují přece jen jako příklady nizozemských optických projektů užitečné údaje pro srovnávací analýzu.

| (143) | Analýza průmyslového odvětví (85) ukázala, že v průměru je zhruba 20 až 25 % obyvatel připraveno přestoupit na jinou síť. [...]. |
| --- | --- |

(143)

Analýza průmyslového odvětví (85) ukázala, že v průměru je zhruba 20 až 25 % obyvatel připraveno přestoupit na jinou síť. [...].

| (144) | Na základě současného vývoje se kromě toho zdá, že poptávka po službách dodávaných prostřednictvím optických sítí s velkou šířkou pásma roste rychleji, než odborníci daného trhu před několika lety očekávali. Stávající plány na vybudování optických sítí, zejména v Nizozemsku a dalších evropských zemích (86), ukazují, že investování do přístupových optických sítí je atraktivní. Z tohoto důvodu není nerealistické, že by se míry rozšíření ve výši [...] % všech domácností mohlo dosáhnout během [...] měsíců. |
| --- | --- |

(144)

Na základě současného vývoje se kromě toho zdá, že poptávka po službách dodávaných prostřednictvím optických sítí s velkou šířkou pásma roste rychleji, než odborníci daného trhu před několika lety očekávali. Stávající plány na vybudování optických sítí, zejména v Nizozemsku a dalších evropských zemích (86), ukazují, že investování do přístupových optických sítí je atraktivní. Z tohoto důvodu není nerealistické, že by se míry rozšíření ve výši [...] % všech domácností mohlo dosáhnout během [...] měsíců.

| (145) | Komise proto dospěla k závěru, že soukromý investor v tržním hospodářství by do tohoto projektu mohl na základě očekávané úrovně rozšíření uvedené v obchodním plánu investovat, stejně jako to učinily společnosti Reggefiber a ING RE. |
| --- | --- |

(145)

Komise proto dospěla k závěru, že soukromý investor v tržním hospodářství by do tohoto projektu mohl na základě očekávané úrovně rozšíření uvedené v obchodním plánu investovat, stejně jako to učinily společnosti Reggefiber a ING RE.

| (146) | Velkoobchodní sazby na jedno připojení, které musí společnost BBned hradit společnosti GNA za provozování pasivní sítě [...]. |
| --- | --- |

(146)

Velkoobchodní sazby na jedno připojení, které musí společnost BBned hradit společnosti GNA za provozování pasivní sítě [...].

| (147) | Podle výpočtů společnosti UPC musí společnost GNA počítat nejméně s 20 až 22 EUR měsíčně za velkoobchodní připojení ke své síti se službami „triple play“. Na této cenové úrovni by byly sazby za konečné maloobchodní služby nutně vyšší než současná nabídka stávajících operátorů, což podle společnosti UPC dosažitelnost zamýšlené míry rozšíření zpochybňuje. |
| --- | --- |

(147)

Podle výpočtů společnosti UPC musí společnost GNA počítat nejméně s 20 až 22 EUR měsíčně za velkoobchodní připojení ke své síti se službami „triple play“. Na této cenové úrovni by byly sazby za konečné maloobchodní služby nutně vyšší než současná nabídka stávajících operátorů, což podle společnosti UPC dosažitelnost zamýšlené míry rozšíření zpochybňuje.

| (148) | Na podporu svých argumentů předložila společnost UPC výpočty (87) velkoobchodních sazeb na základě sazeb maloobchodních služeb, které poskytovatelé připojení („service providers“) (88) nabízejí v síti GNA. Společnost UPC je toho názoru, že u současných maloobchodních sazeb je nepravděpodobné, aby byly všechny tři vrstvy (pasivní, aktivní a maloobchodní) současně ziskové. |
| --- | --- |

(148)

Na podporu svých argumentů předložila společnost UPC výpočty (87) velkoobchodních sazeb na základě sazeb maloobchodních služeb, které poskytovatelé připojení („service providers“) (88) nabízejí v síti GNA. Společnost UPC je toho názoru, že u současných maloobchodních sazeb je nepravděpodobné, aby byly všechny tři vrstvy (pasivní, aktivní a maloobchodní) současně ziskové.

| (149) | Nizozemské úřady naproti tomu uvádějí, že pro nové technologie optických vláken je nutné použít jiné výpočty nákladovosti než v případě tradičních měděných linek či kabelů. Optická síť je tak například zatížena mnohem nižšími provozními náklady (údržba a správa) a má kromě toho delší ekonomickou životnost, což rovněž znamená delší dobu pro odepisování (až 30 let). |
| --- | --- |

(149)

Nizozemské úřady naproti tomu uvádějí, že pro nové technologie optických vláken je nutné použít jiné výpočty nákladovosti než v případě tradičních měděných linek či kabelů. Optická síť je tak například zatížena mnohem nižšími provozními náklady (údržba a správa) a má kromě toho delší ekonomickou životnost, což rovněž znamená delší dobu pro odepisování (až 30 let).

| (150) | Společnost UPC poukázala dále na to, že ne všechny tři vrstvy (89) mohou být ziskové současně. Komise poznamenává, že může posoudit velkoobchodní sazby pro přístup k pasivní vrstvě, protože to je vrstva, která je obsažená v šetřeném obchodním plánu a je částečně hrazena z veřejných prostředků. Komise dospěla k závěru, že tyto velkoobchodní sazby nejsou nerealistické (90). Životaschopnost dalších dvou vrstev, které provozují soukromí operátoři, je do jisté míry ovlivňována velkoobchodními sazbami, které se účtují za používání pasivní vrstvy. Vzhledem ke skutečnosti, že provozování druhé vrstvy bylo na základě výběrového řízení svěřeno společnosti BBned, že se nabízí otevřený, nediskriminující přístup všem operátorům maloobchodní vrstvy, a dále s ohledem na velkoobchodní sazby GNA je podle Komise nepravděpodobné, že by ostatní dvě vrstvy nebyly provozovány ziskově. |
| --- | --- |

(150)

Společnost UPC poukázala dále na to, že ne všechny tři vrstvy (89) mohou být ziskové současně. Komise poznamenává, že může posoudit velkoobchodní sazby pro přístup k pasivní vrstvě, protože to je vrstva, která je obsažená v šetřeném obchodním plánu a je částečně hrazena z veřejných prostředků. Komise dospěla k závěru, že tyto velkoobchodní sazby nejsou nerealistické (90). Životaschopnost dalších dvou vrstev, které provozují soukromí operátoři, je do jisté míry ovlivňována velkoobchodními sazbami, které se účtují za používání pasivní vrstvy. Vzhledem ke skutečnosti, že provozování druhé vrstvy bylo na základě výběrového řízení svěřeno společnosti BBned, že se nabízí otevřený, nediskriminující přístup všem operátorům maloobchodní vrstvy, a dále s ohledem na velkoobchodní sazby GNA je podle Komise nepravděpodobné, že by ostatní dvě vrstvy nebyly provozovány ziskově.

| (151) | Pokud se týká sazeb, které společnost GNA účtuje za velkoobchodní přístup, jsou zde náznaky, že optické sítě jsou zřejmě zatížené nižšími provozními náklady než stávající telekomunikační a kabelové sítě. Na základě těchto skutečností a s ohledem na referenční údaje a výsledky zprávy společnosti Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft dospěla Komise k závěru, že velkoobchodní sazby podle obchodního plánu nejsou nerealistické se zřetelem na sazby podobných služeb nabízených jinými operátory. |
| --- | --- |

(151)

Pokud se týká sazeb, které společnost GNA účtuje za velkoobchodní přístup, jsou zde náznaky, že optické sítě jsou zřejmě zatížené nižšími provozními náklady než stávající telekomunikační a kabelové sítě. Na základě těchto skutečností a s ohledem na referenční údaje a výsledky zprávy společnosti Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft dospěla Komise k závěru, že velkoobchodní sazby podle obchodního plánu nejsou nerealistické se zřetelem na sazby podobných služeb nabízených jinými operátory.

| (152) | Komise dále vyhodnotila plánované investiční náklady. Společnost GNA vypočítala [...]. To vede k celkové nákladové ceně pro pasivní vrstvu ve výši [...] EUR na jednu domácnost. Referenční údaje, které Komise shromáždila pro celkovou infrastrukturu (aktivní i pasivní vrstva společně), se pohybovaly od 1 000 EUR do 2 000 EUR (91), přičemž poměr mezi investiční potřebou na pasivní a aktivní připojení činí zhruba dvě ku jedné. |
| --- | --- |

(152)

Komise dále vyhodnotila plánované investiční náklady. Společnost GNA vypočítala [...]. To vede k celkové nákladové ceně pro pasivní vrstvu ve výši [...] EUR na jednu domácnost. Referenční údaje, které Komise shromáždila pro celkovou infrastrukturu (aktivní i pasivní vrstva společně), se pohybovaly od 1 000 EUR do 2 000 EUR (91), přičemž poměr mezi investiční potřebou na pasivní a aktivní připojení činí zhruba dvě ku jedné.

| (153) | Společnost UPC uznává předběžné posouzení Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, že proveditelnost tohoto obchodního plánu ve značné míře závisí na investičních nákladech, a tato společnost poukazuje na to, že vypočítané náklady představují velmi nízké odhady. Nizozemské úřady na to namítají, že investiční náklady odrážejí topologii příslušných oblastí, vysokou hustotu obyvatelstva a zastoupení bytových domů, v důsledku čehož vycházejí náklady na položení sítě na jednu domácnost nižší. Úřady kromě toho zdůrazňují, že společnost GNA již v [...] 2006 uzavřela smlouvu s technickými podniky Van den Berg/BAM a Draka Comteq (92) se zvláštními podmínkami, které mají zajistit, aby náklady na položení sítě zůstaly v rozmezí stanoveném v obchodním plánu. |
| --- | --- |

(153)

Společnost UPC uznává předběžné posouzení Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, že proveditelnost tohoto obchodního plánu ve značné míře závisí na investičních nákladech, a tato společnost poukazuje na to, že vypočítané náklady představují velmi nízké odhady. Nizozemské úřady na to namítají, že investiční náklady odrážejí topologii příslušných oblastí, vysokou hustotu obyvatelstva a zastoupení bytových domů, v důsledku čehož vycházejí náklady na položení sítě na jednu domácnost nižší. Úřady kromě toho zdůrazňují, že společnost GNA již v [...] 2006 uzavřela smlouvu s technickými podniky Van den Berg/BAM a Draka Comteq (92) se zvláštními podmínkami, které mají zajistit, aby náklady na položení sítě zůstaly v rozmezí stanoveném v obchodním plánu.

| (154) | Vezme-li se v úvahu topografie příslušných oblastí (hustě obydlená oblast v rovném terénu), skutečnost, že nasmlouvané technické společnosti souhlasily s provedením pracovních činností za cenu, která je v souladu s obchodním plánem, a dostupné referenční údaje, konstatuje Komise, že odhadované investiční údaje jsou, jak se zdá, realistické. Komise bere rovněž na zřetel, že společnost GNA provedla své výpočty s určitou rezervou pro případ, že by byly investiční náklady překročeny, což je obchodní přístup, který je v souladu s chováním opatrného tržního investora a který tím spíš dokazuje, že odhady investičních nákladů jsou spolehlivé. |
| --- | --- |

(154)

Vezme-li se v úvahu topografie příslušných oblastí (hustě obydlená oblast v rovném terénu), skutečnost, že nasmlouvané technické společnosti souhlasily s provedením pracovních činností za cenu, která je v souladu s obchodním plánem, a dostupné referenční údaje, konstatuje Komise, že odhadované investiční údaje jsou, jak se zdá, realistické. Komise bere rovněž na zřetel, že společnost GNA provedla své výpočty s určitou rezervou pro případ, že by byly investiční náklady překročeny, což je obchodní přístup, který je v souladu s chováním opatrného tržního investora a který tím spíš dokazuje, že odhady investičních nákladů jsou spolehlivé.

| (155) | Odhadovaná zůstatková hodnota pasivní sítě má podle obchodního plánu společnosti GNA pro dosažení finančních cílů a pro poskytnutí obchodní jistoty investorům zásadní význam. Společnost GNA zakládá své výpočty zůstatkové hodnoty této sítě na mnoha údajích. Odhadovaná hodnota sítě v [...] představuje [...] EUR. V obchodním plánu společnosti GNA závisí tato hodnota výlučně na dosažené míře rozšíření. Komise rovněž posoudila zůstatkovou hodnotu sítě společnosti GNA na základě alternativní pluralitní metody a dospěla k hodnotě ve výši [...] EUR při míře rozšíření [...] %, což je srovnatelné s odhady společnosti GNA. |
| --- | --- |

(155)

Odhadovaná zůstatková hodnota pasivní sítě má podle obchodního plánu společnosti GNA pro dosažení finančních cílů a pro poskytnutí obchodní jistoty investorům zásadní význam. Společnost GNA zakládá své výpočty zůstatkové hodnoty této sítě na mnoha údajích. Odhadovaná hodnota sítě v [...] představuje [...] EUR. V obchodním plánu společnosti GNA závisí tato hodnota výlučně na dosažené míře rozšíření. Komise rovněž posoudila zůstatkovou hodnotu sítě společnosti GNA na základě alternativní pluralitní metody a dospěla k hodnotě ve výši [...] EUR při míře rozšíření [...] %, což je srovnatelné s odhady společnosti GNA.

| (156) | Podle společnosti UPC jsou referenční údaje, které Komise použila v rozhodnutí o zahájení řízení (93) ke stanovení zůstatkové hodnoty sítě, příliš optimistické, protože se týkají zavedené společnosti s opakujícími se příjmy a zákazníky. Dále společnost UPC uvádí, že pokud jde o očekávanou ekonomickou životnost této sítě, zdá se, že rozumným odhadem je nejvýše 20 let, namísto [...], z nichž vychází obchodní plán společnosti GNA. Společnost UPC dále navrhuje zkontrolovat zůstatkovou hodnotu sítě vyhodnocením, které se bude opírat o peněžní toky. |
| --- | --- |

(156)

Podle společnosti UPC jsou referenční údaje, které Komise použila v rozhodnutí o zahájení řízení (93) ke stanovení zůstatkové hodnoty sítě, příliš optimistické, protože se týkají zavedené společnosti s opakujícími se příjmy a zákazníky. Dále společnost UPC uvádí, že pokud jde o očekávanou ekonomickou životnost této sítě, zdá se, že rozumným odhadem je nejvýše 20 let, namísto [...], z nichž vychází obchodní plán společnosti GNA. Společnost UPC dále navrhuje zkontrolovat zůstatkovou hodnotu sítě vyhodnocením, které se bude opírat o peněžní toky.

| (157) | Nizozemské úřady uvádějí, že výpočet zůstatkové hodnoty sítě podle obchodního plánu je realistický a je založen na správné metodě. Kromě toho prohlašují, že ekonomická životnost optických sítí činí [...], nebo dokonce více. Dále uvádějí, že tato síť získá poté, co bude jednou položena, zůstatkovou hodnotu díky „first mover advantage“, protože položení druhé podobné sítě nebude zřejmě z ekonomického hlediska životaschopné, jelikož optické přístupové sítě vykazují znaky přirozeného monopolu. Tyto okolnosti, které jsou zde uvedeny, tím spíše podle úřadů ukazují, že jakmile bude síť položena, získá značnou hodnotu, dokonce i tehdy, nebude-li cílů stanovených v obchodním plánu dosaženo v celém rozsahu. |
| --- | --- |

(157)

Nizozemské úřady uvádějí, že výpočet zůstatkové hodnoty sítě podle obchodního plánu je realistický a je založen na správné metodě. Kromě toho prohlašují, že ekonomická životnost optických sítí činí [...], nebo dokonce více. Dále uvádějí, že tato síť získá poté, co bude jednou položena, zůstatkovou hodnotu díky „first mover advantage“, protože položení druhé podobné sítě nebude zřejmě z ekonomického hlediska životaschopné, jelikož optické přístupové sítě vykazují znaky přirozeného monopolu. Tyto okolnosti, které jsou zde uvedeny, tím spíše podle úřadů ukazují, že jakmile bude síť položena, získá značnou hodnotu, dokonce i tehdy, nebude-li cílů stanovených v obchodním plánu dosaženo v celém rozsahu.

| (158) | Vzhledem k tomu, že k tomuto parametru je k dispozici jen omezené množství relevantních tržních údajů, analyzovala Komise zůstatkovou hodnotu sítě na základě různých alternativních metod, například posouzení na základě očekávaných peněžních toků (94). Kromě toho podporují stanovisko nizozemských úřadů, že ekonomická životnost optických sítí může dosahovat [...], zprávy z daného průmyslového odvětví (95). V porovnání s dostupnými údaji se údaje o zůstatkové hodnotě významně neliší od rozpětí, které vyplynulo z referenčních údajů. Komise bere dále na zřetel, že síť pro akcionáře společnosti GNA pravděpodobně získá značnou hodnotu jako hmotné aktivum, [...] (96). |
| --- | --- |

(158)

Vzhledem k tomu, že k tomuto parametru je k dispozici jen omezené množství relevantních tržních údajů, analyzovala Komise zůstatkovou hodnotu sítě na základě různých alternativních metod, například posouzení na základě očekávaných peněžních toků (94). Kromě toho podporují stanovisko nizozemských úřadů, že ekonomická životnost optických sítí může dosahovat [...], zprávy z daného průmyslového odvětví (95). V porovnání s dostupnými údaji se údaje o zůstatkové hodnotě významně neliší od rozpětí, které vyplynulo z referenčních údajů. Komise bere dále na zřetel, že síť pro akcionáře společnosti GNA pravděpodobně získá značnou hodnotu jako hmotné aktivum, [...] (96).

| (159) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise rovněž několik předběžných námitek k metodice obchodního plánu společnosti GNA. Obchodní plán například nezohledňuje placení daně z příjmu. Nizozemské úřady uvádějí, že akcionáři GNA zvolili jako právní formu „uzavřenou komanditní společnost“, která není povinna platit z dosaženého zisku daň. Výsledky společnosti GNA tedy budou konsolidovat přímo její akcionáři a tento projekt se bude hodnotit na základě „výsledků před zdaněním“. |
| --- | --- |

(159)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise rovněž několik předběžných námitek k metodice obchodního plánu společnosti GNA. Obchodní plán například nezohledňuje placení daně z příjmu. Nizozemské úřady uvádějí, že akcionáři GNA zvolili jako právní formu „uzavřenou komanditní společnost“, která není povinna platit z dosaženého zisku daň. Výsledky společnosti GNA tedy budou konsolidovat přímo její akcionáři a tento projekt se bude hodnotit na základě „výsledků před zdaněním“.

| (160) | Poté, co bylo opatření v průběhu formálního vyšetřovacího řízení pečlivě posouzeno, Komise konstatovala, že části, které vyvolávají námitky k metodice, nejsou příliš závažné, že se týkají metodiky zvolené společností GNA a že obecnou proveditelnost obchodního plánu nezpochybňují. Komise dále poznamenala, že jak soukromí investoři, tak i společnost PriceWaterhouseCoopers, která obchodní plán kontrolovala, s volbou metodiky, na které je tento plán založen, souhlasili (97). |
| --- | --- |

(160)

Poté, co bylo opatření v průběhu formálního vyšetřovacího řízení pečlivě posouzeno, Komise konstatovala, že části, které vyvolávají námitky k metodice, nejsou příliš závažné, že se týkají metodiky zvolené společností GNA a že obecnou proveditelnost obchodního plánu nezpochybňují. Komise dále poznamenala, že jak soukromí investoři, tak i společnost PriceWaterhouseCoopers, která obchodní plán kontrolovala, s volbou metodiky, na které je tento plán založen, souhlasili (97).

| (161) | Komise poukazuje na to, že nizozemské úřady předložily rovněž několik analýz citlivosti a podnikových scénářů (98), kterými chtěly ještě více zdůraznit spolehlivost tohoto obchodního plánu společnosti GNA. Z těchto informací opět vyplynulo, že obchodní plán společnosti GNA bere v úvahu všechna rizika a příležitosti, které s sebou tento projekt přináší. |
| --- | --- |

(161)

Komise poukazuje na to, že nizozemské úřady předložily rovněž několik analýz citlivosti a podnikových scénářů (98), kterými chtěly ještě více zdůraznit spolehlivost tohoto obchodního plánu společnosti GNA. Z těchto informací opět vyplynulo, že obchodní plán společnosti GNA bere v úvahu všechna rizika a příležitosti, které s sebou tento projekt přináší.

| (162) | Společnost UPC v dokumentech, které podala, kritizovala rovněž určité předpoklady tohoto obchodního plánu společnosti GNA, které nejsou výslovně uvedeny v posouzení obchodního plánu, uvedeném v 121. bodě odůvodnění a následujících bodech; dospěla k závěru, že tento plán není z obchodního hlediska proveditelný. Komise by ráda zopakovala, že ani společnost UPC, ani společnost RBB, poradenská společnost, která v rámci šetření této věci vypracovala pro společnost UPC různé zprávy, neměly přístup ke skutečnému obchodnímu plánu společnosti GNA. Jejich analýzy byly tedy založeny na veřejně přístupných informacích, především na zprávě analytiků o proveditelnosti projektu realizace optické přístupové sítě v Amsterdamu (99). |
| --- | --- |

(162)

Společnost UPC v dokumentech, které podala, kritizovala rovněž určité předpoklady tohoto obchodního plánu společnosti GNA, které nejsou výslovně uvedeny v posouzení obchodního plánu, uvedeném v 121. bodě odůvodnění a následujících bodech; dospěla k závěru, že tento plán není z obchodního hlediska proveditelný. Komise by ráda zopakovala, že ani společnost UPC, ani společnost RBB, poradenská společnost, která v rámci šetření této věci vypracovala pro společnost UPC různé zprávy, neměly přístup ke skutečnému obchodnímu plánu společnosti GNA. Jejich analýzy byly tedy založeny na veřejně přístupných informacích, především na zprávě analytiků o proveditelnosti projektu realizace optické přístupové sítě v Amsterdamu (99).

| (163) | Komise konstatuje, že nejdůležitější určující prvky tohoto obchodního plánu, na které společnost UPC zaměřila svou pozornost, jsou již buď uvedeny v posouzení Komise tohoto obchodního plánu společnosti GNA, například míra rozšíření, procentní nárůst předplatitelů, procenta vypovězených smluv, velkoobchodní příjmy, investiční náklady, očekávaná životnost sítě a výpočet „zůstatkové hodnoty“, nebo pro toto posouzení nejsou příliš významné, například metoda zvolená v tomto plánu (100). |
| --- | --- |

(163)

Komise konstatuje, že nejdůležitější určující prvky tohoto obchodního plánu, na které společnost UPC zaměřila svou pozornost, jsou již buď uvedeny v posouzení Komise tohoto obchodního plánu společnosti GNA, například míra rozšíření, procentní nárůst předplatitelů, procenta vypovězených smluv, velkoobchodní příjmy, investiční náklady, očekávaná životnost sítě a výpočet „zůstatkové hodnoty“, nebo pro toto posouzení nejsou příliš významné, například metoda zvolená v tomto plánu (100).

| (164) | Společnost UPC dále zdůraznila, že Komise se neměla zabývat jen samostatnými předpoklady, ale rovněž jejich vzájemnými vztahy. Společnost UPC například uvádí, že kombinace vysoké míry rozšíření a vysokých cen se považuje za nemožnou. Komise vyhodnotila metodu a údaje, na nichž je obchodní plán založen, a dospěla k závěru, že je možné je považovat za přijatelné pro soukromého investora, který působí za obvyklých podmínek tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(164)

Společnost UPC dále zdůraznila, že Komise se neměla zabývat jen samostatnými předpoklady, ale rovněž jejich vzájemnými vztahy. Společnost UPC například uvádí, že kombinace vysoké míry rozšíření a vysokých cen se považuje za nemožnou. Komise vyhodnotila metodu a údaje, na nichž je obchodní plán založen, a dospěla k závěru, že je možné je považovat za přijatelné pro soukromého investora, který působí za obvyklých podmínek tržního hospodářství.

| (165) | Společnost UPC dále uvádí, že ve svých vlastních výpočtech týkajících se tohoto obchodního plánu nezohledňovala skutečnost, že společnost GNA bude uživatelům své sítě nabízet první roky určité slevy, protože tyto údaje byly zveřejněny až v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Společnost UPC se domnívá, že tento příspěvek společnosti GNA na marketingové náklady celého projektu ještě více podlamuje finanční výnosnost projektu pro investory a ukazuje, že tím spíše není obchodní plán společnosti GNA proveditelný. Komise poznamenává, že je v souladu s obvyklými tržními postupy, když jsou nové služby na začátku nabízeny se slevou, aby bylo možné vybudovat určitou zákaznickou základnu. Kromě toho se s finančním dopadem těchto slev v obchodním plánu, který Komise analyzovala, zcela počítalo. |
| --- | --- |

(165)

Společnost UPC dále uvádí, že ve svých vlastních výpočtech týkajících se tohoto obchodního plánu nezohledňovala skutečnost, že společnost GNA bude uživatelům své sítě nabízet první roky určité slevy, protože tyto údaje byly zveřejněny až v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Společnost UPC se domnívá, že tento příspěvek společnosti GNA na marketingové náklady celého projektu ještě více podlamuje finanční výnosnost projektu pro investory a ukazuje, že tím spíše není obchodní plán společnosti GNA proveditelný. Komise poznamenává, že je v souladu s obvyklými tržními postupy, když jsou nové služby na začátku nabízeny se slevou, aby bylo možné vybudovat určitou zákaznickou základnu. Kromě toho se s finančním dopadem těchto slev v obchodním plánu, který Komise analyzovala, zcela počítalo.

| (166) | K modelu společnosti Arcadis (101), který společnost UPC označila za možný model pro obchodní plán společnosti GNA, poukazuje Komise na to, že tento model nebyl zahrnut mezi dokumenty předložené nizozemskými úřady a že úřady prohlásily, že mezi přešetřovaným projektem a modelem společnosti Arcadis není žádná souvislost. |
| --- | --- |

(166)

K modelu společnosti Arcadis (101), který společnost UPC označila za možný model pro obchodní plán společnosti GNA, poukazuje Komise na to, že tento model nebyl zahrnut mezi dokumenty předložené nizozemskými úřady a že úřady prohlásily, že mezi přešetřovaným projektem a modelem společnosti Arcadis není žádná souvislost.

| (167) | Komise dále nemá k dispozici žádné informace o tom, že by úvěr ve výši [...] EUR poskytnutý [...] nebyl přiznán za tržních podmínek. Úroková míra vypočítaná [...] (102) a potenciální zástavní hodnota daného aktiva představují dostatečný důkaz, že tento úvěr byl přiznán v souladu s tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(167)

Komise dále nemá k dispozici žádné informace o tom, že by úvěr ve výši [...] EUR poskytnutý [...] nebyl přiznán za tržních podmínek. Úroková míra vypočítaná [...] (102) a potenciální zástavní hodnota daného aktiva představují dostatečný důkaz, že tento úvěr byl přiznán v souladu s tržními podmínkami.

| (168) | Po formálním šetření a po posouzení doplňujících informací, které Komise obdržela, dospěla k závěru, že obchodní plán společnosti GNA je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(168)

Po formálním šetření a po posouzení doplňujících informací, které Komise obdržela, dospěla k závěru, že obchodní plán společnosti GNA je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

| (169) | Nejvýznamnější prognóza, ze které obchodní plán vychází, je takový vývoj telekomunikačního trhu a trhu sdělovacích prostředků v Nizozemsku, který povede ke značné poptávce po rychlých širokopásmových službách, které budou z velké části poskytovat sítě FttH. Z této prognózy, kterou uznala rovněž zpráva společnosti Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft, vyplývají předpoklady pro příslušné sazby a míru rozšíření sítě společnosti GNA. Společně s dalšími předpoklady, jako jsou investiční náklady, vedly tyto faktory k závěru, že tento projekt přinese svým investorům dostatečné úhrady. |
| --- | --- |

(169)

Nejvýznamnější prognóza, ze které obchodní plán vychází, je takový vývoj telekomunikačního trhu a trhu sdělovacích prostředků v Nizozemsku, který povede ke značné poptávce po rychlých širokopásmových službách, které budou z velké části poskytovat sítě FttH. Z této prognózy, kterou uznala rovněž zpráva společnosti Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft, vyplývají předpoklady pro příslušné sazby a míru rozšíření sítě společnosti GNA. Společně s dalšími předpoklady, jako jsou investiční náklady, vedly tyto faktory k závěru, že tento projekt přinese svým investorům dostatečné úhrady.

| (170) | Komise tento plán a v něm obsažené předpoklady posoudila srovnáním s podobnými projekty a ověřením vnitřních souvislostí a dosažitelnosti předpokladů. Závěrem tohoto vyhodnocení je, že tento obchodní plán je z metodického hlediska správný a že bere v úvahu všechny relevantní faktory, které mohou ovlivnit úspěšnost daného projektu. |
| --- | --- |

(170)

Komise tento plán a v něm obsažené předpoklady posoudila srovnáním s podobnými projekty a ověřením vnitřních souvislostí a dosažitelnosti předpokladů. Závěrem tohoto vyhodnocení je, že tento obchodní plán je z metodického hlediska správný a že bere v úvahu všechny relevantní faktory, které mohou ovlivnit úspěšnost daného projektu.

| (171) | Komise dále konstatuje, že tento obchodní plán společnosti GNA neobsahuje žádné zjevně nesprávné předpoklady. Hypotézy, z nichž tento plán vychází, jsou realistické, pokud se na ně pohlíží s vědomím nejvýznamnější prognózy týkající se vývoje telekomunikačního trhu a trhu sdělovacích prostředků. Realistické se zdají být také v případě, kdy se porovnají s podobnými projekty. Námitky, které mohou být vzneseny z principiálních důvodů nebo na základě jiné prognózy budoucího vývoje příslušných trhů proti určitým předpokladům tohoto obchodního plánu, nejsou tak závažné, aby mohly poškodit obecnou důvěryhodnost tohoto plánu. Podobná rozdílnost názorů je úzce spjata s širokým rozpětím hodnocení používaných podnikateli při investičním rozhodování. |
| --- | --- |

(171)

Komise dále konstatuje, že tento obchodní plán společnosti GNA neobsahuje žádné zjevně nesprávné předpoklady. Hypotézy, z nichž tento plán vychází, jsou realistické, pokud se na ně pohlíží s vědomím nejvýznamnější prognózy týkající se vývoje telekomunikačního trhu a trhu sdělovacích prostředků. Realistické se zdají být také v případě, kdy se porovnají s podobnými projekty. Námitky, které mohou být vzneseny z principiálních důvodů nebo na základě jiné prognózy budoucího vývoje příslušných trhů proti určitým předpokladům tohoto obchodního plánu, nejsou tak závažné, aby mohly poškodit obecnou důvěryhodnost tohoto plánu. Podobná rozdílnost názorů je úzce spjata s širokým rozpětím hodnocení používaných podnikateli při investičním rozhodování.

| (172) | Je zapotřebí poukázat na to, že dva soukromí investoři, kteří se specializují na investice do komunikační infrastruktury, společnosti ING RE a Reggefiber, se na základě tohoto obchodního plánu rozhodli k výrazné účasti na tomto projektu. [...] (103). Bez ohledu na finanční výnosy je velmi pravděpodobné, že to byla právě strategická hodnota tohoto projektu, který měl jako poměrně malý „zkušební projekt“ otestovat potenciál technologie FttH v hustě obydlených oblastech a k ní příslušný nový obchodní model (104), co přispělo k rozhodnutí jak veřejnoprávních, tak i soukromých investorů akceptovat relativně vysoké riziko (105). |
| --- | --- |

(172)

Je zapotřebí poukázat na to, že dva soukromí investoři, kteří se specializují na investice do komunikační infrastruktury, společnosti ING RE a Reggefiber, se na základě tohoto obchodního plánu rozhodli k výrazné účasti na tomto projektu. [...] (103). Bez ohledu na finanční výnosy je velmi pravděpodobné, že to byla právě strategická hodnota tohoto projektu, který měl jako poměrně malý „zkušební projekt“ otestovat potenciál technologie FttH v hustě obydlených oblastech a k ní příslušný nový obchodní model (104), co přispělo k rozhodnutí jak veřejnoprávních, tak i soukromých investorů akceptovat relativně vysoké riziko (105).

| (173) | Na základě tohoto posouzení dospěla Komise k závěru, že soukromý investor, který jedná za běžných podmínek tržního hospodářství, by na základě tohoto obchodního plánu mohl do společnosti GNA investovat. Potvrzuje to přítomnost dvou soukromých tržních stran, které do společnosti GNA investovaly. |
| --- | --- |

(173)

Na základě tohoto posouzení dospěla Komise k závěru, že soukromý investor, který jedná za běžných podmínek tržního hospodářství, by na základě tohoto obchodního plánu mohl do společnosti GNA investovat. Potvrzuje to přítomnost dvou soukromých tržních stran, které do společnosti GNA investovaly.

| (174) | K připomínkám společností UPC, ONO, FT, COM HEM a jedné anonymní zúčastněné strany, které Komisi žádají použít v tomto posuzovaném případě přísně zásadu investora v tržním hospodářství z důvodu domnělého „účinku precedentu“ tohoto projektu s ohledem na další investice do širokopásmového připojení v Evropě, si Komise přeje zdůraznit, že ověření, zda je dodržována zásada investora v tržním hospodářství, je nutné provádět pro každý případ samostatně v souladu s platnou judikaturou a na základě jejích zkušeností s rozhodováním v daných případech. |
| --- | --- |

(174)

K připomínkám společností UPC, ONO, FT, COM HEM a jedné anonymní zúčastněné strany, které Komisi žádají použít v tomto posuzovaném případě přísně zásadu investora v tržním hospodářství z důvodu domnělého „účinku precedentu“ tohoto projektu s ohledem na další investice do širokopásmového připojení v Evropě, si Komise přeje zdůraznit, že ověření, zda je dodržována zásada investora v tržním hospodářství, je nutné provádět pro každý případ samostatně v souladu s platnou judikaturou a na základě jejích zkušeností s rozhodováním v daných případech.

| (175) | Po shrnutí došla tedy Komise k závěru, že investice města Amsterdam nepředstavuje žádnou státní podporu, jelikož byla vynaložena současně se značnou kapitálovou účastí soukromého investora a za srovnatelných podmínek. Z vyhodnocení tohoto obchodního plánu rovněž vyplynulo, že investice je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(175)

Po shrnutí došla tedy Komise k závěru, že investice města Amsterdam nepředstavuje žádnou státní podporu, jelikož byla vynaložena současně se značnou kapitálovou účastí soukromého investora a za srovnatelných podmínek. Z vyhodnocení tohoto obchodního plánu rovněž vyplynulo, že investice je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.

VII.   ZÁVĚR

| (176) | Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení nizozemské úřady uspokojivým způsobem odstranily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení. Zejména je nepochybné, že všechny předinvestice města Amsterdam do společnosti GNA byly splaceny. Komise konstatuje, že město Amsterdam investovalo do společnosti GNA za stejných podmínek jako soukromé strany podílející se na tomto projektu na základě obchodního plánu společnosti GNA. |
| --- | --- |

(176)

Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení nizozemské úřady uspokojivým způsobem odstranily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení. Zejména je nepochybné, že všechny předinvestice města Amsterdam do společnosti GNA byly splaceny. Komise konstatuje, že město Amsterdam investovalo do společnosti GNA za stejných podmínek jako soukromé strany podílející se na tomto projektu na základě obchodního plánu společnosti GNA.

| (177) | Komise proto dospěla k názoru, že investice města Amsterdam do společnosti GNA nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, protože je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, |
| --- | --- |

(177)

Komise proto dospěla k názoru, že investice města Amsterdam do společnosti GNA nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, protože je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Investice města Amsterdamu do společnosti Glasvezelnet Amsterdam C.V. na vybudování optické přístupové sítě v Amsterdamu, oznámená Komisi dne 17. května 2005, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

Opatření je proto možné uskutečnit.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.

V Bruselu dne 11. prosince 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 134, 16.6.2007, s. 9. Státní podpora C 53/06 (ex N 262/05) – Citynet Amsterdam: investice města Amsterdam do přístupové sítě z optických kabelů (FttH) – Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

1

(2)  VECAI poskytla další informace e-mailovými zprávami, které byly zapsány 27. prosince 2005, 11. ledna a 31. ledna 2006.

2

(3)  UPC Nederland BV je dceřinou společností Liberty Global Inc. UPC Nederland BV působí v Nizozemsku pod názvem UPC. Liberty Global Inc. (dále jen „Liberty Global“) je mezinárodním provozovatelem kabelových sítí, který nabízí služby v oblasti videa, telefonu a přístupu k internetu. Tento podnik provozuje širokopásmové komunikační sítě v různých zemích.

3

(4)  Tyto informace poskytla společnost UPC dopisem ze dne 12. května 2006, zaevidovaným dne 15. května 2006.

4

(5)  Dne 19. a 31. května a 1., 7. a 13. června 2006.

5

(6)  Dne 18., 25. a 29. srpna 2006.

6

(7)  Podle veřejně dostupných informací, jako například v článcích deníků Het Parool (ze dne 7. října 2006) a Trouw (ze dne 13. října 2006).

7

(8)  Tato e-mailová zpráva byla zapsána dne 22. září 2006.

8

(9)  Zpráva Soudního dvora ze dne 21. listopadu 2006, č. 200601252.

9

(10)  Rozhodnutí soudu ze dne 18. ledna ve věci 1252/06 KG.

10

(11)  „Data rooms“ se používají například ve fázi šetření „due diligence“ v případě fúzí nebo akvizic a nabízí potenciálním kandidátům přístup k důvěrným podnikovým informacím.

11

(12)  Viz poznámka pod čarou 1.

12

(13)  Dopisem ze dne 17. července 2007, zaevidovaným stejného dne.

13

(14)  Dopisem ze dne 16. července 2007, zaevidovaným stejného dne.

14

(15)  Dopisem ze dne 17. července 2007, zaevidovaným stejného dne.

15

(16)  Dopisem ze dne 17. července 2007, zaevidovaným stejného dne.

16

(17)  Dopisem ze dne 17. července 2007, zaevidovaným stejného dne, verze, jež neobsahuje důvěrné údaje, byla doručena dne 27. července 2007.

17

(18)  Položení přístupové optické sítě se považuje za další velký krok v oblasti elektronické komunikace. V porovnání se stávajícími sítěmi založenými na měděných drátech (jako ADSL nebo kabel) nabízí nové sítě optických vláken mnohem vyšší rychlosti a symetričtější služby; očekává se, že povedou k celé řadě nových inovativních služeb a aplikací na bázi IP technologií (IPTV, video na vyžádání, péče na dálku, atd.).

18

(19)  Smlouva na vybudování infrastruktury byla zadána společnosti Van den Berg Infrastructuren (BAM)/Draka Comteq Telecom. Van den Berg je dceřinou společností společnosti BAM, velké stavební firmy, a Draka Comteq je výrobcem kabelů. Pro provoz sítě byla vybrána společnost BBned (výběrové řízení 2005/S 79-076325).

19

(20)  Společnost ING RE je dceřinou společností společnosti ING, konglomerátu v oblasti finančních služeb (banka a pojišťovna).

20

(21)  Společnost Reggefiber se účastní různých projektů s optickými vlákny v Nizozemsku a je spojena se stavebním koncernem Volker Wessels.

21

(22)  Financování společností působících v oblasti sociálního bydlení v Nizozemsku v současné době podléhá probíhajícímu řízení Komise o podpoře (věc E-2/2005 Stávající zákon o bydlení a metody financování společností působících v oblasti sociálního bydlení). Dopisem ze dne 20. prosince 2005 pro Komisi požádala organizace Vecai Komisi o prošetření právního postavení společností působících v oblasti sociálního bydlení na základě pravidel pro poskytování státní podpory. Komise na tento dopis odpověděla dopisem ze dne 3. února 2006, ve kterém prohlásila, že tento případ bude projednávat GŘ pro hospodářskou soutěž v rámci výše uvedeného probíhajícího řízení.

22

Stávající zákon o bydlení a metody financování společností působících v oblasti sociálního bydlení

(23)  Zhruba jedna třetina bytů (13 000) v této oblasti je ve vlastnictví společností působících v oblasti sociálního bydlení.

23

(24)  [...] Na informace v závorkách se vztahuje povinnost mlčenlivosti.

24

(25)  [...]

25

(26)  Společnost BBned je soukromým provozovatelem širokopásmového připojení, je to dceřiná společnost společnosti Telecom Italia. BBned byla vybrána ve výběrovém řízení zveřejněném dne 17. července 2004 v Úředním věstníku Evropských společenství pod referenčním číslem 2004/S 138 – 118456.

26

Úředním věstníku Evropských společenství

(27)  [...]

27

(28)  V odvětví telekomunikací se pojmem „triple play“ rozumí nabízení rychlého přístupu k internetu, televizním a telefonním službám prostřednictvím jednoho širokopásmového připojení.

28

(29)  Rozsudek Soudu prvního stupně ve věci T-73/98 Société chimique Prayon-Rupel SA v. Komise, Sb. rozh. 2001, s. II-867, bod 93 obsahuje následující pasáž: „podstatně delší doba, než je obvykle pro první šetření v rámci ustanovení čl. 93 odst. 3 Smlouvy nutné, společně s dalšími okolnostmi může vést k nutnosti konstatovat, že Komise zaznamenala závažné potíže s posuzováním, takže muselo být zahájeno řízení podle čl. 93 odst. 2 Smlouvy“.

29

Société chimique Prayon-Rupel SA v. Komise

(30)  Město zadalo v letech 2003 a 2004 vypracování různých studií na přípravu tohoto projektu a vypsalo výběrové řízení na vybudování a provoz této sítě. Kromě toho město financovalo určité výkopové práce a pořídilo s ohledem na budování sítě software. Tyto „předinvestice“ města činily [...] EUR.

30

(31)  Viz bod 30 a následující body rozhodnutí o zahájení řízení.

31

(32)  Vzhledem k tomu, že pro obchodní plán společnosti GNA platí na žádost nizozemských úřadů povinnost mlčenlivosti, neměla společnost RBB Economics k samotnému obchodní plánu pro společnost GNA přístup a svou studii tato společnost zakládala na veřejně přístupných informacích a na veřejné verzi rozhodnutí Komise o zahájení řízení.

32

(33)  Viz bod 30 a následující body rozhodnutí o zahájení řízení.

33

(34)  Celkové počty vypovězených smluv zahrnovaly všechny zákazníky, kteří od společnosti UPC přestoupili k jinému operátorovi (například ke KPN či GNA nebo se přestěhovali do jiné oblasti atd.). Z tohoto důvodu považuje společnost UPC tento ukazatel za maximální procento výpovědí, kterého mohlo být v daném okamžiku v souvislosti s novou optickou sítí GNA dosaženo.

34

(35)  Společnost GNA započala s realizací své sítě v říjnu 2006 a maloobchodní operátoři, kteří využili GNA-sítě prostřednictvím společnosti BBned, začali nabízet své služby v březnu 2007.

35

(36)  V určitých částech Nuenenu a Hillegomu představuje tržní rozšíření služeb poskytovaných prostřednictvím optické sítě například po jednom roce více než 80 %. Projekty v Nuenenu a Hillegomu jsou svou povahou odlišné od amsterdamského projektu; v Hillegomu se na investicích do projektu nepodílela státní správa.

36

(37)  Optická síť v Nuenenu zahrnuje 7 400 domácností, méně než 25 % současného objemu amsterdamského projektu.

37

(38)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 19. července 2006, C 35/05, Zbudování širokopásmové sítě v Appingedamu (Úř. věst. L 86, 27.3.2007, s. 1), ve kterém považovala Komise podporu na vybudování přístupové sítě optických vláken za neslučitelnou se společným trhem, protože obec Appingedam budovala síť se státní podporou, zatímco soukromí operátoři širokopásmových sítí již ve stejné oblasti nabízeli své služby. V případu Appingedam nebyly k financování projektu přizvány žádné soukromé subjekty a nizozemské úřady se neodvolávaly na zásadu investora v tržním hospodářství.

38

Zbudování širokopásmové sítě v Appingedamu

(39)  Arcadis je technicky zaměřenou společností, která poskytuje služby projektového řízení, poradenství a inženýrství pro budování optických sítí.

39

(40)  Model je dostupný na následujících webových stránkách: http://ngn.arcadis.nl/

40

(41)  Viz poznámka pod čarou 37.

41

(42)  Rozdíl mezi „bílými“, „šedými“ a „černými“ místy závisí na stávající nabídce širokopásmových služeb. Obecně řečeno „bílá místa“ jsou řídce osídlené oblasti na venkově, kde nejsou dostupné žádné širokopásmové služby; „šedá místa“ jsou zóny, kde se již v některých částech nabízí obecné širokopásmové služby; a „černá místa“ jsou zóny, kde různé širokopásmové služby poskytují alespoň dvě konkurující sítě infrastruktury (jako je telefonní síť a kabelová síť).

42

(43)  Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu. Společné akce pro růst a zaměstnanost: Lisabonský program Společenství, KOM(2005) 330 ze dne 20. července 2005.

43

Společné akce pro růst a zaměstnanost: Lisabonský program Společenství

(44)  Ve zprávě pro nizozemské úřady od Stratix Consulting/Technische Universiteit Delft, zveřejněné dne 8. března 2007 a dne 16. března 2007 podané Komisi, se uvádí, že k prosinci 2006 se v Nizozemsku realizovalo přibližně 50 projektů na vybudování optických sítí a že stejný počet nově zahajovaných projektů byl oznámen pro rok 2007.

44

(45)  Informace, které byly poskytnuty dne 9. listopadu 2007 a dne 12. listopadu 2007.

45

(46)  [...]

46

(47)  Vážené průměrné náklady na kapitál (WACC) udávají relativní náklady vlastního a cizího kapitálu podniku. WACC je obecně přijímaný finanční ukazatel, s jehož pomocí lze pro specifický podnik nebo projekt vypočítat výnosnost, kterou poskytovatelé kapitálu (ať již cizího či vlastního kapitálu) očekávají, přičemž se bere rovněž ohled na rizikové znaky daného projektu. Podniky a projekty, u kterých lze dosáhnout určité výnosnosti (měřené například na základě vnitřní míry výnosnosti („internal rate of return“ – IRR)), jež převyšuje náklady na kapitál, přináší investorům přidanou hodnotu. Naopak podniky a projekty, které sice mohou být ziskové, vykazují ale nižší výnosnost, než jsou náklady na kapitál, investovanou hodnotu „pohltí“.

47

(48)  Ve srovnávací analýze Komise se porovnaly hypotézy obchodního plánu společnosti GNA s dostupnými informacemi srovnatelných společností, především evropských telekomunikačních podniků.

48

(49)  Vnitřní míra výnosnosti (IRR) se uplatňuje při rozhodování o dlouhodobých investicích a při porovnávání různých investičních projektů.

49

(50)  Např. aplikace peer-to-peer, stahování souborů, služby HDTV atd.

50

peer-to-peer

(51)  Viz poznámka pod čarou 44.

51

(52)  Nizozemské úřady odkazují zejména na rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. prosince 2000 ve věci Alitalia v. Komise, T-296/97, Sb. rozh. 2000, s. II-3871, body 80 a 81; rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1991 ve věci Itálie v. Komise, C-303/88, Sb. rozh. s. I-1433, bod 20; a rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. prosince 1996 ve věci Air France v. Komise, T-358/94, Sb. rozh. s. II-2109, bod 70.

52

Alitalia v. Komise

Itálie v. Komise

Air France v. Komise

(53)  Nizozemské úřady odkazují na rozhodnutí Komise 95/404/ES o postupu při uplatňování nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 („Swissair/Sabena“) ze dne 19. července 1995 a rozhodnutí ve věci N 172/00 Seed and Venture Capital Scheme (Irsko) ze dne 17. října 2000 (Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 48).

53

Seed and Venture Capital Scheme

(54)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

54

(55)  Společnost France Telecom své dceřiné společnosti Orange Netherlands a Nederland Breedband nedávno prodala společnosti Deutsche Telekom. Tato transakce byla dne 20. srpna 2007 Komisí schválena.

55

(56)  Poslední údaje předložené společností UPC v souvislosti s údaji o vypovězených smlouvách se týkaly stavu k 1. červnu 2007.

56

(57)  Viz rovněž poznámka pod čarou 41.

57

(58)  Viz například rozhodnutí Komise ze dne 19. července 2006 o podpoře C 35/05, kterou chce Nizozemsko poskytnout v souvislosti se zbudováním širokopásmové sítě v Appingedamu (Úř. věst. L 86, 27.3.2007, s. 1); viz rovněž poznámka pod čarou 37.

58

(59)  Věc C-345/02 Pearle BV a další, Sb. rozh. 2004, s. I-7139, bod 35 s odkazem na rozsudek Soudního dvora ve věci C-303/88 Itálie v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. I-1433, bod 11 a rozsudek Soudního dvora ve věci C-482/99 Francie v. Komise, Stardust Marine, Sb. rozh. 2002, s. I-4379, bod 24.

59

Pearle BV a další

Itálie v. Komise

Francie v. Komise

Stardust Marine

(60)  Z právního hlediska neinvestuje samo město do společnosti GNA, ale činí tak prostřednictvím „special purpose vehicle“, založeného pro tento projekt [...], které je ve vlastnictví města Amsterdam prostřednictvím společnosti Ontwikkelingsbedrijf Amsterdam (OGA, společnost, která je ve vlastnictví města Amsterdam). Tato investice je tedy hrazena ze státních prostředků a je možné ji přičítat státu (uvedená dceřiná společnost je ve vlastnictví města a rozhodnutí o investování bylo přijato městem a z iniciativy města předáno prostřednictvím této dceřiné společnosti). Jsou tedy splněny podmínky nastíněné v rozsudku Soudního dvora ve věci Stardust Marine, C-482/99, bod 37, (viz poznámka pod čarou 58).

60

Stardust Marine

(61)  Viz například rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech Italská republika a SIM 2 Multimedia SpA v. Komise, Italská republika a SIM 2 Multimedia SpA v. Komise, C-328/99 a C-399/00, Sb. rozh. 2003, s. I-4035, body 37 a 38, „Seleco-rozsudek“; rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech Nizozemsko a Leeuwarder Papierwarenfabriek BV v. Komise, C-296 a 318/82, Sb. rozh. 1985, s. 809, bod 17; použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP o státních podporách zemí v letecké dopravě, ve výše uvedeném, body 25 a 26; rozhodnutí Komise ze dne 2. srpna 2004 (2006/621/ES) o státní podpoře, kterou Francie poskytla společnosti France Télécom (Úř. věst. L 257, 20.9.2006, s. 11) a sdělení Komise členským státům 93 C 307/03 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o EHS a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS o veřejných podnicích v průmyslových odvětvích (Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3).

61

Italská republika a SIM 2 Multimedia SpA v. Komise, Italská republika a SIM 2 Multimedia SpA v. Komise

Nizozemsko a Leeuwarder Papierwarenfabriek BV v. Komise

(62)  Viz například rozsudek Soudního dvora ve věci Itálie v. Komise, C-303/88, Sb. rozh. 1991, s. I-1433, bod 20, „rozsudek ENI-Lanerossi“ a rozsudek Soudu prvního stupně ve věci Air France v. Komise, T-358/94, Sb. rozh. 1996, s. II-2109, bod 70.

62

Itálie v. Komise

Air France v. Komise

(63)  Rozsudek Soudu prvního stupně ve věci Alitalia, T-296/97, Sb. rozh. 2000, s. II-3871, bod 81; rozsudek Soudu prvního stupně ve věci Air France, T-385/94, Sb. rozh. 1996, s. II-2109, body 148 a 149. Viz také stanovisko Komise, Použití článků 92 a 93 Smlouvy o EHS na veřejné podniky, Zpravodaj ES-9/1984, bod 3.2 podbody i) a iii).

63

Alitalia

Air France

(64)  Jinými slovy: podmínky jisté smlouvy mohou být stejné, ale v dalších smlouvách mohou být upraveny ještě doplňující podmínky s dalšími právy a povinnostmi.

64

(65)  Poznámka pod čarou 48 rozhodnutí o zahájení řízení.

65

(66)  Akcie společnosti ING jsou ve výši 100 % emitovány na burze, přičemž žádný z akcionářů nedrží více než 5 % akcií této společnosti. Reggefiber je dceřinou společností společnosti Reggeborgh, investičního nástroje rodiny Wessels. Viz rovněž poznámky pod čarou 20 a 21.

66

(67)  Význam soukromé účasti souvisí rovněž se skutečností, že investice do širokopásmových připojení v „černých“ zónách jsou záležitostí především soukromých operátorů. Viz také 84. bod odůvodnění.

67

(68)  Bod 49 a následující body.

68

(69)  Viz rovněž 54. a 55. bod odůvodnění.

69

(70)  Bod 52 a další body.

70

(71)  Například ve svém dopise adresovaném nizozemským úřadům ze dne 29. září 2006.

71

(72)  Viz také 59. bod odůvodnění. Nizozemské úřady Komisi sdělily, že úrok činil [...] EUR a byl dne [...] společností GNA zaplacen.

72

(73)  Viz například rozhodnutí Komise ze dne 7. června 2005 o plánu průmyslové restrukturalizace společnosti Alitalia (Úř. věst. L 69, 8.3.2006, s. 1), bod 194. „Před předložením nabídky Deutsche Bank provedla hodnocení strategie a předpokládaných budoucích výnosů společnosti. Nakonec, před uzavřením konečné smlouvy, plánuje prověřit náležitou péči, kterou musí splnit všichni investoři a která umožní zahájení operace.“

73

(74)  Bod 62.

74

(75)  V následujícím posouzení se bude odkazovat hlavně na společnost UPC, protože listiny předložené touto společností jsou nejpodrobnější. Toto posouzení se ovšem týká rovněž spíše obecnějších připomínek dalších zúčastněných osob.

75

(76)  Bod 63 a další body.

76

(77)  Kontrola provedená dne 2. května 2006 jménem nizozemských úřadů; zpráva byla Komisi předložena dne 11. května 2006.

77

(78)  Podáno dne 16. března 2007, viz rovněž 75. bod odůvodnění.

78

(79)  Společnost UPC (nizozemská kabelová společnost) 10,6 %, společnost Fastweb (italský širokopásmový provozovatel) 9 %, společnost Telenet (vlámská kabelová společnost) 8,5 %, společnost KPN (zavedená nizozemská telekomunikační společnost) 8,1 %.

79

(80)  Je zapotřebí poznamenat, že společnost UPC rovněž nepoužila tyto indikátory v rámci svých komentářů ohledně podnikatelského plánu GNA.

80

(81)  [...]

81

(82)  Společnosti UPC/RBB zakládaly svou analýzu na veřejně přístupných údajích, zejména na zprávě analytiků společnosti ING „European Telecoms“ ze dne 24. února 2006 o proveditelnosti projektu Fibre-to-the-Home v Amsterdamu.

82

(83)  Konkrétně jde o společnost Chello Extreme, která v současné době nabízí rychlost 20 Mbps pro přijímání (download) a 2 Mbps pro odesílání (upload).

83

(84)  Kde rozšíření optických sítí dosahuje více než 80 %.

84

(85)  Jako například studie společnosti JPMorgan (2006): „The fibre battle – Changing Dynamics in European Wirelines“, 4. října 2006. Společnost JPMorgan rovněž vyčíslila, že návratnost infrastruktury FttH – s otevřeným přístupem na průměrném městském trhu – začíná být zajímavá od tržního podílu 25 %.

85

(86)  Jak například vyplývá z investic společnosti Reggefiber v Nizozemsku nebo jiných operátorů ve Francii a dalších evropských zemích. Viz také The Netherlands: „FTTH deployment overview“, 4Q2006, vypracoval: Stratix, leden 2007.

86

The Netherlands

(87)  Zdroj: Supplement to the RBB report on Amsterdam’s investment in the FttH Citynet project, 7. listopadu 2006.

87

Supplement to the RBB report on Amsterdam’s investment in the FttH Citynet project

(88)  Společnosti jako Pilmo, Unet nebo InterNLnet již nabízejí služby s omezeným geografickým rozsahem v síti GNA.

88

(89)  Pro popis třívrstvého modelu viz 23. bod odůvodnění a další body.

89

(90)  Pro vyhodnocení velkoobchodních sazeb viz 146. bod odůvodnění a další body.

90

(91)  Společnosti UPC/RBB odhadují náklady na celkovou infrastrukturu (aktivní a pasivní) na 1 500 EUR na jeden připojený byt (respektive 1 000/500 EUR), společnost KPN na 1 300 EUR, Hillegom (nizozemský projekt FttH) na 1 200 EUR, společnost Corning (výrobce skleněných vláken) na 1 200 EUR, společnost Arthur D.Little (poradenská společnost) na 1 000 EUR (respektive 600/400 EUR), společnost Fastweb (italský širokopásmový operátor) na 1 200 EUR, ARCEP (francouzský regulátor) na 2 000 EUR (údaje za roky 2005 a 2006), společnost JPMorgan (poradenská společnost) 1 000 EUR – 2 000 EUR.

91

(92)  Viz rovněž poznámka pod čarou 19.

92

(93)  Poznámka pod čarou 37 v rozhodnutí o zahájení řízení.

93

(94)  Posouzení na základě peněžních toků dospělo (v souladu s poznámkami společnosti UPC) k hodnotě [...] EUR.

94

(95)  Viz například dokumenty „FttH council“, dostupné na http://www.ftthcouncil.org/ nebo průzkum společnosti Gartner ze dne 14. února 2006: „Governments Can Bring Moore’s Law to Broadband Access“.

95

(96)  Nizozemské úřady předložily jako součást obchodního plánu společnosti GNA rovněž různé analýzy citlivosti a podnikové scénáře. Nizozemské úřady uvádějí, že dokonce v nejhorším scénáři („worst-case-scenario“) bude hodnota infrastruktury dostatečná [...].

96

(97)  Účetní audit ze dne 2. května 2006 jménem společnosti GNA, zpráva podaná Komisi dne 11. května 2006. Viz rovněž 125. bod odůvodnění.

97

(98)  V případě obchodního plánu mohou osoby, které mají přijmout rozhodnutí, díky analýzám citlivosti posoudit, do jaké míry jsou finanční výsledky daného obchodního plánu citlivé na změny předpokladů, z nichž plán vychází. Na různé výsledky projektu stejně tak upozorňují i různé podnikové scénáře podle toho, jak se mění tržní předpoklady.

98

(99)  Tato zpráva společnosti ING dospěla k závěru, že síť FttH v Amsterdamu je finančně proveditelná a životaschopná (zpráva analytiků společnosti ING „European Telecoms“, 24. února 2006). Obchodní plán použitý v této zprávě analytiků se ovšem podstatně liší od plánu společnosti GNA (např. pokud jde o použitou metodu, plánovaný harmonogram, finanční cíle atd.).

99

(100)  Společnost GNA používá jinou metodu než tu, která byla použita ve zprávě společnosti ING uvedené v poznámce pod čarou 98. Podle metody společnosti GNA nebyly zapotřebí žádné ukazatele nákladů kapitálu. Komise ovšem ve své analýze použila i údaje vztahující se k nákladům kapitálu, a sice za účelem jejich porovnání s IRR uvedenou v obchodním plánu společnosti GNA. Viz také 134. bod odůvodnění a další body.

100

(101)  Viz 41. bod odůvodnění.

101

(102)  Úřady předložily Komisi dne [...] smlouvu o úvěru; v té je uvedeno, že účtovaný úrok je roven [...] %.

102

(103)  [...]

103

(104)  A sice „třívrstvý model“, v němž se pasivní a aktivní vrstva provozují a spravují samostatně s užitím otevřeného a nediskriminujícího přístupu pro všechny maloobchodní operátory, viz také obrázek 1.

104

(105)  Malé, rizikové investice je možné vysvětlit rovněž na základě teorie „reálné opce“, podle níž se mohou rizikové investice uskutečňovat ve dvou fázích. V první fázi se provede pouze malá investice (jinými slovy: společnost koupí opci). Po nějaké době, když je známo více informací, může společnost realizovat velkou investici (tedy uplatnit svoji opci), nebo se svých plánů vzdát, přičemž její ztráty zůstanou omezené na původní malou investici (která představuje náklady této opce). Tím, že na sebe společnost vezme vyšší riziko a podstoupí větší míru nejistoty během první fáze (v podobě malé účasti), může snížit rizika pozdější (větší) investice.

105

---

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/50

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 8. září 2008

o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003

(oznámeno pod číslem K(2008) 4735)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2008/730/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 7 odst. 3 a čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 1. července 2005 podala společnost Bayer CropScience AG v souladu s články 5 a 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 příslušnému orgánu Nizozemska žádost o uvedení potravin, složek potravin a krmiv, které obsahují sóju A2704-12, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh (dále jen „žádost“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 1. července 2005 podala společnost Bayer CropScience AG v souladu s články 5 a 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 příslušnému orgánu Nizozemska žádost o uvedení potravin, složek potravin a krmiv, které obsahují sóju A2704-12, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh (dále jen „žádost“).

| (2) | Žádost se rovněž vztahuje na uvedení dalších produktů, které obsahují sóju A2704-12 nebo z ní sestávají, na trh pro stejná použití, jaká má jiná sója, s výjimkou pěstování. V souladu s ustanovením čl. 5 odst. 5 a čl. 17 odst. 5 nařízení (ES) č. 1829/2003 proto žádost obsahuje údaje a informace požadované přílohami III a IV směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS (2) a informace a závěry o hodnocení rizika provedeném v souladu se zásadami stanovenými v příloze II směrnice 2001/18/ES. |
| --- | --- |

(2)

Žádost se rovněž vztahuje na uvedení dalších produktů, které obsahují sóju A2704-12 nebo z ní sestávají, na trh pro stejná použití, jaká má jiná sója, s výjimkou pěstování. V souladu s ustanovením čl. 5 odst. 5 a čl. 17 odst. 5 nařízení (ES) č. 1829/2003 proto žádost obsahuje údaje a informace požadované přílohami III a IV směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS (2) a informace a závěry o hodnocení rizika provedeném v souladu se zásadami stanovenými v příloze II směrnice 2001/18/ES.

| (3) | Dne 10. srpna 2007 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko a dospěl k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují sóju A2704-12 popsanou v žádosti, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny (dále jen „produkty“), na trh mělo v souvislosti se zamýšleným použitím nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí (3). Ve svém stanovisku zvážil EFSA všechny konkrétní otázky a námitky, které členské státy vznesly v rámci konzultace příslušných vnitrostátních orgánů podle čl. 6 odst. 4 a čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Dne 10. srpna 2007 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko a dospěl k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují sóju A2704-12 popsanou v žádosti, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny (dále jen „produkty“), na trh mělo v souvislosti se zamýšleným použitím nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí (3). Ve svém stanovisku zvážil EFSA všechny konkrétní otázky a námitky, které členské státy vznesly v rámci konzultace příslušných vnitrostátních orgánů podle čl. 6 odst. 4 a čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení.

| (4) | EFSA dospěl především k závěru, že při posouzení všech údajů dostupných v žádosti týkajících se molekulární charakterizace, analýzy složení a agronomických vlastností je sója A2704-12 rovnocenná s protějškem, který nebyl geneticky modifikován, a proto není zapotřebí dalších krmných studií bezpečnosti na zvířatech (např. 90denní studie toxicity na laboratorních krysách). |
| --- | --- |

(4)

EFSA dospěl především k závěru, že při posouzení všech údajů dostupných v žádosti týkajících se molekulární charakterizace, analýzy složení a agronomických vlastností je sója A2704-12 rovnocenná s protějškem, který nebyl geneticky modifikován, a proto není zapotřebí dalších krmných studií bezpečnosti na zvířatech (např. 90denní studie toxicity na laboratorních krysách).

| (5) | EFSA ve svém stanovisku rovněž dospěl k závěru, že žadatelem předložený plán monitorování životního prostředí sestávající z plánu celkového dohledu je v souladu se zamýšleným použitím daných produktů. |
| --- | --- |

(5)

EFSA ve svém stanovisku rovněž dospěl k závěru, že žadatelem předložený plán monitorování životního prostředí sestávající z plánu celkového dohledu je v souladu se zamýšleným použitím daných produktů.

| (6) | S ohledem na předcházející úvahy by mělo být povolení pro tyto produkty uděleno. |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na předcházející úvahy by mělo být povolení pro tyto produkty uděleno.

| (7) | Každému GMO by měl být přiřazen jednoznačný identifikační kód stanovený v nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy (4). |
| --- | --- |

(7)

Každému GMO by měl být přiřazen jednoznačný identifikační kód stanovený v nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy (4).

| (8) | Na základě stanoviska EFSA se zdá, že pro potraviny, složky potravin a krmiva, které obsahují sóju A2704-12, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, nejsou nutné žádné jiné zvláštní požadavky na označování než ty, které jsou stanoveny v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003. Avšak v zájmu zajištění toho, že se produkty budou používat v rámci povolení stanoveného tímto rozhodnutím, by označení krmiv, která obsahují GMO nebo z nich sestávají, a jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují GMO nebo z nich sestávají, pro něž se žádá o povolení, mělo také jasně uvádět, že dané produkty nesmějí být použity k pěstování. |
| --- | --- |

(8)

Na základě stanoviska EFSA se zdá, že pro potraviny, složky potravin a krmiva, které obsahují sóju A2704-12, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, nejsou nutné žádné jiné zvláštní požadavky na označování než ty, které jsou stanoveny v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003. Avšak v zájmu zajištění toho, že se produkty budou používat v rámci povolení stanoveného tímto rozhodnutím, by označení krmiv, která obsahují GMO nebo z nich sestávají, a jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují GMO nebo z nich sestávají, pro něž se žádá o povolení, mělo také jasně uvádět, že dané produkty nesmějí být použity k pěstování.

| (9) | Podobným způsobem stanovisko EFSA neopravňuje k uložení zvláštních podmínek nebo omezení pro uvedení produktů na trh a/nebo zvláštních podmínek nebo omezení pro jejich používání a nakládání s nimi, včetně požadavků na monitorování po uvedení na trh, ani žádných zvláštních podmínek týkajících se ochrany určitých ekosystémů / životního prostředí a/nebo zeměpisných oblastí, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 5 písm. e) a čl. 18 odst. 5 písm. e) nařízení (ES) č. 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Podobným způsobem stanovisko EFSA neopravňuje k uložení zvláštních podmínek nebo omezení pro uvedení produktů na trh a/nebo zvláštních podmínek nebo omezení pro jejich používání a nakládání s nimi, včetně požadavků na monitorování po uvedení na trh, ani žádných zvláštních podmínek týkajících se ochrany určitých ekosystémů / životního prostředí a/nebo zeměpisných oblastí, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 5 písm. e) a čl. 18 odst. 5 písm. e) nařízení (ES) č. 1829/2003.

| (10) | Všechny příslušné informace o povolení produktů by měly být zaneseny do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v nařízení (ES) č. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Všechny příslušné informace o povolení produktů by měly být zaneseny do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v nařízení (ES) č. 1829/2003.

| (11) | V čl. 4 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES (5) jsou stanoveny požadavky na označování produktů sestávajících z GMO nebo obsahujících GMO. |
| --- | --- |

(11)

V čl. 4 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES (5) jsou stanoveny požadavky na označování produktů sestávajících z GMO nebo obsahujících GMO.

| (12) | Toto rozhodnutí má být oznámeno prostřednictvím Informačního systému pro biologickou bezpečnost smluvním stranám Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti podle čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 ze dne 15. července 2003 o přeshraničních pohybech geneticky modifikovaných organismů (6). |
| --- | --- |

(12)

Toto rozhodnutí má být oznámeno prostřednictvím Informačního systému pro biologickou bezpečnost smluvním stranám Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti podle čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 ze dne 15. července 2003 o přeshraničních pohybech geneticky modifikovaných organismů (6).

| (13) | Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou; Komise proto dne 28. dubna 2008 předložila Radě návrh v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 1999/468/ES (7) s žádostí, aby Rada jednala do tří měsíců. |
| --- | --- |

(13)

Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou; Komise proto dne 28. dubna 2008 předložila Radě návrh v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 1999/468/ES (7) s žádostí, aby Rada jednala do tří měsíců.

| (14) | Rada se však ve stanovené lhůtě neusnesla; nyní by rozhodnutí měla přijmout Komise, |
| --- | --- |

(14)

Rada se však ve stanovené lhůtě neusnesla; nyní by rozhodnutí měla přijmout Komise,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Geneticky modifikovaný organismus a jednoznačný identifikační kód

Geneticky modifikované sóji (Glycine max) A2704-12, uvedené v písmenu b) přílohy tohoto rozhodnutí se přiřazuje jednoznačný identifikační kód ACS-GMØØ5-3 v souladu s nařízením (ES) č. 65/2004.

Článek 2

Povolení

V souladu s podmínkami uvedenými v tomto rozhodnutí se pro účely čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 povolují tyto produkty:

| a) | potraviny a složky potravin, které obsahují sóju ACS-GMØØ5-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny; |
| --- | --- |

a)

potraviny a složky potravin, které obsahují sóju ACS-GMØØ5-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny;

| b) | krmiva, která obsahují sóju ACS-GMØØ5-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena; |
| --- | --- |

b)

krmiva, která obsahují sóju ACS-GMØØ5-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena;

| c) | jiné produkty než potraviny a krmiva, které obsahují sóju ACS-GMØØ5-3 nebo z ní sestávají, pro stejná použití, jaká má jiná sója, s výjimkou pěstování. |
| --- | --- |

c)

jiné produkty než potraviny a krmiva, které obsahují sóju ACS-GMØØ5-3 nebo z ní sestávají, pro stejná použití, jaká má jiná sója, s výjimkou pěstování.

Článek 3

Označování

1.   Pro účely požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“„sója“.

2.   Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují sóju ACS-GMØØ5-3 nebo z ní sestávají, uvedených v čl. 2 písm. b) a c) musí být uvedena slova „není určeno k pěstování“.

Článek 4

Monitorování účinků na životní prostředí

1.   Držitel povolení zajistí, aby byl zaveden a prováděn plán monitorování účinků na životní prostředí stanovený v písmenu h) přílohy.

2.   Držitel povolení musí každoročně předkládat Komisi zprávy o provádění a výsledcích činností stanovených v plánu monitorování.

Článek 5

Registr Společenství

Informace stanovené v příloze tohoto rozhodnutí se zanesou do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v článku 28 nařízení (ES) č. 1829/2003.

Článek 6

Držitel povolení

Držitelem povolení je společnost Bayer CropScience AG.

Článek 7

Platnost

Toto rozhodnutí se použije po dobu deseti let ode dne jeho oznámení.

Článek 8

Určení

Toto rozhodnutí je určeno společnosti Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Německo.

V Bruselu dne 8. září 2008.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785771.htm

3

(4)  Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 5.

4

(5)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24.

5

(6)  Úř. věst. L 287, 5.11.2003, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

---

PŘÍLOHA

a)   Žadatel a držitel povolení:

| Název | : | Bayer CropScience AG |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Německo |

Název

:

Bayer CropScience AG

Adresa

:

Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Německo

b)   Určení a specifikace produktů:

1.   potraviny a složky potravin, které obsahují sóju ACS-GMØØ5-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny;

2.   krmiva, která obsahují sóju ACS-GMØØ5-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena;

3.   jiné produkty než potraviny a krmiva, které obsahují sóju ACS-GMØØ5-3 nebo z ní sestávají, pro stejná použití, jaká má jiná sója, s výjimkou pěstování.

Geneticky modifikovaná sója ACS-GMØØ5-3 popsaná v žádosti exprimuje protein PAT, který rostlině propůjčuje schopnost tolerance k herbicidu na bázi glufosinátu amonného.

c)   Označování:

1.   Pro účely zvláštních požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“„sója“.

2.   Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují sóju ACS-GMØØ5-3 nebo z ní sestávají, uvedených v čl. 2 písm. b) a c) tohoto rozhodnutí musí být uvedena slova „není určeno k pěstování“.

d)   Metoda detekce:

| — | Případově specifická metoda založená na polymerázové řetězové reakci v reálném čase pro kvantifikaci sóji ACS-GMØØ5-3. |
| --- | --- |

—

Případově specifická metoda založená na polymerázové řetězové reakci v reálném čase pro kvantifikaci sóji ACS-GMØØ5-3.

| — | Validovaná na základě osiva referenční laboratoří Společenství zřízenou podle nařízení (ES) č. 1829/2003 a zveřejněná na adrese http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Validovaná na základě osiva referenční laboratoří Společenství zřízenou podle nařízení (ES) č. 1829/2003 a zveřejněná na adrese http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Referenční materiál: AOCS 0707-A, AOCS 0707-B a AOCS 0707-C přístupné u American Oil Chemists Society na adrese http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm |
| --- | --- |

—

Referenční materiál: AOCS 0707-A, AOCS 0707-B a AOCS 0707-C přístupné u American Oil Chemists Society na adrese http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm

e)   Jednoznačný identifikační kód:

ACS-GMØØ5-3

f)   Informace požadované na základě přílohy II Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti:

Informační systém pro biologickou bezpečnost, č. záznamu: viz [doplní se při oznámení].

g)   Podmínky nebo omezení pro uvedení produktů na trh, jejich použití nebo nakládání s nimi:

Nejsou stanoveny.

h)   Plán monitorování:

Plán monitorování účinků na životní prostředí v souladu s přílohou VII směrnice 2001/18/ES

[Odkaz: plán zveřejněný na internetu]

i)   Požadavky na monitorování po uvedení na trh pro použití potravin k lidské spotřebě:

Nejsou stanoveny.

Poznámka: Časem se může ukázat, že odkazy na příslušné dokumenty je třeba upravit. Tyto úpravy budou zveřejňovány formou aktualizace registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva.

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/54

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU CHAD/4/2008

ze dne 2. září 2008,

kterým se mění rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/1/2008 o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice a rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/2/2008 o zřízení Výboru přispěvatelů na vojenskou operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice

(2008/731/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2007/677/SZBP ze dne 15. října 2007 o vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (1) (operace EUFOR Tchad/RCA), a zejména na čl. 10 odst. 2 uvedené společné akce,

s ohledem na rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/1/2008 ze dne 13. února 2008 o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (2) a na rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/2/2008 ze dne 18. března 2008 o zřízení Výboru přispěvatelů na vojenskou operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V návaznosti na doporučení velitele operace EU a Vojenského výboru Evropské unie ohledně příspěvku Chorvatské republiky by měl být příspěvek Chorvatské republiky přijat. |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na doporučení velitele operace EU a Vojenského výboru Evropské unie ohledně příspěvku Chorvatské republiky by měl být příspěvek Chorvatské republiky přijat.

| (2) | V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Evropské unie, které mají vliv na obranu, |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Evropské unie, které mají vliv na obranu,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Článek 1 rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/1/2008 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Příspěvky třetích států

V návaznosti na konference o vytváření sil a další konzultace se přijímají příspěvky Albánské republiky, Ruské federace a Chorvatské republiky na vojenskou operaci EU v Čadské republice a ve Středoafrické republice.“

Článek 2

Příloha rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/2/2008 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

SEZNAM TŘETÍCH STÁTŮ PODLE ČL. 2 ODST. 1

| — | Albánská republika, |
| --- | --- |

—

Albánská republika,

| — | Ruská federace, |
| --- | --- |

—

Ruská federace,

| — | Chorvatská republika“ |
| --- | --- |

—

Chorvatská republika“

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 2. září 2008.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předsedkyně

C. ROGER

---

(1)  Úř. věst. L 279, 23.10.2007, s. 21.

1

(2)  Úř. věst. L 56, 29.2.2008, s. 64.

2

(3)  Úř. věst. L 107, 17.4.2008, s. 60.

3

---

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/56

---

ROZHODNUTÍ RADY 2008/732/SZBP

ze dne 15. září 2008,

kterým se provádí společný postoj 2004/293/SZBP, kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na společný postoj 2004/293/SZBP (1), a zejména na článek 2 uvedeného společného postoje ve spojení s čl. 23 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada přijala společným postojem 2004/293/SZBP opatření pro zabránění vstupu na území členských států a průjezdu přes ně fyzickým osobám, které jsou zapojeny do činností, jež napomáhají osobám obviněným Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) ze spáchání zločinů nadále unikat spravedlnosti, nebo které jinak jednají takovým způsobem, který by mohl bránit účinnému provádění mandátu ICTY. |
| --- | --- |

(1)

Rada přijala společným postojem 2004/293/SZBP opatření pro zabránění vstupu na území členských států a průjezdu přes ně fyzickým osobám, které jsou zapojeny do činností, jež napomáhají osobám obviněným Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) ze spáchání zločinů nadále unikat spravedlnosti, nebo které jinak jednají takovým způsobem, který by mohl bránit účinnému provádění mandátu ICTY.

| (2) | V důsledku vzetí Radovana KARADŽIČE do vazby ICTY dne 30. července 2008 by měla být ze seznamu obsaženého v příloze společného postoje 2004/293/SZBP vypuštěna jména některých jednotlivců, kteří jsou s Radovanem KARADŽIČEM spojeni. |
| --- | --- |

(2)

V důsledku vzetí Radovana KARADŽIČE do vazby ICTY dne 30. července 2008 by měla být ze seznamu obsaženého v příloze společného postoje 2004/293/SZBP vypuštěna jména některých jednotlivců, kteří jsou s Radovanem KARADŽIČEM spojeni.

| (3) | Seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/293/SZBP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, |
| --- | --- |

(3)

Seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/293/SZBP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Seznam osob uvedený v příloze společného postoje 2004/293/SZBP se nahrazuje seznamem obsaženým v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 15. září 2008.

Za Radu

předseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Úř. věst. L 94, 31.3.2004, s. 65.

1

---

PŘÍLOHA

1.   BILBIJA, Milorad

Rodiče: Svetko BILBIJA

Datum/místo narození: 13.8.1956, Sanski Most, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 3715730

Průkaz totožnosti č.: 03GCD9986

Osobní identifikační č.: 1308956163305

Přezdívky:

Adresa: Braće Pantića 7, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

2.   BJELICA, Milovan

Datum/místo narození: 19.10.1958, Rogatica, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 0000148 vydaný dne 26.7.1998 v Srpskom Sarajevu (neplatný)

Průkaz totožnosti č.: 03ETA0150

Osobní identifikační č.: 1910958130007

Přezdívky: Cicko

Adresa: CENTREK, společnost v Pale, Bosna a Hercegovina

3.   EĆIM (ECIM), Ljuban

Datum/místo narození: 6.1.1964, Sviljanac, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 0144290 vydaný dne 21.11.1998 v Banja Luce (neplatný)

Průkaz totožnosti č.: 03GCE3530

Osobní identifikační č.: 0601964100083

Přezdívky:

Adresa: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

4.   HADŽIĆ (HADZIC), Goranka

Rodiče: Branko a Milena HADŽIĆOVI

Datum/místo narození: 18.6.1962, obec Vinkovci, Chorvatsko

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.: 1806962308218 (JMBG), průkaz totožnosti č.: 569934/03

Přezdívky:

Adresa: Ulica Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbsko

Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: sestra Gorana HADŽIĆE

5.   HADŽIĆ (HADZIC), Ivana

Rodiče: Goran a Živka HADŽIĆOVI

Datum/místo narození: 25.2.1983, Vukovar, Chorvatsko

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.:

Přezdívky:

Adresa: Ulica Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbsko

Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: dcera Gorana HADŽIĆE

6.   HADŽIĆ (HADZIC), Srećko (Srecko)

Rodiče: Goran a Živka HADŽIĆOVI

Datum/místo narození: 8.10.1987, Vukovar, Chorvatsko

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.:

Přezdívky:

Adresa: Ulica Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbsko

Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: syn Gorana HADŽIĆE

7.   HADŽIĆ (HADZIC), Živka (Zivka)

Rodiče: Branislav NUDIĆ

Datum/místo narození: 9.6.1957, Vinkovci, Chorvatsko

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.:

Přezdívky:

Adresa: Ulica Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbsko

Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: manželka Gorana HADŽIĆE

8.   JOVIČIĆ (JOVICIC), Predrag

Rodiče: Desmir JOVIČIĆ

Datum/místo narození: 1.3.1963, Pale, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 4363551

Průkaz totožnosti č.: 03DYA0852

Osobní identifikační č.: 0103963173133

Přezdívky:

Adresa: Milana Simovića 23, Pale, Bosna a Hercegovina

9.   KESEROVIĆ (KESEROVIC), Dragomir

Rodiče: Slavko KESEROVIĆ

Datum/místo narození: 8.6.1957, Piskavica / Banja Luka, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 4191306

Průkaz totožnosti č.: 04GCH5156

Osobní identifikační č.: 0806957100028

Přezdívky:

Adresa:

10.   KIJAC, Dragan

Datum/místo narození: 6.10.1955, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.:

Osobní identifikační č.:

Přezdívky:

Adresa:

11.   KOJIĆ (KOJIC), Radomir

Rodiče: Milanko a Zlatana KOJIĆOVI

Datum/místo narození: 23.11.1950, Bijela Voda, Sokolać, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 4742002 vydaný v roce 2002 v Sarajevu, pozbyl platnosti v roce 2007

Průkaz totožnosti č.: 03DYA1935 vydaný dne 7.7.2003 v Sarajevu

Osobní identifikační č.: 2311950173133

Přezdívky: Mineur nebo Ratko

Adresa: Trifka Grabeža 115, Pale nebo Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosna a Hercegovina

12.   KOVAČ (KOVAC), Tomislav

Rodiče: Vaso KOVAČ

Datum/místo narození: 4.12.1959, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.:

Osobní identifikační č.: 0412959171315

Přezdívky: Tomo

Adresa: Bijela, Černá Hora a Pale, Bosna a Hercegovina

13.   KUJUNDŽIĆ (KUJUNDZIC), Predrag

Rodiče: Vasilija KUJUNDŽIĆ

Datum/místo narození: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.: 03GFB1318

Osobní identifikační č.: 3001961120044

Přezdívky: Predo

Adresa: Doboj, Bosna a Hercegovina

14.   LUKOVIĆ (LUKOVIC), Milorad Ulemek

Datum/místo narození: 15.5.1968, Bělehrad, Srbsko

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.:

Osobní identifikační č.:

Přezdívky: Legija (v padělaném průkazu totožnosti jako IVANIĆ, Željko (IVANIC, Zeljko))

Adresa: uvězněný (Bělehradská okresní věznice, Bačvanska 14, Bělehrad)

15.   MALIŠ (MALIS), Milomir

Rodiče: Dejan MALIŠ

Datum/místo narození: 3.8.1966, Bjelice

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.:

Osobní identifikační č.: 0308966131572

Přezdívky:

Adresa: Vojvode Putnika, Foča, Bosna a Hercegovina

16.   MANDIĆ (MANDIC), Momčilo (Momcilo)

Datum/místo narození: 1.5.1954, Kalinovik, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 0121391 vydaný dne 12.5.1999 v Srpskom Sarajevu, Bosna a Hercegovina (neplatný)

Průkaz totožnosti č.:

Osobní identifikační č.: 0105954171511

Přezdívky: Momo

Adresa: uvězněný

17.   MARIĆ (MARIC), Milorad

Rodiče: Vinko MARIĆ

Datum/místo narození: 9.9.1957, Visoko, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 4587936

Průkaz totožnosti č.: 04GKB5268

Osobní identifikační č.: 0909957171778

Přezdívky:

Adresa: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna a Hercegovina

18.   MIĆEVIĆ (MICEVIC), Jelenko

Rodiče: Luka MIĆEVIĆ a Desanka MIĆEVIĆOVÁ, rodné příjmení: SIMIĆOVÁ

Datum/místo narození: 8.8.1947, Borci u Konjice, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 4166874

Průkaz totožnosti č.: 03BIA3452

Osobní identifikační č.: 0808947710266

Přezdívky: Filaret

Adresa: klášter Mileševo, Srbsko

19.   MLADIĆ (MLADIC), Biljana (rodné příjmení: STOJČEVSKA (STOJCEVSKA))

Rodiče: Strahilo a Svetlinka STOJČEVŠTÍ

Datum/místo narození: 30.5.1972, Skopje, Bývalá jugoslávská republika Makedonie

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.: 3005972455086 (JMBG)

Přezdívky:

Adresa: přihlášena na adrese Blagoja Parovića 117a, Bělehrad, ale pobývá na adrese Vidikovački venac 83, Bělehrad, Srbsko

Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: snacha Ratka MLADIĆE

20.   MLADIĆ (MLADIC), Bosiljka; (rodné příjmení: JEGDIĆ (JEGDIC))

Rodiče: Petar JEGDIĆ

Datum/místo narození: 20.7.1947, Okrugljaca, obec Virovitica, Chorvatsko

Průkaz totožnosti č.: 2007947455100 (JMBG)

Průkaz totožnosti: T77619, datum vydání: 31.5.1992, vydal: SUP, Bělehrad

Adresa: Blagoja Parovića 117a, Bělehrad, Srbsko

Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: manželka Ratka MLADIĆE

21.   MLADIĆ (MLADIC), Darko

Rodiče: Ratko a Bosiljka MLADIĆOVI

Datum/místo narození: 19.8.1969, Skopje, Bývalá jugoslávská republika Makedonie

Číslo cestovního pasu: cestovní pas Srbsko a Černá Hora č. 003220335, datum vydání: 26.2.2002

Průkaz totožnosti č.: 1908969450106 (JMBG); průkaz totožnosti: B112059, datum vydání: 8.4.1994, vydal: SUP, Bělehrad

Přezdívky:

Adresa: Vidikovački venac 83, Bělehrad, Srbsko

Vztah k osobě obviněné z válečných zločinů: syn Ratka MLADIĆE

22.   NINKOVIĆ (NINKOVIC), Milan

Rodiče: Simo NINKOVIĆ

Datum/místo narození: 15.6.1943, Doboj, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 3944452

Průkaz totožnosti č.: 04GFE3783

Osobní identifikační č.: 1506943120018

Přezdívky:

Adresa:

23.   OSTOJIĆ (OSTOJIC), Velibor

Rodiče: Jozo OSTOJIĆ

Datum/místo narození: 8.8.1945, Čelebići, Foča, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.:

Osobní identifikační č.:

Přezdívky:

Adresa:

24.   OSTOJIĆ (OSTOJIC), Zoran

Rodiče: Mico OSTOJIĆ

Datum/místo narození: 29.3.1961, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.: 04BSF6085

Osobní identifikační č.: 2903961172656

Přezdívky:

Adresa: Malta 25, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

25.   PAVLOVIĆ (PAVLOVIC), Petko

Rodiče: Milovan PAVLOVIĆ

Datum/místo narození: 6.6.1957, Ratkovići, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 4588517

Průkaz totožnosti č.: 03GKA9274

Osobní identifikační č.: 0606957183137

Přezdívky:

Adresa: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna a Hercegovina

26.   POPOVIĆ (POPOVIC), Čedomir (Cedomir)

Rodiče: Radomir POPOVIĆ

Datum/místo narození: 24.3.1950, Petrovići

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.: 04FAA3580

Osobní identifikační č.: 2403950151018

Přezdívky:

Adresa: Crnogorska 36, Bileća, Bosna a Hercegovina

27.   PUHALO, Branislav

Rodiče: Djuro PUHALO

Datum/místo narození: 30.8.1963, Foča, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.:

Osobní identifikační č.: 3008963171929

Přezdívky:

Adresa:

28.   RADOVIĆ (RADOVIC), Nade

Rodiče: Milorad RADOVIĆ

Datum/místo narození: 26.1.1951, Foča, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: starý pas č. 0123256 (neplatný)

Průkaz totožnosti č.: 03GJA2918

Osobní identifikační č.: 2601951131548

Přezdívky:

Adresa: Stepe Stepanovića 12, Foča/Srbinje, Bosna a Hercegovina

29.   RATIĆ (RATIC), Branko

Datum/místo narození: 26.11.1957, Mihaljevci-Slavonska Požega, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 0442022 vydaný dne 17.9.1999 v Banja Luce

Průkaz totožnosti č.: 03GCA8959

Osobní identifikační č.: 2611957173132

Přezdívky:

Adresa: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

30.   ROGULJIĆ (ROGULJIC), Slavko

Datum/místo narození: 15.5.1952, Srpska Crnja-Hetin, Srbsko

Neplatné cestovní pasy: č. 3747158, vydaný 12.4.2002 v Banja Luce, jehož platnost uplynula 12.4.2007, a č. 0020222, vydaný 25.8.1988 v Banja Luce, jehož platnost uplynula 25.8.2003

Průkaz totožnosti č.: 04EFA1053

Osobní identifikační č.: 1505952103022

Přezdívky:

Adresa: Vojvode Mišića 21, Laktaši, Bosna a Hercegovina

31.   ŠAROVIĆ (SAROVIC), Mirko

Datum/místo narození: 16.9.1956, Rusanovići-Rogatica, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 4363471 vydaný v Istočnom Sarajevu. Datum uplynutí platnosti: 8.10.2008

Průkaz totožnosti č.: 04PEA4585

Osobní identifikační č.: 1609956172657

Přezdívky:

Adresa: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosna a Hercegovina

32.   SKOČAJIĆ (SKOCAJIC), Mrkša (Mrksa)

Rodiče: Dejan SKOČAJIĆ

Datum/místo narození: 5.8.1953, Blagaj, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovního pasu: 3681597

Průkaz totožnosti č.: 04GDB9950

Osobní identifikační č.: 0508953150038

Přezdívky:

Adresa: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosna a Hercegovina

33.   VRAČAR (VRACAR), Milenko

Datum/místo narození: 15.5.1956, Niševići, Prijedor, Bosna a Hercegovina

Neplatné cestovní pasy: č. 3865548, vydaný 29.8.2002 v Banja Luce, jehož platnost uplynula 29.8.2007, č. 0280280, vydaný 4.12.1999 v Banja Luce, jehož platnost uplynula 4.12.2004, a č. 0062130, vydaný 16.9.1998 v Banja Luce, Bosna a Hercegovina

Průkaz totožnosti č.: 03GCE6934

Osobní identifikační č.: 1505956160012

Přezdívky:

Adresa: Save Ljuboje 14, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

34.   ZOGOVIĆ (ZOGOVIC), Milan

Rodiče: Jovan ZOGOVIĆ

Datum/místo narození: 7.10.1939, Dobruša

Číslo cestovního pasu:

Průkaz totožnosti č.:

Osobní identifikační č.:

Přezdívky:

Adresa:

---

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/63

---

ROZHODNUTÍ RADY 2008/733/SZBP

ze dne 15. září 2008,

kterým se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na společný postoj 2004/694/SZBP (1), a zejména na článek 2 uvedeného společného postoje ve spojení s čl. 23 odst. 2 druhou odrážkou Smlouvy o Evropské unii,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle společného postoje 2004/694/SZBP přijala Rada opatření ke zmrazení veškerých finančních prostředků a hospodářských zdrojů fyzických osob uvedených v příloze zmíněného společného postoje, které byly obviněny ICTY. |
| --- | --- |

(1)

Podle společného postoje 2004/694/SZBP přijala Rada opatření ke zmrazení veškerých finančních prostředků a hospodářských zdrojů fyzických osob uvedených v příloze zmíněného společného postoje, které byly obviněny ICTY.

| (2) | Jméno Radovana KARADŽIĆE by mělo být vypuštěno ze seznamu v důsledku jeho vzetí do vazby ICTY dne 30. července 2008. |
| --- | --- |

(2)

Jméno Radovana KARADŽIĆE by mělo být vypuštěno ze seznamu v důsledku jeho vzetí do vazby ICTY dne 30. července 2008.

| (3) | Seznam obsažený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, |
| --- | --- |

(3)

Seznam obsažený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Příloha společného postoje 2004/694/SZBP se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 15. září 2008.

Za Radu

předseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Úř. věst. L 315, 14.10.2004, s. 52.

1

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Seznam osob podle článku 1

| | Fyzická osoba | Důvod |
| --- | --- | --- |
| 1. | Jméno: HADŽIĆ Goran (muž)
  Datum narození: 7.9.1958
  Místo narození: Vinkovci, Chorvatsko
  Státní příslušník Srbska | Obviněn ICTY a stále na svobodě
  Obvinění: 4. června 2004
  Věc č.: IT-04-75 |
| 2. | Jméno: MLADIĆ Ratko (muž)
  Datum narození: 12.3.1948
  Místo narození: Božanovići, obec Kalinovik, Bosna a Hercegovina
  Státní příslušník Bosny a Hercegoviny | Obviněn ICTY a stále na svobodě
  První obvinění: 25. července 1995; druhé obvinění: 16. listopadu 1995; pozměněné obvinění: 8. listopadu 2002
  Věc č.: IT-95-5/18“ |

Fyzická osoba

Důvod

1.

Jméno: HADŽIĆ Goran (muž)

Datum narození: 7.9.1958

Místo narození: Vinkovci, Chorvatsko

Státní příslušník Srbska

Obviněn ICTY a stále na svobodě

Obvinění: 4. června 2004

Věc č.: IT-04-75

2.

Jméno: MLADIĆ Ratko (muž)

Datum narození: 12.3.1948

Místo narození: Božanovići, obec Kalinovik, Bosna a Hercegovina

Státní příslušník Bosny a Hercegoviny

Obviněn ICTY a stále na svobodě

První obvinění: 25. července 1995; druhé obvinění: 16. listopadu 1995; pozměněné obvinění: 8. listopadu 2002

Věc č.: IT-95-5/18“

---

16.9.2008

| 16.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 247/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---