# Euroopa Liidu L 118/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 118 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide6. mai 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 118

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide6. mai 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2008, 29. aprill 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 397/2004, millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 397/2008, 5. mai 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 398/2008, 5. mai 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 399/2008, 5. mai 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa seoses teatavale töödeldud lemmikloomatoidule esitatavate nõuetega (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 400/2008, 5. mai 2008, millega 95. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 14 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2008, 29. aprill 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 397/2004, millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 397/2008, 5. mai 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 398/2008, 5. mai 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 399/2008, 5. mai 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa seoses teatavale töödeldud lemmikloomatoidule esitatavate nõuetega (
  1
  )

1

12

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 400/2008, 5. mai 2008, millega 95. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

14

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/354/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 11. detsember 2007, mis käsitleb riigiabi nr C 47/06 (ex N 648/05) videomängude loomise suhtes kehtestatud maksusoodustuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6070 all)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/355/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 5. detsember 2007, mis käsitleb passidesse EÜ asutamislepingu artikli 20 lisamist
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5841 all) | 30 |
| | | LEPINGUD |
| | | Nõukogu |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise partnerluslepingu jõustumiskuupäeva kohta | 32 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/354/EÜ

*

Komisjoni otsus, 11. detsember 2007, mis käsitleb riigiabi nr C 47/06 (ex N 648/05) videomängude loomise suhtes kehtestatud maksusoodustuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6070 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6070 all)

1

16

SOOVITUSED

Komisjon

2008/355/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 5. detsember 2007, mis käsitleb passidesse EÜ asutamislepingu artikli 20 lisamist
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5841 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5841 all)

30

LEPINGUD

Nõukogu

*

Teave Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise partnerluslepingu jõustumiskuupäeva kohta

32

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2008/356/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EULEX/2/2008, 22. aprill 2008, Kosovos läbiviidava Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) osalejate komitee asutamise kohta | 33 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

2008/356/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EULEX/2/2008, 22. aprill 2008, Kosovos läbiviidava Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) osalejate komitee asutamise kohta

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 396/2008,

29. aprill 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 397/2004, millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”),

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 397/2004 (millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) (2) artikli 1 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   EELNENUD MENETLUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 397/2004 kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Pakistanist pärit ja CN-koodide ex 6302 21 00 (TARICi koodid 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (TARICi kood 6302229019), ex 6302 31 00 (TARICi kood 6302310090) ja ex 6302 32 90 (TARICi kood 6302329019) alla kuuluva puuvillase voodipesu impordi suhtes ühendusse. Kõigi vaatlusalust toodet ühendusse eksportivate äriühingute suhtes kehtestati 13,1 % suurune üleriiklik dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 397/2004 kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Pakistanist pärit ja CN-koodide ex 6302 21 00 (TARICi koodid 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (TARICi kood 6302229019), ex 6302 31 00 (TARICi kood 6302310090) ja ex 6302 32 90 (TARICi kood 6302329019) alla kuuluva puuvillase voodipesu impordi suhtes ühendusse. Kõigi vaatlusalust toodet ühendusse eksportivate äriühingute suhtes kehtestati 13,1 % suurune üleriiklik dumpinguvastane tollimaks.

| (2) | 2006. aasta mais, algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase ex officio osalise vahepealse läbivaatamise tulemusel muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 397/2004 määrusega (EÜ) nr 695/2006 (3) ja kehtestas uued tollimaksumäärad vahemikus 0 % kuni 8,5 % uue uurimisperioodi alusel, mis kestis 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004. Arvestades koostööd tegevate eksportivate tootjate suurt arvu, moodustati valim. |
| --- | --- |

(2)

2006. aasta mais, algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase ex officio osalise vahepealse läbivaatamise tulemusel muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 397/2004 määrusega (EÜ) nr 695/2006 (3) ja kehtestas uued tollimaksumäärad vahemikus 0 % kuni 8,5 % uue uurimisperioodi alusel, mis kestis 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004. Arvestades koostööd tegevate eksportivate tootjate suurt arvu, moodustati valim.

| (3) | Valimisse võetud äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad, mis määrati kindlaks uurimise jooksul, samal ajal kui valimist välja jäetud koostööd tegevatele äriühingutele määrati 5,8 % suurune kaalutud keskmine tollimaksumäär. Äriühingutele, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise ajal koostööd, kehtestati 8,5 % suurune tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(3)

Valimisse võetud äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad, mis määrati kindlaks uurimise jooksul, samal ajal kui valimist välja jäetud koostööd tegevatele äriühingutele määrati 5,8 % suurune kaalutud keskmine tollimaksumäär. Äriühingutele, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise ajal koostööd, kehtestati 8,5 % suurune tollimaksumäär.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõike 4 kohaselt võidakse Pakistani eksportivaid tootjaid, kes vastavad kolmele samas artiklis sätestatud kriteeriumile, kohelda samamoodi nagu esialgse uurimise ajal koostööd teinud äriühinguid, keda valimisse ei kaasatud (edaspidi „uue eksportiva tootja režiim”). |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõike 4 kohaselt võidakse Pakistani eksportivaid tootjaid, kes vastavad kolmele samas artiklis sätestatud kriteeriumile, kohelda samamoodi nagu esialgse uurimise ajal koostööd teinud äriühinguid, keda valimisse ei kaasatud (edaspidi „uue eksportiva tootja režiim”).

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 925/2007 kinnitati tulemused 18 uue eksportiva tootja režiimi kasutamist taotlenud Pakistani äriühingu kohta. Rahuldati nelja kõnealuse äriühingu taotlused kasutada uue eksportiva tootja režiimi, ülejäänud 14 äriühingu taotlused lükati tagasi. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 925/2007 kinnitati tulemused 18 uue eksportiva tootja režiimi kasutamist taotlenud Pakistani äriühingu kohta. Rahuldati nelja kõnealuse äriühingu taotlused kasutada uue eksportiva tootja režiimi, ülejäänud 14 äriühingu taotlused lükati tagasi.

B.   UUTE EKSPORTIVATE TOOTJATE TAOTLUSED

| (6) | Uue eksportiva tootja režiimi kasutamist on taotlenud veel 13 Pakistani äriühingut. |
| --- | --- |

(6)

Uue eksportiva tootja režiimi kasutamist on taotlenud veel 13 Pakistani äriühingut.

| (7) | Selleks et määrata kindlaks, kas kõik taotlejad vastavad määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise kriteeriumidele, kontrollitakse iga taotleja puhul, kas:






  — | ta ei ole ajavahemikus 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 eksportinud ühendusse põhjenduses 1 kirjeldatud toodet; |
| --- | --- | --- |

(7)

Selleks et määrata kindlaks, kas kõik taotlejad vastavad määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise kriteeriumidele, kontrollitakse iga taotleja puhul, kas:

—

ta ei ole ajavahemikus 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 eksportinud ühendusse põhjenduses 1 kirjeldatud toodet;

| — | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

—

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| — | ta on vaatlusalust toodet tegelikult ühendusse eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse. |
| --- | --- |

—

ta on vaatlusalust toodet tegelikult ühendusse eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse.

| (8) | Kõigile taotlejatele saadeti küsimustik ning neil paluti esitada tõendeid selle kohta, et nad vastavad kolmele eespool nimetatud kriteeriumile. |
| --- | --- |

(8)

Kõigile taotlejatele saadeti küsimustik ning neil paluti esitada tõendeid selle kohta, et nad vastavad kolmele eespool nimetatud kriteeriumile.

| (9) | Neile kolmele kriteeriumile vastavate eksportivate tootjate suhtes võib vastavalt määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikele 4 kohaldada valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute tollimaksumäära 5,8 %. |
| --- | --- |

(9)

Neile kolmele kriteeriumile vastavate eksportivate tootjate suhtes võib vastavalt määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikele 4 kohaldada valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute tollimaksumäära 5,8 %.

C.   TULEMUSED

| (10) | Kolm Pakistani äriühingut, kes taotlesid uue eksportiva tootja režiimi kasutamist, ei vastanud algsele küsimustikule. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas need äriühingud vastavad määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele, ning nende taotlused tuli tagasi lükata. Neile äriühingutele teatati, et nende taotlusi ei saa rohkem käsitleda, ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(10)

Kolm Pakistani äriühingut, kes taotlesid uue eksportiva tootja režiimi kasutamist, ei vastanud algsele küsimustikule. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas need äriühingud vastavad määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele, ning nende taotlused tuli tagasi lükata. Neile äriühingutele teatati, et nende taotlusi ei saa rohkem käsitleda, ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (11) | Kahe Pakistani eksportiva tootja esitatud teabe analüüs näitas, et nad on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et nad vastavad kolmele määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 esitatud kriteeriumile. Seega võib nende kahe tootja suhtes kohaldada valimisse kaasamata koostööd teinud äriühingute tollimaksumäära (5,8 %) vastavalt määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikele 4 ning lisada nad nimetatud määruse lisas esitatud eksportivate tootjate loetelusse. |
| --- | --- |

(11)

Kahe Pakistani eksportiva tootja esitatud teabe analüüs näitas, et nad on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et nad vastavad kolmele määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 esitatud kriteeriumile. Seega võib nende kahe tootja suhtes kohaldada valimisse kaasamata koostööd teinud äriühingute tollimaksumäära (5,8 %) vastavalt määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikele 4 ning lisada nad nimetatud määruse lisas esitatud eksportivate tootjate loetelusse.

| (12) | Ühe Pakistani äriühingu puhul leiti, et ta on seotud äriühinguga, kes oli teinud läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd ja kes eksportis kõnealust toodet uurimisperioodi ajal. Seega ei vastanud kõnealune tootja määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud teisele kriteeriumile ning tema taotlus uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks lükati seetõttu tagasi. Kõnealusele äriühingule anti teada, et tema taotlust ei saa enam käsitleda, ja talle anti võimalus esitada märkusi, kuid ta ei esitanud lisateavet, mis oleks tulemusi muutnud. |
| --- | --- |

(12)

Ühe Pakistani äriühingu puhul leiti, et ta on seotud äriühinguga, kes oli teinud läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd ja kes eksportis kõnealust toodet uurimisperioodi ajal. Seega ei vastanud kõnealune tootja määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud teisele kriteeriumile ning tema taotlus uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks lükati seetõttu tagasi. Kõnealusele äriühingule anti teada, et tema taotlust ei saa enam käsitleda, ja talle anti võimalus esitada märkusi, kuid ta ei esitanud lisateavet, mis oleks tulemusi muutnud.

| (13) | Leiti, et kolm Pakistani äriühingut eksportisid kõnealust toodet uurimisperioodi ajal. Seega ei vastanud kõnealused kolm tootjat määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud esimesele kriteeriumile ja nende taotlused uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks lükati seetõttu tagasi. Kõnealustele äriühingutele anti teada, et nende taotlusi ei saa enam käsitleda, ja neile anti võimalus esitada märkusi, kuid nad ei esitanud lisateavet, mis oleks tulemusi muutnud. |
| --- | --- |

(13)

Leiti, et kolm Pakistani äriühingut eksportisid kõnealust toodet uurimisperioodi ajal. Seega ei vastanud kõnealused kolm tootjat määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud esimesele kriteeriumile ja nende taotlused uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks lükati seetõttu tagasi. Kõnealustele äriühingutele anti teada, et nende taotlusi ei saa enam käsitleda, ja neile anti võimalus esitada märkusi, kuid nad ei esitanud lisateavet, mis oleks tulemusi muutnud.

| (14) | Kolm Pakistani äriühingut ei suutnud tõestada, et nad on müünud kõnealust toodet ühendusse pärast uurimisperioodi lõppu või et neil on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas kõnealused tootjad olid eksportinud kõnesolevat toodet pärast uurimisperioodi lõppu, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõike 4 kolmandas kriteeriumis, ja nende taotlused uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks lükati seetõttu tagasi. Kõnealustele äriühingutele anti teada, et nende taotlusi ei saa enam käsitleda, ja neile anti võimalus esitada märkusi, kuid nad ei esitanud lisateavet, mis oleks tulemusi muutnud. |
| --- | --- |

(14)

Kolm Pakistani äriühingut ei suutnud tõestada, et nad on müünud kõnealust toodet ühendusse pärast uurimisperioodi lõppu või et neil on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas kõnealused tootjad olid eksportinud kõnesolevat toodet pärast uurimisperioodi lõppu, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõike 4 kolmandas kriteeriumis, ja nende taotlused uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks lükati seetõttu tagasi. Kõnealustele äriühingutele anti teada, et nende taotlusi ei saa enam käsitleda, ja neile anti võimalus esitada märkusi, kuid nad ei esitanud lisateavet, mis oleks tulemusi muutnud.

| (15) | Üks Pakistani äriühing ei suutnud tõestada, et ta on kõnealuse toote tootja, ja ei esitanud täiendavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta ühendusse pärast uurimisperioodi lõppu või selle kohta, et tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse. Seega ei vastanud kõnealune taotleja põhikriteeriumile, mille kohaselt peab taotleja olema eksportiv tootja, ja tema taotlust ei saanud enam käsitleda. Kõnealusele äriühingule anti teada, et tema taotlust ei saa enam käsitleda, ja talle anti võimalus esitada märkusi, kuid ta ei esitanud lisateavet, mis oleks tulemusi muutnud. |
| --- | --- |

(15)

Üks Pakistani äriühing ei suutnud tõestada, et ta on kõnealuse toote tootja, ja ei esitanud täiendavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta ühendusse pärast uurimisperioodi lõppu või selle kohta, et tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse. Seega ei vastanud kõnealune taotleja põhikriteeriumile, mille kohaselt peab taotleja olema eksportiv tootja, ja tema taotlust ei saanud enam käsitleda. Kõnealusele äriühingule anti teada, et tema taotlust ei saa enam käsitleda, ja talle anti võimalus esitada märkusi, kuid ta ei esitanud lisateavet, mis oleks tulemusi muutnud.

| (16) | Kõigile taotlejatele ja ühenduse tootmisharule on teatatud uurimise lõplikest tulemustest ja neil on olnud võimalus avaldada oma arvamust. |
| --- | --- |

(16)

Kõigile taotlejatele ja ühenduse tootmisharule on teatatud uurimise lõplikest tulemustest ja neil on olnud võimalus avaldada oma arvamust.

D.   KOKKUVÕTE

| (17) | Põhjenduses 11 nimetatud tulemusi arvestades leiti, et kaks Pakistani eksportivat tootjat vastavad määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks. Need äriühingud tuleb seega lisada määruse (EÜ) nr 397/2004 lisas esitatud koostööd tegevate tootjate loetelusse ja nende suhtes tuleb kohaldada 5,8 % suurust tollimaksumäära. Ülejäänud 11 eksportiva tootja esitatud taotlused tuleb eespool esitatud põhjustel tagasi lükata, |
| --- | --- |

(17)

Põhjenduses 11 nimetatud tulemusi arvestades leiti, et kaks Pakistani eksportivat tootjat vastavad määruse (EÜ) nr 397/2004 artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele uue eksportiva tootja režiimi kasutamiseks. Need äriühingud tuleb seega lisada määruse (EÜ) nr 397/2004 lisas esitatud koostööd tegevate tootjate loetelusse ja nende suhtes tuleb kohaldada 5,8 % suurust tollimaksumäära. Ülejäänud 11 eksportiva tootja esitatud taotlused tuleb eespool esitatud põhjustel tagasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 397/2004 lisas esitatud koostööd tegevate tootjate loetelu tuleb asendada järgmisega:

| Nimi | Aadress |
| --- | --- |
| „A.B. Exports (PVT) Ltd | Off. No 6, Ground Floor, |
| Business Center, New Civil Lines, |
| Faisalabad |

Nimi

Aadress

„A.B. Exports (PVT) Ltd

Off. No 6, Ground Floor,

Business Center, New Civil Lines,

Faisalabad

A.S.T. (PVT) Limited

| Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3. |
| --- |
| Phase V Extension, D.H. Authority, |
| Karachi |

Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3.

Phase V Extension, D.H. Authority,

Karachi

Aala Processing Industries (PVT) LTD

| 5 KM Satyana Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

5 KM Satyana Road

Faisalabad 38000

Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd

| P-214 Muslim Town #1, |
| --- |
| Sargodha Road, |
| Faisalabad |

P-214 Muslim Town #1,

Sargodha Road,

Faisalabad

Adil Waheed Garments

| 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

66-Zubair Colony, Jaranwala Road,

Faisalabad

Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd

| LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area, |
| --- |
| Karachi |

LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area,

Karachi

Al Musawar Textile (PVT) Ltd

| Atlas Street, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Atlas Street, Maqbool Road,

Faisalabad

M/S Al-Ghani International

| 202 Bhaiwala, Ghona Road, |
| --- |
| Faisalabad |

202 Bhaiwala, Ghona Road,

Faisalabad

Al-Karam Textile Mills (PVT) Ltd

| 3rd floor, K.D.L.B. Building, |
| --- |
| 58-West Wharf Road, |
| Karachi |

3rd floor, K.D.L.B. Building,

58-West Wharf Road,

Karachi

Al-Latif

| W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, |
| --- |
| Karachi-75950 |

W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area,

Karachi-75950

Al-Noor Processing & Textile Mills

| Sargodha Road, |
| --- |
| Near Bava Chak, |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Near Bava Chak,

Faisalabad

Al-Raheem Textile

| F/40, Block-6, P.E.C.H.S., |
| --- |
| Karachi |

F/40, Block-6, P.E.C.H.S.,

Karachi

Ameer Enterprises

| 3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2, |
| --- |
| Karkhana Bazar, Yanr Market, |
| Faisalabad |

3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2,

Karkhana Bazar, Yanr Market,

Faisalabad

Amsons Textile Mills (PVT) Ltd

| D-14/B, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/B, S.I.T.E.,

Karachi

Amtex (Private) Limited

| 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road,

Faisalabad

Anjum Textile Mills (PVT) Ltd

| Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road,

Faisalabad

Ansa Industries

| Plot #16, Sector C-2 |
| --- |
| Karachi Exporting Processing Zone |
| Landhi Industrial Area |
| Karachi 74000 |

Plot #16, Sector C-2

Karachi Exporting Processing Zone

Landhi Industrial Area

Karachi 74000

Apex Corporation

| 1-19, Arkay Square, |
| --- |
| PO Box 13373, |
| Karachi |

1-19, Arkay Square,

PO Box 13373,

Karachi

M/S Arif Textiles Private Limited

| Karim Bibi Street, Bawa Chak, |
| --- |
| Sargodha Road, |
| Faisalabad |

Karim Bibi Street, Bawa Chak,

Sargodha Road,

Faisalabad

Arshad Corporation

| 1088/2, Jail Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

1088/2, Jail Road

Faisalabad 38000

Arzoo Textile Mills Ltd

| 2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala, |
| --- |
| Faisalabad |

2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala,

Faisalabad

Asia Textile Mills

| D-156, S.I.T.E. Avenue, |
| --- |
| Karachi |

D-156, S.I.T.E. Avenue,

Karachi

Aziz Sons

| D21/Karach, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi -75700 |

D21/Karach, S.I.T.E.,

Karachi -75700

B.I.L. Exporters

| 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area,

Karachi

Baak Industries

| P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, |
| --- |
| Faisalabad |

P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital,

Faisalabad

Be Be Jan Pakistan Limited

| Square No 7, Chak No 204/R.B., |
| --- |
| Faisalabad |

Square No 7, Chak No 204/R.B.,

Faisalabad

Bela Textiles Ltd

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Bismillah Fabrics (PVT) LTD

| 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Bismillah Textiles (PVT) Ltd

| 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Classic Enterprises

| B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area,

Karachi

M/S Club Textile

| Sargodha Road, Ali Block |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road, Ali Block

Faisalabad

Cotton Arts (PVT) Ltd

| 613/1, Dagrawaan Road, |
| --- |
| Faisalabad |

613/1, Dagrawaan Road,

Faisalabad

D.L. Nash (Private) Ltd

| 11, Timber Pond, Keamari Road, |
| --- |
| Karachi-75620 |

11, Timber Pond, Keamari Road,

Karachi-75620

Dawood Exports PVT Ltd

| PO Box 532, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 532, Sargodha Road,

Faisalabad

Decent Textiles

| P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-1271, Abdullahpur, West Canal Road,

Faisalabad

En Em Fabrics (Pvt) Ltd

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

En Em Industries Ltd

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

Enn Eff Exports

| 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, |
| --- |
| Faisalabad |

4th floor, Business Centre, New Civil Lines,

Faisalabad

Faisal Industries

| Office 205, Madina City Mall, |
| --- |
| Abdullah Haroon Road, Saddar, |
| Karachi |

Office 205, Madina City Mall,

Abdullah Haroon Road, Saddar,

Karachi

Fashion Knit Industries

| 5-Business Centre, Ground Floor, |
| --- |
| Mumtaz Hassan Road, |
| Karachi |

5-Business Centre, Ground Floor,

Mumtaz Hassan Road,

Karachi

Fateh Textile Mills Limited

| PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., |
| --- |
| Hyderabad |

PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E.,

Hyderabad

Gerpak Textile (PVT) Ltd

| 317 Clifton Centre, Schon Circle, |
| --- |
| Kehkashan Clifton, |
| Karachi |

317 Clifton Centre, Schon Circle,

Kehkashan Clifton,

Karachi

Gohar Textile mills

| 208 Chak Road, Zia Town, |
| --- |
| Faisalabad |

208 Chak Road, Zia Town,

Faisalabad

H.A. Industries (PVT) Ltd

| 10 KM, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10 KM, Jaranwala Road,

Faisalabad

Haroon Fabrics (Private) Limited

| P-121, Rafique Colony, Jail Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-121, Rafique Colony, Jail Road,

Faisalabad

Hay’s (PVT) Limited

| A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi -75700 |

A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E.,

Karachi -75700

M/S Home Furnishings Limited

| Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B., |
| --- |
| Karachi Exporting Processing Zone, Karachi |

Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B.,

Karachi Exporting Processing Zone, Karachi

Homecare Textiles

| D-115, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-115, S.I.T.E.,

Karachi

Husein Industries Ltd

| HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, |
| --- |
| Landhi, Karachi |

HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate,

Landhi, Karachi

Ideal International

| A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, |
| --- |
| Karachi -75700 |

A-63/A, SIND Industrial Trading Estate,

Karachi -75700

J.K. Sons Private Limited

| 3-1/A, Peoples Colony |
| --- |
| Jaranwala Road |
| Faisalabad |

3-1/A, Peoples Colony

Jaranwala Road

Faisalabad

Jaquard Weavers

| 811 Mahmoodabad Colony, |
| --- |
| Multan |

811 Mahmoodabad Colony,

Multan

Kam International

| F-152, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

F-152, S.I.T.E.,

Karachi

Kamal Spinning Mills

| 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Kausar Processing Industries (PVT) Ltd

| P-61 Gole Chiniot Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-61 Gole Chiniot Bazar,

Faisalabad

Kausar Textile Industries (PVT) Ltd

| Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Maqbool Road,

Faisalabad

Khizra Textiles International

| P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, |
| --- |
| Gol Chiniot Bazar, |
| Faisalabad -38000 |

P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market,

Gol Chiniot Bazar,

Faisalabad -38000

Kohinoor Textile Mills Limited

| Peshawar Road, |
| --- |
| Rawalpindi |

Peshawar Road,

Rawalpindi

Latif International (PVT) Ltd

| Street No 1, Abdullahpur, |
| --- |
| Faisalabad |

Street No 1, Abdullahpur,

Faisalabad

Liberty Mills Limited

| A/51-A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A/51-A, S.I.T.E.,

Karachi

M/s M.K. SONS Pvt Limited

| 2 KM, Khurrianwala, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

2 KM, Khurrianwala, Jaranwala Road,

Faisalabad

MSC Textiles (PVT) Ltd

| P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-19, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Mughanum (PVT) Ltd

| P-162, Circular Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-162, Circular Road,

Faisalabad

Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd

| D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/A, Bada Board, S.I.T.E.,

Karachi

Naseem Fabrics

| Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, |
| --- |
| Bilal Road, Civil Lines, |
| Faisalabad |

Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex,

Bilal Road, Civil Lines,

Faisalabad

Nawaz Associates

| 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, |
| --- |
| Lahore |

87 D/1 Main Boulevard Gulberg III,

Lahore

Nazir Industries

| Suite 3, 7th floor, Textile Plaza, |
| --- |
| M.A. Jinnah Road, |
| Karachi -74000 |

Suite 3, 7th floor, Textile Plaza,

M.A. Jinnah Road,

Karachi -74000

Niagara Mills (PVT) Ltd

| Kashmir Road, Nishatabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Kashmir Road, Nishatabad,

Faisalabad

Nina Industries Limited

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Nishitex Enterprises

| P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., |
| --- |
| 1st floor, Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza.,

1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Parsons Industries (PVT) Ltd

| E-53 S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

E-53 S.I.T.E.,

Karachi

Popular Fabrics (PVT) Limited

| Plot 115, Landhi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

Plot 115, Landhi Industrial Area,

Karachi

Rainbow Industries

| 810/A, Khanewal Road, |
| --- |
| Multan |

810/A, Khanewal Road,

Multan

Rehman International

| P-2, Al Rehman House, |
| --- |
| Ghulam Rasool Nagar Main Road, |
| Sarfraz Colony, Faisalabad |

P-2, Al Rehman House,

Ghulam Rasool Nagar Main Road,

Sarfraz Colony, Faisalabad

Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd

| Sadaqat Street, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sadaqat Street, Sargodha Road,

Faisalabad

Sadiq Siddique Co.

| 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, |
| --- |
| Karachi |

170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road,

Karachi

Sakina Exports International

| #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, |
| --- |
| Karachi -74000 |

# 313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road,

Karachi -74000

Samira Fabrics (PVT) Ltd

| 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, |
| --- |
| Karachi |

401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road,

Karachi

Sapphire Textile Mills Limited

| 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., |
| --- |
| Chundrigar Road, |
| Karachi |

313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I.,

Chundrigar Road,

Karachi

Shahzad Siddique (PVT) Ltd

| 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road,

Faisalabad

Shalimar Cotton Export (PVT) Ltd

| Yousaf Chowk, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Yousaf Chowk, Sargodha Road,

Faisalabad

Sharif Textiles Industries (PVT) Ltd

| PO Box 265, Satiana Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 265, Satiana Road,

Faisalabad

Shercotex

| 39/c, Peoples Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

39/c, Peoples Colony,

Faisalabad

Sitara Textile Industries Limited

| 6- K.M., Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

6- K.M., Sargodha Road,

Faisalabad

South Asian Textile Inds.

| Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, |
| --- |
| Multan |

Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road,

Multan

Sweety Textiles Pvt Ltd

| P-237, 2nd floor, Hassan Arcade |
| --- |
| Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-237, 2nd floor, Hassan Arcade

Montgomery Bazar,

Faisalabad

Tex-Arts

| P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-22, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

The Crescent Textile Mills Ltd

| Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Faisalabad

Towellers Limited

| WSA 30-31, Block 1, Federal B, |
| --- |
| Karachi |

WSA 30-31, Block 1, Federal B,

Karachi

Union Exports (PVT) Limited

| D-204/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi -75700 |

D-204/A, S.I.T.E.,

Karachi -75700

United Finishing Mills Ltd.

| 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, |
| --- |
| Faisalabad |

2nd floor, Regency Arcade, The Mall,

Faisalabad

United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd

| PO Box 194, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 194, Maqbool Road,

Faisalabad

Wintex Exports PVT Ltd

| P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony,

Faisalabad

Zafar Fabrics (PVT) Limited

| Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road,

Faisalabad

Zamzam Weaving and Processing Mills

| Bazar 1, Razabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Bazar 1, Razabad,

Faisalabad

ZIS Textiles Private Limited

| 3Km Sheikhupaura Road |
| --- |
| Khurrianwala |
| Faisalabad” |

3Km Sheikhupaura Road

Khurrianwala

Faisalabad”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 29. aprill 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 925/2007 (ELT L 202, 3.8.2007, lk 1).

2

(3)  ELT L 121, 6.5.2006, lk 14.

3

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 397/2008,

5. mai 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. mail 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 5. mai 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 63,1 |
| TN | 102,3 |
| TR | 147,8 |
| ZZ | 104,4 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| TR | 109,5 |
| ZZ | 144,2 |
| 0709 90 70 | TR | 139,7 |
| ZZ | 139,7 |
| 0805 10 20 | EG | 49,8 |
| IL | 54,9 |
| MA | 48,9 |
| TN | 52,0 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 51,8 |
| 0805 50 10 | AR | 112,6 |
| IL | 130,3 |
| TR | 130,7 |
| ZA | 118,5 |
| ZZ | 123,0 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 85,2 |
| CL | 91,6 |
| CN | 85,5 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 119,9 |
| US | 106,3 |
| UY | 78,3 |
| ZA | 74,5 |
| ZZ | 88,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

63,1

TN

102,3

TR

147,8

ZZ

104,4

0707 00 05

JO

178,8

TR

109,5

ZZ

144,2

0709 90 70

TR

139,7

ZZ

139,7

0805 10 20

EG

49,8

IL

54,9

MA

48,9

TN

52,0

TR

53,3

ZZ

51,8

0805 50 10

AR

112,6

IL

130,3

TR

130,7

ZA

118,5

ZZ

123,0

0808 10 80

AR

89,4

BR

85,2

CL

91,6

CN

85,5

MK

65,0

NZ

119,9

US

106,3

UY

78,3

ZA

74,5

ZZ

88,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 398/2008,

5. mai 2008,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (2) eriti selle artikli 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 387/2008. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 387/2008. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 nimetatud toodete suhtes 2007/2008. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1109/2007. kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. mail 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1568/2007 (ELT L 340, 22.12.2007, lk 62).

2

(3)  ELT L 253, 28.9.2007, lk 5.

3

(4)  ELT L 116, 30.4.2008, lk 21.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 6. maist 2008

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 19,62 | 6,49 |
| 1701 11 90 (1) | 19,62 | 12,21 |
| 1701 12 10 (1) | 19,62 | 6,30 |
| 1701 12 90 (1) | 19,62 | 11,69 |
| 1701 91 00 (2) | 21,72 | 15,20 |
| 1701 99 10 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1701 99 90 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1702 90 95 (3) | 0,22 | 0,42 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

19,62

6,49

1701 11 90 (1)

19,62

12,21

1701 12 10 (1)

19,62

6,30

1701 12 90 (1)

19,62

11,69

1701 91 00 (2)

21,72

15,20

1701 99 10 (2)

21,72

9,85

1701 99 90 (2)

21,72

9,85

1702 90 95 (3)

0,22

0,42

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1) I lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 399/2008,

5. mai 2008,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa seoses teatavale töödeldud lemmikloomatoidule esitatavate nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) eriti selle artikli 20 lõike 1 punkti a ja artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud loomatervishoiu- ja tervisekaitsenõuded muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete turuleviimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud loomatervishoiu- ja tervisekaitsenõuded muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete turuleviimiseks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisas on sätestatud nõuded lemmikloomatoidu, koerte närimiskontide ning tehniliste toodete turuleviimiseks ja ühendusse importimiseks. Kõnealuse lisa II peatüki B osa punktis 3 on sätestatud, et töödeldud lemmikloomatoitu (v.a konservid) tuleb ümbertöötlemise ajal teataval määral kuumtöödelda. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisas on sätestatud nõuded lemmikloomatoidu, koerte närimiskontide ning tehniliste toodete turuleviimiseks ja ühendusse importimiseks. Kõnealuse lisa II peatüki B osa punktis 3 on sätestatud, et töödeldud lemmikloomatoitu (v.a konservid) tuleb ümbertöötlemise ajal teataval määral kuumtöödelda.

| (3) | Nõudeid töödeldud lemmikloomatoidu (v.a konservide) ühendusse importimiseks muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 829/2007. (2) Muudeti töödeldud lemmikloomatoidu (v.a konservide) terviseohutuse näidissertifikaati, mis peab imporditud kaubasaadetisega kaasas olema. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 X lisa 3. peatüki B osas sätestatud uuele terviseohutuse sertifikaadile ei pea töödeldud lemmikloomatoit olema kuumtöödeldud, juhul kui kasutatud loomseid koostisosi on juba töödeldud vastavalt nende ühenduses turule viimiseks kehtivatele töötlemisstandarditele. Kõnealused standardid pakuvad piisavat kaitset inimeste ja loomade tervist mõjutavate ohtude vastu. |
| --- | --- |

(3)

Nõudeid töödeldud lemmikloomatoidu (v.a konservide) ühendusse importimiseks muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 829/2007. (2) Muudeti töödeldud lemmikloomatoidu (v.a konservide) terviseohutuse näidissertifikaati, mis peab imporditud kaubasaadetisega kaasas olema. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 X lisa 3. peatüki B osas sätestatud uuele terviseohutuse sertifikaadile ei pea töödeldud lemmikloomatoit olema kuumtöödeldud, juhul kui kasutatud loomseid koostisosi on juba töödeldud vastavalt nende ühenduses turule viimiseks kehtivatele töötlemisstandarditele. Kõnealused standardid pakuvad piisavat kaitset inimeste ja loomade tervist mõjutavate ohtude vastu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklis 28 on sätestatud, et kõnealuses määruses teatavate toodete, sealhulgas töödeldud lemmikloomatoidu importimise suhtes kehtestatud sätted ei ole soodsamad või ebasoodsamad kui sätted, mida kohaldatakse nende toodete tootmise ja turustamise suhtes ühenduses. Seega tuleks sätteid, mida kohaldatakse asjaomase töödeldud lemmikloomatoidu ühendusse importimise suhtes, kohaldada ka töödeldud lemmikloomatoidu tootmise suhtes ühenduses. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklis 28 on sätestatud, et kõnealuses määruses teatavate toodete, sealhulgas töödeldud lemmikloomatoidu importimise suhtes kehtestatud sätted ei ole soodsamad või ebasoodsamad kui sätted, mida kohaldatakse nende toodete tootmise ja turustamise suhtes ühenduses. Seega tuleks sätteid, mida kohaldatakse asjaomase töödeldud lemmikloomatoidu ühendusse importimise suhtes, kohaldada ka töödeldud lemmikloomatoidu tootmise suhtes ühenduses.

| (5) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1432/2007 (ELT L 320, 6.12.2007, lk 13).

1

(2)  ELT L 191, 21.7.2007, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1256/2007 (ELT L 282, 26.10.2007, lk 30).

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisas asendatakse II peatüki B osa punkt 3 järgmisega:

| „3. | Töödeldud lemmikloomatoitu (v.a konservid) tuleb






  a) | kuumtöödelda kogu lõpptoote aine ulatuses temperatuuril vähemalt 90 °C; |
| --- | --- | --- |

„3.

Töödeldud lemmikloomatoitu (v.a konservid) tuleb

a)

kuumtöödelda kogu lõpptoote aine ulatuses temperatuuril vähemalt 90 °C;

| b) | kuumtöödelda loomsete koostisosade ulatuses temperatuuril vähemalt 90 °C; või |
| --- | --- |

b)

kuumtöödelda loomsete koostisosade ulatuses temperatuuril vähemalt 90 °C; või

| c) | kasutada tootmisel loomsetest koostisosadest ainult:






  i) | liha või lihatooteid, mida on kuumtöödeldud vähemalt temperatuuril 90 °C kogu aine ulatuses; |
| --- | --- | --- |

c)

kasutada tootmisel loomsetest koostisosadest ainult:

i)

liha või lihatooteid, mida on kuumtöödeldud vähemalt temperatuuril 90 °C kogu aine ulatuses;

| ii) | järgmisi loomseid kõrvalsaadusi või töödeldud tooteid, mida on töödeldud vastavalt käesoleva määruse nõuetele: piim ja piimapõhised tooted, želatiin, hüdrolüüsitud valgud, munatooted, kollageen, veretooted, töödeldud loomne valk, kaasa arvatud kalajahu, sulatatud rasvad, kalaõli, dikaltsiumfosfaat, trikaltsiumfosfaat või lõhna- ja maitsetugevdajad. |
| --- | --- |

ii)

järgmisi loomseid kõrvalsaadusi või töödeldud tooteid, mida on töödeldud vastavalt käesoleva määruse nõuetele: piim ja piimapõhised tooted, želatiin, hüdrolüüsitud valgud, munatooted, kollageen, veretooted, töödeldud loomne valk, kaasa arvatud kalajahu, sulatatud rasvad, kalaõli, dikaltsiumfosfaat, trikaltsiumfosfaat või lõhna- ja maitsetugevdajad.

Pärast kuumtöötlemist tuleb võtta kõik meetmed sellise töödeldud lemmikloomatoidu saastumise vältimise tagamiseks.

Töödeldud lemmikloomatoit tuleb pakendada kasutamata pakendisse.”

---

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 400/2008,

5. mai 2008,

millega 95. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | 21. aprillil 2008 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seetõttu tuleks I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

21. aprillil 2008 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seetõttu tuleks I lisa vastavalt muuta.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus viivitamata jõustuma, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus viivitamata jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2008

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 374/2008 (ELT L 113, 25.4.2008, lk 15).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

Pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmised kanded:

| „(1) | Suhayl Fatilloevich Buranov (teise nimega Suhayl Fatilloyevich Buranov). Nimi algupärases kirjaviisis: Бypaнов Суxайл Фатиллоевич. Aadress: Massiv Kara-Su-6, maja nr 12, krt 59, Toshkent, Usbekistan. Sünniaeg: 1983. Sünnikoht: Toshkent, Usbekistan. Kodakondsus: Usbeki. Muu teave: a) üks rühmituse Islamic Jihad Group juhte; b) saanud pommide ja lõhkeainete alase eriväljaõppe Khosti provintsis asuvas Al-Qaida treeninglaagris; c) osalenud sõjalistes operatsioonides Afganistanis ja Pakistanis Talibani poolel; d) üks Usbekistanis 2004. aastal toimunud terrorirünnakute korraldajatest; e) tema suhtes algatati 2000. aastal kriminaalmenetlus Usbekistani Vabariigi kriminaalseadustiku järgmiste artiklite alusel: artikli 159 lõige 3 (Usbekistani Vabariigi põhiseadusliku korra rikkumise katsed) ning artikkel 248 (Relvade, laskemoona, lõhkeainete või nende koostisosade ebaseaduslik valdamine); f) tema suhtes on välja antud vahistamismäärus. |
| --- | --- |

„(1)

Suhayl Fatilloevich Buranov (teise nimega Suhayl Fatilloyevich Buranov). Nimi algupärases kirjaviisis: Бypaнов Суxайл Фатиллоевич. Aadress: Massiv Kara-Su-6, maja nr 12, krt 59, Toshkent, Usbekistan. Sünniaeg: 1983. Sünnikoht: Toshkent, Usbekistan. Kodakondsus: Usbeki. Muu teave: a) üks rühmituse Islamic Jihad Group juhte; b) saanud pommide ja lõhkeainete alase eriväljaõppe Khosti provintsis asuvas Al-Qaida treeninglaagris; c) osalenud sõjalistes operatsioonides Afganistanis ja Pakistanis Talibani poolel; d) üks Usbekistanis 2004. aastal toimunud terrorirünnakute korraldajatest; e) tema suhtes algatati 2000. aastal kriminaalmenetlus Usbekistani Vabariigi kriminaalseadustiku järgmiste artiklite alusel: artikli 159 lõige 3 (Usbekistani Vabariigi põhiseadusliku korra rikkumise katsed) ning artikkel 248 (Relvade, laskemoona, lõhkeainete või nende koostisosade ebaseaduslik valdamine); f) tema suhtes on välja antud vahistamismäärus.

| (2) | Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov. Nimi algupärases kirjaviisis: Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Aadress: S. Jalilovi tn 14, Khartu, Andijoni vilajett, Usbekistan. Sünniaeg: 1972. Sünnikoht: Andijoni vilajett, Usbekistan. Kodakondsus: Usbeki. Muu teave: a) üks rühmituse Islamic Jihad Group juhte; b) saanud pommide ja lõhkeainete alase eriväljaõppe Al-Qaida treeninglaagrites; c) osalenud sõjalistes operatsioonides Afganistanis ja Pakistanis Talibani poolel; d) üks Usbekistanis 1999. ja 2004. aastal toimunud terrorirünnakute korraldajatest; e) tema suhtes algatati 1999. aasta märtsis kriminaalmenetlus Usbekistani Vabariigi kriminaalseadustiku järgmiste artiklite alusel: artikkel 154 (Palgasõdurid), artikkel 155 (Terrorism), artikkel 156 (Vaenu õhutamine seoses rahvuse, rassi või usutunnistusega), artikkel 159 (Usbekistani Vabariigi põhiseadusliku korra rikkumise katsed), artikkel 242 (Kuritegeliku ühenduse organiseerimine) ning artikkel 244 (Kuriteost teatamata jätmine või selle varjamine); f) tema suhtes on välja antud vahistamismäärus.” |
| --- | --- |

(2)

Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov. Nimi algupärases kirjaviisis: Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Aadress: S. Jalilovi tn 14, Khartu, Andijoni vilajett, Usbekistan. Sünniaeg: 1972. Sünnikoht: Andijoni vilajett, Usbekistan. Kodakondsus: Usbeki. Muu teave: a) üks rühmituse Islamic Jihad Group juhte; b) saanud pommide ja lõhkeainete alase eriväljaõppe Al-Qaida treeninglaagrites; c) osalenud sõjalistes operatsioonides Afganistanis ja Pakistanis Talibani poolel; d) üks Usbekistanis 1999. ja 2004. aastal toimunud terrorirünnakute korraldajatest; e) tema suhtes algatati 1999. aasta märtsis kriminaalmenetlus Usbekistani Vabariigi kriminaalseadustiku järgmiste artiklite alusel: artikkel 154 (Palgasõdurid), artikkel 155 (Terrorism), artikkel 156 (Vaenu õhutamine seoses rahvuse, rassi või usutunnistusega), artikkel 159 (Usbekistani Vabariigi põhiseadusliku korra rikkumise katsed), artikkel 242 (Kuritegeliku ühenduse organiseerimine) ning artikkel 244 (Kuriteost teatamata jätmine või selle varjamine); f) tema suhtes on välja antud vahistamismäärus.”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/16

---

KOMISJONI OTSUS,

11. detsember 2007,

mis käsitleb riigiabi nr C 47/06 (ex N 648/05) videomängude loomise suhtes kehtestatud maksusoodustuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6070 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/354/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklitele (1) ja võttes esitatud märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 20. detsembril 2005 teatasid Prantsusmaa ametiasutused käesolevast abimeetmest. |
| --- | --- |

(1)

20. detsembril 2005 teatasid Prantsusmaa ametiasutused käesolevast abimeetmest.

| (2) | 25. jaanuari 2006. aasta kirjas palus komisjon lisateavet, mida anti 15. veebruari 2006. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(2)

25. jaanuari 2006. aasta kirjas palus komisjon lisateavet, mida anti 15. veebruari 2006. aasta kirjas.

| (3) | 3. mail 2006 toimus kohtumine komisjoni ja Prantsusmaa ametiasutuste vahel. Pärast kohtumist tegid Prantsusmaa asutused meetmesse muudatusi, millest nad teavitasid komisjoni 12. juuni 2006. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(3)

3. mail 2006 toimus kohtumine komisjoni ja Prantsusmaa ametiasutuste vahel. Pärast kohtumist tegid Prantsusmaa asutused meetmesse muudatusi, millest nad teavitasid komisjoni 12. juuni 2006. aasta kirjas.

| (4) | Tehtud muudatuste põhjal palus komisjon 1. augusti 2006. aasta kirjas lisateavet, millele Prantsusmaa ametiasutused vastasid pärast tähtaja pikendamise taotlust 18. septembri 2006. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(4)

Tehtud muudatuste põhjal palus komisjon 1. augusti 2006. aasta kirjas lisateavet, millele Prantsusmaa ametiasutused vastasid pärast tähtaja pikendamise taotlust 18. septembri 2006. aasta kirjas.

| (5) | 22. novembri 2006. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada seoses videomängude loomise suhtes kehtestatava maksusoodustusega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlus. |
| --- | --- |

(5)

22. novembri 2006. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada seoses videomängude loomise suhtes kehtestatava maksusoodustusega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlus.

| (6) | Prantsusmaa esitas oma märkused 22. detsembri 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 3. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa esitas oma märkused 22. detsembri 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 3. jaanuaril 2007.

| (7) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse meetme kohta märkused. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse meetme kohta märkused.

| (8) | Komisjon sai järgmiste huvitatud isikute märkused:






  — | TIGA, 21. detsembri 2006. aasta kiri |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisjon sai järgmiste huvitatud isikute märkused:

—

TIGA, 21. detsembri 2006. aasta kiri

| — | EGDF, 22. detsembri 2006. aasta kiri |
| --- | --- |

—

EGDF, 22. detsembri 2006. aasta kiri

| — | GAME, 3. jaanuari 2007. aasta kiri |
| --- | --- |

—

GAME, 3. jaanuari 2007. aasta kiri

| — | ADESE, 3. jaanuari 2007. aasta kiri |
| --- | --- |

—

ADESE, 3. jaanuari 2007. aasta kiri

| — | APOM, 5. jaanuari 2007. aasta kiri |
| --- | --- |

—

APOM, 5. jaanuari 2007. aasta kiri

| — | ISFE, 5. jaanuari 2007. aasta kiri |
| --- | --- |

—

ISFE, 5. jaanuari 2007. aasta kiri

| — | Ubisoft, 8. jaanuari 2007. aasta kiri. |
| --- | --- |

—

Ubisoft, 8. jaanuari 2007. aasta kiri.

| (9) | Komisjon sai veel täiendavaid märkusi, kuid kuna need saabusid tükk aega pärast otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgnenud kuuajalise tähtaja lõppu, siis ei võetud neid arvesse. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon sai veel täiendavaid märkusi, kuid kuna need saabusid tükk aega pärast otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgnenud kuuajalise tähtaja lõppu, siis ei võetud neid arvesse.

| (10) | Ettenähtud tähtaja jooksul esitatud märkused edastati Prantsusmaale 12. veebruari 2007. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(10)

Ettenähtud tähtaja jooksul esitatud märkused edastati Prantsusmaale 12. veebruari 2007. aasta kirjas.

| (11) | Komisjoniga 29. jaanuaril 2007 toimuva kohtumise ettevalmistamise raames teatasid Prantsusmaa ametiasutused 23. jaanuari 2007. aasta kirjas, et nad on teinud meetmesse muudatusi. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoniga 29. jaanuaril 2007 toimuva kohtumise ettevalmistamise raames teatasid Prantsusmaa ametiasutused 23. jaanuari 2007. aasta kirjas, et nad on teinud meetmesse muudatusi.

| (12) | Komisjon saatis 21. veebruaril 2007 lisaküsimusi. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis 21. veebruaril 2007 lisaküsimusi.

| (13) | 22. märtsi 2007. aasta kirjas esitasid Prantsusmaa ametiasutused oma kommentaarid huvitatud isikute 12. veebruaril 2007 saadetud märkuste kohta ning vastused 21. veebruaril 2007 saadetud küsimustele. |
| --- | --- |

(13)

22. märtsi 2007. aasta kirjas esitasid Prantsusmaa ametiasutused oma kommentaarid huvitatud isikute 12. veebruaril 2007 saadetud märkuste kohta ning vastused 21. veebruaril 2007 saadetud küsimustele.

| (14) | 13.–14. veebruaril 2007 toimus kohtumine EGDFi ja 14. veebruaril ISFE esindajatega. |
| --- | --- |

(14)

13.–14. veebruaril 2007 toimus kohtumine EGDFi ja 14. veebruaril ISFE esindajatega.

| (15) | 31. juulil 2007 toimus kohtumine Prantsusmaa ametiasutuste ja komisjoni vahel, mille järel saatsid Prantsusmaa ametiasutused kokku kolm kirja: 5. oktoobril, 17. oktoobril ja 7. novembril 2007, milles nad teavitasid komisjoni teatatud meetmesse tehtud muudatustest. |
| --- | --- |

(15)

31. juulil 2007 toimus kohtumine Prantsusmaa ametiasutuste ja komisjoni vahel, mille järel saatsid Prantsusmaa ametiasutused kokku kolm kirja: 5. oktoobril, 17. oktoobril ja 7. novembril 2007, milles nad teavitasid komisjoni teatatud meetmesse tehtud muudatustest.

2.   ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS MEETMEST SELLE MENETLUSE ALGATAMISE AEGSEL KUJUL

| (16) | Meede on kultuuriliste videomängude loomise toetusmeede maksusoodustuse vormis. Menetluse algatamise kuupäeval seisnes meede järgmises: |
| --- | --- |

(16)

Meede on kultuuriliste videomängude loomise toetusmeede maksusoodustuse vormis. Menetluse algatamise kuupäeval seisnes meede järgmises:

a)   Abikõlblikud ettevõtjad ja videomängud

| (17) | Abikõlblikud ettevõtjad on videomänge tootvad ettevõtjad, näiteks videomängude väljaarendamisega tegelevad stuudiod, olgu need siis sõltumatud või mõne tarkvaraettevõtja tütarettevõtted. |
| --- | --- |

(17)

Abikõlblikud ettevõtjad on videomänge tootvad ettevõtjad, näiteks videomängude väljaarendamisega tegelevad stuudiod, olgu need siis sõltumatud või mõne tarkvaraettevõtja tütarettevõtted.

| (18) | Abikõlblikud mängud on määratletud kui avalikkusele füüsilisel kandjal või Internetis kättesaadavad meelelahutuslikud arvutiprogrammid, mis sisaldavad nii kunsti- kui ka tehnilisi elemente. Need hõlmavad lisaks arvuti- või konsoolimängudele ka mobiiltelefonimänge, ühe või mitme mängijaga võrgumänge, hariduslikku või harivate mängude tarkvara ning kultuuriteemalisi CD-ROMe, kui need on piisavalt interaktiivsed ja uudsed. Määrati kindlaks minimaalsed arenduskulud summas 150 000 eurot, et jätta välja mängud, mis ei ole mõeldud laialdaseks turustamiseks. Lisaks peavad videomängud maksusoodustuse saamiseks vastama teatavale hulgale kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(18)

Abikõlblikud mängud on määratletud kui avalikkusele füüsilisel kandjal või Internetis kättesaadavad meelelahutuslikud arvutiprogrammid, mis sisaldavad nii kunsti- kui ka tehnilisi elemente. Need hõlmavad lisaks arvuti- või konsoolimängudele ka mobiiltelefonimänge, ühe või mitme mängijaga võrgumänge, hariduslikku või harivate mängude tarkvara ning kultuuriteemalisi CD-ROMe, kui need on piisavalt interaktiivsed ja uudsed. Määrati kindlaks minimaalsed arenduskulud summas 150 000 eurot, et jätta välja mängud, mis ei ole mõeldud laialdaseks turustamiseks. Lisaks peavad videomängud maksusoodustuse saamiseks vastama teatavale hulgale kriteeriumidele.

| (19) | Esimene kriteerium on välistav: maksusoodustust ei anta pornograafilise või väga vägivaldse sisuga videomängudele. |
| --- | --- |

(19)

Esimene kriteerium on välistav: maksusoodustust ei anta pornograafilise või väga vägivaldse sisuga videomängudele.

| (20) | Abikõlblikel videomängudel peab muu hulgas olema kultuuriline mõõde. Selleks peavad videomängud vastama ühele järgmistest kriteeriumidest:






  a) | videomäng kujutab endast juba olemasoleva, Euroopa kultuuripärandisse kuuluva teose mugandust ja põhineb prantsuskeelsel stsenaariumil; |
| --- | --- | --- |

(20)

Abikõlblikel videomängudel peab muu hulgas olema kultuuriline mõõde. Selleks peavad videomängud vastama ühele järgmistest kriteeriumidest:

a)

videomäng kujutab endast juba olemasoleva, Euroopa kultuuripärandisse kuuluva teose mugandust ja põhineb prantsuskeelsel stsenaariumil;

| b) | videomäng on „kvaliteetne, originaalne ja aitab kaasa Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja loomingu väljendamisele videomängude valdkonnas”. Kõnealuse kriteeriumi hindamiseks „uuritakse sisu, stsenaariumi, mängitavuse, menüüs liikumise, interaktiivsuse, kujunduse, helipildi ja graafika kvaliteeti ja originaalsust”. |
| --- | --- |

b)

videomäng on „kvaliteetne, originaalne ja aitab kaasa Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja loomingu väljendamisele videomängude valdkonnas”. Kõnealuse kriteeriumi hindamiseks „uuritakse sisu, stsenaariumi, mängitavuse, menüüs liikumise, interaktiivsuse, kujunduse, helipildi ja graafika kvaliteeti ja originaalsust”.

| (21) | Viimane Euroopa kultuurialase kriteeriumiga seotud tingimus hõlmab mängu loomises osalevate kaastöötajate kodakondsust. Seda mõõdetakse kategooriateks ja rubriikideks jagatud punktiskaalal vastavalt sellele, kas kaastöötaja näol on tegemist Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikuga. Skaala alusel tehakse kindlaks, kas videomäng on Euroopa päritolu ja võib seega saada maksusoodustust. Punktiskaalal võetakse lisaks mängu tootja poolt otse palgatud töötajatele arvesse ka võimalike allettevõtjatega seotud töötajaid. |
| --- | --- |

(21)

Viimane Euroopa kultuurialase kriteeriumiga seotud tingimus hõlmab mängu loomises osalevate kaastöötajate kodakondsust. Seda mõõdetakse kategooriateks ja rubriikideks jagatud punktiskaalal vastavalt sellele, kas kaastöötaja näol on tegemist Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikuga. Skaala alusel tehakse kindlaks, kas videomäng on Euroopa päritolu ja võib seega saada maksusoodustust. Punktiskaalal võetakse lisaks mängu tootja poolt otse palgatud töötajatele arvesse ka võimalike allettevõtjatega seotud töötajaid.

b)   Abikõlblikud kulud

| (22) | Abikõlblike kuludena käsitletakse väljatöötamise ja otsese loomise kulusid. Kõnealuste kulude hulgast jäetakse ennekõike välja programmeerimisvigade kõrvaldamise ja programmi testimise kulud. Abikõlblikud kulud hõlmavad:






  a) | järgmiste isikutega seotud personalikulusid (palgad ja sotsiaalkindlustusmaksud):






  1) | režissöör, režissööri abi, kunstiline juht, tehniline direktor; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Abikõlblike kuludena käsitletakse väljatöötamise ja otsese loomise kulusid. Kõnealuste kulude hulgast jäetakse ennekõike välja programmeerimisvigade kõrvaldamise ja programmi testimise kulud. Abikõlblikud kulud hõlmavad:

a)

järgmiste isikutega seotud personalikulusid (palgad ja sotsiaalkindlustusmaksud):

1)

režissöör, režissööri abi, kunstiline juht, tehniline direktor;

| 2) | stsenaariumi ja dialoogide, kujunduse eest vastutavad ja mängu tasemete väljatöötamisega seotud isikud; |
| --- | --- |

2)

stsenaariumi ja dialoogide, kujunduse eest vastutavad ja mängu tasemete väljatöötamisega seotud isikud;

| 3) | programmeerimise eest vastutavad isikud; |
| --- | --- |

3)

programmeerimise eest vastutavad isikud;

| 4) | graafika ja animatsiooni eest vastutavad isikud; |
| --- | --- |

4)

graafika ja animatsiooni eest vastutavad isikud;

| 5) | heli eest vastutavad isikud; |
| --- | --- |

5)

heli eest vastutavad isikud;

| b) | videomängude loomisega otseselt seotud põhivara (välja arvatud hooned) kulumi katmiseks eraldatud vahendid; |
| --- | --- |

b)

videomängude loomisega otseselt seotud põhivara (välja arvatud hooned) kulumi katmiseks eraldatud vahendid;

| c) | muud tegevuskulud, mille suuruseks on kehtestatud kindla määrana 75 % personalikuludest. |
| --- | --- |

c)

muud tegevuskulud, mille suuruseks on kehtestatud kindla määrana 75 % personalikuludest.

| (23) | Kui ettevõtjad saavad maksusoodustuskõlblike kulude eest muid riigipoolseid toetusi, vähendatakse selle võrra maksusoodustuse arvestusbaasi. |
| --- | --- |

(23)

Kui ettevõtjad saavad maksusoodustuskõlblike kulude eest muid riigipoolseid toetusi, vähendatakse selle võrra maksusoodustuse arvestusbaasi.

c)   Maksusoodustuse kohaldamise mehhanism

| (24) | Selliselt määratletud kulude baasi suhtes kohaldatav maksusoodustusmäär on 20 % abikõlblike kuludest. |
| --- | --- |

(24)

Selliselt määratletud kulude baasi suhtes kohaldatav maksusoodustusmäär on 20 % abikõlblike kuludest.

| (25) | Prantsusmaa ametiasutused kavatsevad muu hulgas kehtestada meetme maksukulu ohjeldamiseks iga ettevõtte kohta piirmäära. Projekti praeguses arengustaadiumis teevad Prantsusmaa ametiasutused ettepaneku kehtestada piirmääraks 3 miljonit eurot. Kõnealuse vahendi esialgne aastaeelarve on hinnanguliselt ligikaudu 30 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(25)

Prantsusmaa ametiasutused kavatsevad muu hulgas kehtestada meetme maksukulu ohjeldamiseks iga ettevõtte kohta piirmäära. Projekti praeguses arengustaadiumis teevad Prantsusmaa ametiasutused ettepaneku kehtestada piirmääraks 3 miljonit eurot. Kõnealuse vahendi esialgne aastaeelarve on hinnanguliselt ligikaudu 30 miljonit eurot.

| (26) | Lisaks on kehtestatud heakskiitmise kord kontrollimaks, et videomängude valikukriteeriumid on täidetud. See seisneb hindamises, mida teostab eksperdirühm, mis koosneb Prantsusmaa ametiasutuste esindajatest ja erialaasjatundjatest, kes ei pea tingimata olema seotud videomängude tootmisega, vaid võivad esindada ka muid kultuurivaldkondi. Eksperdirühm kontrollib ettevõtja ja mängu abikõlblikkust, kulude iseloomu ja vastavust põhjendustes 19, 20 ja 21 loetletud kultuurilistele kriteeriumidele. Eksperdirühm esitab arvamuse, mille põhjal kultuuri- ja kommunikatsiooniministeerium annab oma heakskiidu. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks on kehtestatud heakskiitmise kord kontrollimaks, et videomängude valikukriteeriumid on täidetud. See seisneb hindamises, mida teostab eksperdirühm, mis koosneb Prantsusmaa ametiasutuste esindajatest ja erialaasjatundjatest, kes ei pea tingimata olema seotud videomängude tootmisega, vaid võivad esindada ka muid kultuurivaldkondi. Eksperdirühm kontrollib ettevõtja ja mängu abikõlblikkust, kulude iseloomu ja vastavust põhjendustes 19, 20 ja 21 loetletud kultuurilistele kriteeriumidele. Eksperdirühm esitab arvamuse, mille põhjal kultuuri- ja kommunikatsiooniministeerium annab oma heakskiidu.

| (27) | Maksusoodustuse andmise kord on järgmine: maksusoodustus arvatakse maha ettevõtte tulumaksust, mis kuuluks maksmisele pärast projekti käivitamiseks esialgse heakskiitmise kuupäeva lõppenud esimese maksusaasta eest, ning seejärel iga maksuaasta eest, kui selle jooksul on tehtud abikõlblikke kulutusi. Lõplik heakskiit antakse videomängu üleandmisel tarkvaraettevõtjale. Kui lõplikku heakskiitu ei anta 24 kuu jooksul alates esialgse heakskiidu andmise kuupäevast, peab ettevõte kasutatud maksusoodustuse tagasi maksma. Kui teatava maksuaasta eest saadava maksusoodustuse summa ületab tasumisele kuuluvat tulumaksu, makstakse ülejääk ettevõttele tagasi. |
| --- | --- |

(27)

Maksusoodustuse andmise kord on järgmine: maksusoodustus arvatakse maha ettevõtte tulumaksust, mis kuuluks maksmisele pärast projekti käivitamiseks esialgse heakskiitmise kuupäeva lõppenud esimese maksusaasta eest, ning seejärel iga maksuaasta eest, kui selle jooksul on tehtud abikõlblikke kulutusi. Lõplik heakskiit antakse videomängu üleandmisel tarkvaraettevõtjale. Kui lõplikku heakskiitu ei anta 24 kuu jooksul alates esialgse heakskiidu andmise kuupäevast, peab ettevõte kasutatud maksusoodustuse tagasi maksma. Kui teatava maksuaasta eest saadava maksusoodustuse summa ületab tasumisele kuuluvat tulumaksu, makstakse ülejääk ettevõttele tagasi.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (28) | Esiteks soovis komisjon veenduda vastavalt kohtuasjale Matra vs. komisjon, (3) et meede ei sisalda klausleid, mis on vastuolus muude kui riigiabisid puudutavate EÜ asutamislepingu sätetega. Komisjon küsis eelkõige Prantsusmaa ametiasutuselt, kas Euroopa ettevõtjate Prantsusmaal asuvad filiaalid võivad saada seda maksusoodustust, olenemata õiguslikust vormist. Komisjon esitas ka küsimuse, kas allhankekulude väljajätmist ei tuleks käsitleda diskrimineerimisena kulude tekkimise asukoha alusel. |
| --- | --- |

(28)

Esiteks soovis komisjon veenduda vastavalt kohtuasjale Matra vs. komisjon, (3) et meede ei sisalda klausleid, mis on vastuolus muude kui riigiabisid puudutavate EÜ asutamislepingu sätetega. Komisjon küsis eelkõige Prantsusmaa ametiasutuselt, kas Euroopa ettevõtjate Prantsusmaal asuvad filiaalid võivad saada seda maksusoodustust, olenemata õiguslikust vormist. Komisjon esitas ka küsimuse, kas allhankekulude väljajätmist ei tuleks käsitleda diskrimineerimisena kulude tekkimise asukoha alusel.

| (29) | Komisjon väljendas muu hulgas kahtlust seoses meetme vastavusega asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d. Kõigepealt seadis ta kahtluse alla asjaolu, et meetme eesmärk on pelgalt kultuuriline. Tunnistades, et teatavaid videomänge võib käsitleda kultuuritoodetena, väljendas komisjon kahtlust, kas kasutatavad valikukriteeriumid võimaldavad valida maksusoodustuse kohaldamiseks välja üksnes need videomängud, mida võib käsitleda kultuuritoodetena EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon väljendas muu hulgas kahtlust seoses meetme vastavusega asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d. Kõigepealt seadis ta kahtluse alla asjaolu, et meetme eesmärk on pelgalt kultuuriline. Tunnistades, et teatavaid videomänge võib käsitleda kultuuritoodetena, väljendas komisjon kahtlust, kas kasutatavad valikukriteeriumid võimaldavad valida maksusoodustuse kohaldamiseks välja üksnes need videomängud, mida võib käsitleda kultuuritoodetena EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses.

| (30) | Abikõlblike videomängude väljavalimiseks on Prantsusmaa ametiasutused kehtestanud esimese kultuurialase kriteeriumina, et videomäng peaks kujutama endast juba olemasoleva, Euroopa kultuuripärandisse kuuluva teose mugandust ja põhinema prantsuskeelsel stsenaariumil. Mõned näited videomängudest, mis Prantsusmaa ametiasutuste väitel vastavad sellele kriteeriumile, näivad siiski osutavat, et selline määratlus on väga laialdaselt tõlgendatav ega taga piisaval määral, et ka tegelikult valitakse välja videomängud, mis on juba olemasoleva, Euroopa kultuuripärandisse kuuluva teose mugandused. |
| --- | --- |

(30)

Abikõlblike videomängude väljavalimiseks on Prantsusmaa ametiasutused kehtestanud esimese kultuurialase kriteeriumina, et videomäng peaks kujutama endast juba olemasoleva, Euroopa kultuuripärandisse kuuluva teose mugandust ja põhinema prantsuskeelsel stsenaariumil. Mõned näited videomängudest, mis Prantsusmaa ametiasutuste väitel vastavad sellele kriteeriumile, näivad siiski osutavat, et selline määratlus on väga laialdaselt tõlgendatav ega taga piisaval määral, et ka tegelikult valitakse välja videomängud, mis on juba olemasoleva, Euroopa kultuuripärandisse kuuluva teose mugandused.

| (31) | Videomäng on abikõlblik ka juhul, kui see on „kvaliteetne, originaalne ja aitab kaasa Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja loomingu väljendamisele videomängude valdkonnas”. Ka seda kultuurilist kriteeriumi on võimalik laialdaselt tõlgendada ning sellest lähtuvalt võib pidada abikõlblikuks ka simulatsiooni- ja/või spordimänge, mille kultuuriline sisu on vaieldav. |
| --- | --- |

(31)

Videomäng on abikõlblik ka juhul, kui see on „kvaliteetne, originaalne ja aitab kaasa Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja loomingu väljendamisele videomängude valdkonnas”. Ka seda kultuurilist kriteeriumi on võimalik laialdaselt tõlgendada ning sellest lähtuvalt võib pidada abikõlblikuks ka simulatsiooni- ja/või spordimänge, mille kultuuriline sisu on vaieldav.

| (32) | Komisjon palus Prantsusmaa ametiasutustel selgitada ka kriteeriumi, mille eesmärk on arvata maksusoodustusest välja väga vägivaldse sisuga videomängud. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon palus Prantsusmaa ametiasutustel selgitada ka kriteeriumi, mille eesmärk on arvata maksusoodustusest välja väga vägivaldse sisuga videomängud.

| (33) | Et hinnata abikõlbliku staatuse saamiseks sobilikuks peetavat taset, palus komisjon esitada viimaste aastate toodangul põhineva simulatsiooni. |
| --- | --- |

(33)

Et hinnata abikõlbliku staatuse saamiseks sobilikuks peetavat taset, palus komisjon esitada viimaste aastate toodangul põhineva simulatsiooni.

| (34) | Komisjon väljendas kahtlust ka selles, kas meede on kavandatud püstitatud kultuurilise eesmärgi saavutamiseks, ning eelkõige selles, kas meetmel on piisav ergutav mõju, kas ei leidu asjakohasemaid vahendeid ning kas meede on proportsionaalne. Viimase punkti kohta märkis komisjon, et proportsionaalne abimeede peab põhinema abikõlblike kulude korrektsel määratlemisel. Kuid praegu on „muude tegevuskulude” (välja arvatud personalikulud ja põhivara kulumi katteks eraldatud vahendid) suuruseks kehtestatud kindel 75 % määr personalikuludest. Komisjon kahtles, kas sellise „muude tegevuskulude” arvutusviisi kasutamine võimaldab teha kindlaks, kui suuri kulusid on abi saanud ettevõtja tegelikult videomängude loomiseks kandnud. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon väljendas kahtlust ka selles, kas meede on kavandatud püstitatud kultuurilise eesmärgi saavutamiseks, ning eelkõige selles, kas meetmel on piisav ergutav mõju, kas ei leidu asjakohasemaid vahendeid ning kas meede on proportsionaalne. Viimase punkti kohta märkis komisjon, et proportsionaalne abimeede peab põhinema abikõlblike kulude korrektsel määratlemisel. Kuid praegu on „muude tegevuskulude” (välja arvatud personalikulud ja põhivara kulumi katteks eraldatud vahendid) suuruseks kehtestatud kindel 75 % määr personalikuludest. Komisjon kahtles, kas sellise „muude tegevuskulude” arvutusviisi kasutamine võimaldab teha kindlaks, kui suuri kulusid on abi saanud ettevõtja tegelikult videomängude loomiseks kandnud.

| (35) | Lõpuks märkis komisjon, et kõnealuse sektori Prantsusmaal asuvate ettevõtjate tootmiskulusid vähendades võimaldab maksusoodustus tugevdada nende positsiooni Euroopa konkurentidega võrreldes. Seega tõstatas komisjon küsimuse, kas konkurentsimoonutused ja mõju kaubandusele on piisavalt piiratud, et abi üldine tulemus oleks positiivne. |
| --- | --- |

(35)

Lõpuks märkis komisjon, et kõnealuse sektori Prantsusmaal asuvate ettevõtjate tootmiskulusid vähendades võimaldab maksusoodustus tugevdada nende positsiooni Euroopa konkurentidega võrreldes. Seega tõstatas komisjon küsimuse, kas konkurentsimoonutused ja mõju kaubandusele on piisavalt piiratud, et abi üldine tulemus oleks positiivne.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (36) | Ubisoft, TIGA, (4) GAME, (5) APOM (6) ja EGDF (7) rõhutavad, et videomängud on kultuuritooted. Nad rõhutavad, et mäng üldises tähenduses on inimkonna üks vanimaid kultuuritraditsioone, samuti rõhutatakse selle sidemeid teiste kultuurivaldkondadega, nagu kino, muusika ja kujutav kunst. Nad esitlevad videomänge kui audiovisuaaltooteid, mis võivad avaldada mõju kujutlusvõimele, mõtteviisile, keelekasutusele ja mängijate kultuuriteadmistele, eriti 15–25aastaste hulgas. Nende arvates peegeldavad videomängud kultuurilist keskkonda, kus need on loodud, tehes seda kasutatava keele, huumori, muusika, keskkonna (eriti arhitektuur, maastik), tegelaste (riietus, päritolu), stsenaariumi, käsitletavate teemade või süžeeliinide või mängitavuse kaudu. GAME rõhutab näiteks, et Saksamaa videomängude tegevus toimub sageli Saksamaal või Euroopas ning põhineb kohalikul ajalool (nt strateegiamäng Siedler, mille tegevus toimub 16. sajandil). Ameerika videomängude tegevus seevastu toimub sageli Ameerika Ühendriikides ning on esitatud Hollywoodi stiilis. Jaapani videomängud põhinevad tihti rahvuslikel müütidel ja Jaapani koomiksite stiilil. |
| --- | --- |

(36)

Ubisoft, TIGA, (4) GAME, (5) APOM (6) ja EGDF (7) rõhutavad, et videomängud on kultuuritooted. Nad rõhutavad, et mäng üldises tähenduses on inimkonna üks vanimaid kultuuritraditsioone, samuti rõhutatakse selle sidemeid teiste kultuurivaldkondadega, nagu kino, muusika ja kujutav kunst. Nad esitlevad videomänge kui audiovisuaaltooteid, mis võivad avaldada mõju kujutlusvõimele, mõtteviisile, keelekasutusele ja mängijate kultuuriteadmistele, eriti 15–25aastaste hulgas. Nende arvates peegeldavad videomängud kultuurilist keskkonda, kus need on loodud, tehes seda kasutatava keele, huumori, muusika, keskkonna (eriti arhitektuur, maastik), tegelaste (riietus, päritolu), stsenaariumi, käsitletavate teemade või süžeeliinide või mängitavuse kaudu. GAME rõhutab näiteks, et Saksamaa videomängude tegevus toimub sageli Saksamaal või Euroopas ning põhineb kohalikul ajalool (nt strateegiamäng Siedler, mille tegevus toimub 16. sajandil). Ameerika videomängude tegevus seevastu toimub sageli Ameerika Ühendriikides ning on esitatud Hollywoodi stiilis. Jaapani videomängud põhinevad tihti rahvuslikel müütidel ja Jaapani koomiksite stiilil.

| (37) | Samad kolmandad isikud on arvamusel, et meetmel oleks kaubandusele ja konkurentsile piiratud mõju ning see ei kujutaks endast tegelikku ohtu riikide tööstussektoritele, eriti Saksamaal ja Ühendkuningriigis. EGDF rõhutab eriti, et meede selle esialgsel teatatul kujul, mis võimaldab kahe aasta jooksul rahastada 20 % ulatuses 15–30 projekti, tekitab vaid konkurentsi piiratud moonutamist, kuna igal aastal tuuakse igas liikmesriigis turule 1 500 videomängu. TIGA märgib lisaks, et põhiliselt moonutavad konkurentsi kolmandad riigid, eriti Kanada, kus ametiasutused toetavad videomängutööstust palju aktiivsemalt. Mõned kolmandad isikud rõhutavad ka, et meede võiks stimuleerida videomängude tootmist kogu Euroopa Ühenduses. GAME jagab seda arvamust, kuid siiski tingimusel, et allhankekulusid võetaks arvesse abikõlblike kuludena: vastasel juhul õhutatakse abi saavaid ettevõtjaid kandma oma kulusid pigem ise kui kasutama allhanget. |
| --- | --- |

(37)

Samad kolmandad isikud on arvamusel, et meetmel oleks kaubandusele ja konkurentsile piiratud mõju ning see ei kujutaks endast tegelikku ohtu riikide tööstussektoritele, eriti Saksamaal ja Ühendkuningriigis. EGDF rõhutab eriti, et meede selle esialgsel teatatul kujul, mis võimaldab kahe aasta jooksul rahastada 20 % ulatuses 15–30 projekti, tekitab vaid konkurentsi piiratud moonutamist, kuna igal aastal tuuakse igas liikmesriigis turule 1 500 videomängu. TIGA märgib lisaks, et põhiliselt moonutavad konkurentsi kolmandad riigid, eriti Kanada, kus ametiasutused toetavad videomängutööstust palju aktiivsemalt. Mõned kolmandad isikud rõhutavad ka, et meede võiks stimuleerida videomängude tootmist kogu Euroopa Ühenduses. GAME jagab seda arvamust, kuid siiski tingimusel, et allhankekulusid võetaks arvesse abikõlblike kuludena: vastasel juhul õhutatakse abi saavaid ettevõtjaid kandma oma kulusid pigem ise kui kasutama allhanget.

| (38) | Videomänge tootvaid tarkvaraettevõtjaid (sealhulgas Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi) esindav ISFE (8) leiab vastupidi, et videomänge ei tuleks käsitleda kultuuritoodetena, vaid üksnes interaktiivsete meelelahutustoodetena. Kui filmi vaataja vaatab teost sellesse sekkumata, siis videomängu mängija tähtsaim tegevus on isiklik ja interaktiivne osalemine mängus, kus süžeeliin ei oma tegelikkuses tähtsust. Erinevalt filmidest ei ole videomängude eesmärk olla kultuuriliste ideede või sõnumite kandjaks. Nende peamine väärtus on hoopis mängitavus ja side mängija või mängijatega. ISFE rõhutab, et videomänge tuleb käsitleda arvutiprogrammidena ning mitte audiovisuaaltoodetena. ISFE vaidlustab ka asjaolu, et oletatavad kunstilise loometööga seotud kulud võiksid moodustada üle 50 % videomängu väljatöötamiskuludest. ISFE arvates on mängitavusega selgelt seotud hoopis tarkvarakulud, mis on kõige suuremad ja moodustavad kuni 70 % tootmiskuludest. ISFE hinnangul väljendab maksusoodustus seda, et Prantsusmaa ametiasutused ei mõista videomängude tegeliku olemust. |
| --- | --- |

(38)

Videomänge tootvaid tarkvaraettevõtjaid (sealhulgas Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi) esindav ISFE (8) leiab vastupidi, et videomänge ei tuleks käsitleda kultuuritoodetena, vaid üksnes interaktiivsete meelelahutustoodetena. Kui filmi vaataja vaatab teost sellesse sekkumata, siis videomängu mängija tähtsaim tegevus on isiklik ja interaktiivne osalemine mängus, kus süžeeliin ei oma tegelikkuses tähtsust. Erinevalt filmidest ei ole videomängude eesmärk olla kultuuriliste ideede või sõnumite kandjaks. Nende peamine väärtus on hoopis mängitavus ja side mängija või mängijatega. ISFE rõhutab, et videomänge tuleb käsitleda arvutiprogrammidena ning mitte audiovisuaaltoodetena. ISFE vaidlustab ka asjaolu, et oletatavad kunstilise loometööga seotud kulud võiksid moodustada üle 50 % videomängu väljatöötamiskuludest. ISFE arvates on mängitavusega selgelt seotud hoopis tarkvarakulud, mis on kõige suuremad ja moodustavad kuni 70 % tootmiskuludest. ISFE hinnangul väljendab maksusoodustus seda, et Prantsusmaa ametiasutused ei mõista videomängude tegeliku olemust.

| (39) | ISFE ei välista samuti, et meede võib avaldada negatiivset mõju konkurentsile, vähendades Prantsusmaal ühe videomängutootjate rühma tootmiskulusid ning pannes teisi liikmesriike paigutama oma investeeringuid ümber Prantsusmaale. ISFE on lisaks arvamusel, et maksusoodustus julgustab tootma videomänge, mis ei vasta turunõudlusele ning tekitab ristsubsideerimise ohtu, võimaldades tootjatel kasutada kultuuriliste videomängude jaoks saadud abi ka üksnes ärieesmärkidest lähtuvate mängude tootmiseks. ISFE kiidab Prantsusmaa videomängude toetamise põhimõtte siiski heaks, kuid rõhutab, et niisuguse toetuse asjakohasem õiguslik alus oleks olnud ühenduse riigiabi raamistik teadus-, arendus- ja uuendustegevuseks. (9) |
| --- | --- |

(39)

ISFE ei välista samuti, et meede võib avaldada negatiivset mõju konkurentsile, vähendades Prantsusmaal ühe videomängutootjate rühma tootmiskulusid ning pannes teisi liikmesriike paigutama oma investeeringuid ümber Prantsusmaale. ISFE on lisaks arvamusel, et maksusoodustus julgustab tootma videomänge, mis ei vasta turunõudlusele ning tekitab ristsubsideerimise ohtu, võimaldades tootjatel kasutada kultuuriliste videomängude jaoks saadud abi ka üksnes ärieesmärkidest lähtuvate mängude tootmiseks. ISFE kiidab Prantsusmaa videomängude toetamise põhimõtte siiski heaks, kuid rõhutab, et niisuguse toetuse asjakohasem õiguslik alus oleks olnud ühenduse riigiabi raamistik teadus-, arendus- ja uuendustegevuseks. (9)

| (40) | ADESE (10) märkused on eelmisega sarnased. ADESE leiab, et videomänge tuleb käsitleda pigem arvutiprogrammidena kui audiovisuaaltoodetena, et videomängu tootmiskulud on oma olemuselt ennekõike tehnilist, mitte kunstilist laadi. Seetõttu oleks asjakohasem kasutada teadus- ja arendustegevuseks antavat abi. Ka märgib ADESE, et meetmel võib olla negatiivne mõju liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele, eriti Hispaania videomängutööstusele. Lõpuks rõhutab ADESE eksperdirühma võimalikke subjektiivseid hinnanguid, kuna rühm kohaldab diskrimineerimiseks alust anda võivaid valikukriteeriume. |
| --- | --- |

(40)

ADESE (10) märkused on eelmisega sarnased. ADESE leiab, et videomänge tuleb käsitleda pigem arvutiprogrammidena kui audiovisuaaltoodetena, et videomängu tootmiskulud on oma olemuselt ennekõike tehnilist, mitte kunstilist laadi. Seetõttu oleks asjakohasem kasutada teadus- ja arendustegevuseks antavat abi. Ka märgib ADESE, et meetmel võib olla negatiivne mõju liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele, eriti Hispaania videomängutööstusele. Lõpuks rõhutab ADESE eksperdirühma võimalikke subjektiivseid hinnanguid, kuna rühm kohaldab diskrimineerimiseks alust anda võivaid valikukriteeriume.

5.   PRANTSUSMAA AMETIASUTUSTE TÄPSUSTUSED JA MUUDATUSED PÄRAST MENETLUSE ALGATAMIST

| (41) | Pärast menetluse algatamist ja komisjoniga suhtlemist esitasid Prantsusmaa ametiasutused maksusoodustuse projekti kohta mõned täpsustused ja muudatused. |
| --- | --- |

(41)

Pärast menetluse algatamist ja komisjoniga suhtlemist esitasid Prantsusmaa ametiasutused maksusoodustuse projekti kohta mõned täpsustused ja muudatused.

| (42) | Nad kinnitasid, et ka püsivalt Prantsusmaal asuvad Euroopa ettevõtjate filiaalid saaksid maksusoodustust, olenemata nende õiguslikust vormist. |
| --- | --- |

(42)

Nad kinnitasid, et ka püsivalt Prantsusmaal asuvad Euroopa ettevõtjate filiaalid saaksid maksusoodustust, olenemata nende õiguslikust vormist.

| (43) | Seoses kriteeriumiga, mille eesmärk on välistada maksusoodustuse kohaldamisalast väga vägivaldse sisuga videomängud, selgitasid Prantsusmaa ametiasutused, et videomängude abikõlblikkust hindav eksperdirühm toetub ainsale olemasolevale üleeuroopalisele klassifikatsioonile PEGI, (11) milles kirjeldatakse väga üksikasjalikult vägivaldseid ja sealhulgas väga vägivaldseid olukordi (videomängud, mille klassifikatsiooniks on antud „18+”). Maksusoodustuse kohaldamisalast jäetakse välja kõik videomängud, mis on PEGI süsteemis klassifikatsiooniga „18+”. |
| --- | --- |

(43)

Seoses kriteeriumiga, mille eesmärk on välistada maksusoodustuse kohaldamisalast väga vägivaldse sisuga videomängud, selgitasid Prantsusmaa ametiasutused, et videomängude abikõlblikkust hindav eksperdirühm toetub ainsale olemasolevale üleeuroopalisele klassifikatsioonile PEGI, (11) milles kirjeldatakse väga üksikasjalikult vägivaldseid ja sealhulgas väga vägivaldseid olukordi (videomängud, mille klassifikatsiooniks on antud „18+”). Maksusoodustuse kohaldamisalast jäetakse välja kõik videomängud, mis on PEGI süsteemis klassifikatsiooniga „18+”.

| (44) | Prantsusmaa ametiasutused muutsid muu hulgas põhjalikult valikukriteeriume. Kuigi maksusoodustuse saamiseks peavad videomängu arenduskulud olema nagu varemgi suuremad kui 150 000 eurot ning mäng ei tohi olla pornograafilise ja väga vägivaldse sisuga, on tehtud olulisi muudatusi. |
| --- | --- |

(44)

Prantsusmaa ametiasutused muutsid muu hulgas põhjalikult valikukriteeriume. Kuigi maksusoodustuse saamiseks peavad videomängu arenduskulud olema nagu varemgi suuremad kui 150 000 eurot ning mäng ei tohi olla pornograafilise ja väga vägivaldse sisuga, on tehtud olulisi muudatusi.

| (45) | Nüüdsest peab mäng olema valdavas osas valminud koostöös kaastöötajatega Euroopast. |
| --- | --- |

(45)

Nüüdsest peab mäng olema valdavas osas valminud koostöös kaastöötajatega Euroopast.

| (46) | Ka peab mäng saama järgmises tabelis esitatud punktiskaala alusel vähemalt 14 punkti (22 punktist):






  Kriteerium | Punktide arv |
| --- | --- | --- |
| 1. | Pärand |

(46)

Ka peab mäng saama järgmises tabelis esitatud punktiskaala alusel vähemalt 14 punkti (22 punktist):

Kriteerium

Punktide arv

1.

Pärand

Maksimaalselt 4 punkti

Videomäng kujutab endast Euroopa ajaloo-, kunsti- või teaduspärandisse kuuluva teose mugandust

VÕI

4 punkti

Videomäng on inspireeritud ühest Euroopa filmist, audiovisuaalteosest, kirjandus- või kunstiteosest või koomiksist.

2 punkti

| 2. | Originaalsus |
| --- | --- |

2.

Originaalsus

Maksimaalselt 2 punkti

Videomäng on originaalne (stsenaariumi originaalsus/graafika ja heli uudsus).

0–2 punkti

| 3. | Kultuuriline sisu |
| --- | --- |

3.

Kultuuriline sisu

Maksimaalselt 8 punkti

Videomäng põhineb jutustusel

3 punkti

Kunstilist laadi kulud (12) moodustavad üle 50 % tootmiseelarvest.

2 punkti

Videomängu stsenaariumi originaalversioon on kirjutatud prantsuse keeles.

1 punkt

Videomäng on avaldatud originaalversioonis vähemalt kolmes Euroopa Liidu ametlikus keeles.

1 punkt

Videomäng käsitleb Euroopa kodanike jaoks aktuaalset poliitilist, sotsiaalset või kultuurilist probleemistikku ja/või peegeldab Euroopa ühiskonnale omaseid väärtusi.

1 punkt

| 4. | Kulude tekkimise asukoht Euroopas ja kaastöötajate kodakondsus |
| --- | --- |

4.

Kulude tekkimise asukoht Euroopas ja kaastöötajate kodakondsus

Maksimaalselt 5 punkti

Vähemalt 80 % loomise kuludest on tekkinud Euroopa Liidu territooriumil.

1 punkt

Videomängu loomises osalevad koostööpartnerid Euroopast.

0–4 punkti

| 5. | Tarkvara- ja tehniline uuendus |
| --- | --- |

5.

Tarkvara- ja tehniline uuendus

Maksimaalselt 3 punkti

Videomäng sisaldab ühte kuni kolme uuenduslikku aspekti järgmise kuue valdkonna hulgast: kasutajaliides, kasutajate loodud ideestik, tehisintellekt, visualiseerimine, interaktiivsus ja mitme mängija funktsioon, narratiivne struktuur

0–3 punkti

Maksimaalne punktide arv

22 punkti

| (47) | Nagu nõuti menetluse algatamise otsuses, viisid Prantsusmaa ametiasutused aastatel 2005–2006 Prantsusmaal toodetud videomängude põhjal läbi simulatsioone. Menetluse algatamise otsuses kirjeldatud kriteeriumide põhjal näitab simulatsioon, et 49 % videomängudest oleksid olnud abikõlblikud. Põhjenduses 46 kirjeldatud uute kriteeriumide põhjal oleksid olnud abikõlblikud 31 % videomängudest. |
| --- | --- |

(47)

Nagu nõuti menetluse algatamise otsuses, viisid Prantsusmaa ametiasutused aastatel 2005–2006 Prantsusmaal toodetud videomängude põhjal läbi simulatsioone. Menetluse algatamise otsuses kirjeldatud kriteeriumide põhjal näitab simulatsioon, et 49 % videomängudest oleksid olnud abikõlblikud. Põhjenduses 46 kirjeldatud uute kriteeriumide põhjal oleksid olnud abikõlblikud 31 % videomängudest.

| (48) | Seoses abikõlblike kulude määratlemise küsimusega laiendasid Prantsusmaa ametiasutused ühelt poolt maksusoodustuse allhankele, täpsustades, et allhankekulud võib kaasata abikõlblike kulude hulka 1 miljoni euro piires projekti kohta. Teiselt poolt nõustusid nad mitte enam kehtestama muudeks tegevuskuludeks (st välja arvatud personalikulud ja kulumi katteks eraldatud vahendid) kindla määrana 75 % personalikuludest, vaid võtma arvesse üksnes abikõlblike videomängude loomise tegelikke tegevuskulusid. |
| --- | --- |

(48)

Seoses abikõlblike kulude määratlemise küsimusega laiendasid Prantsusmaa ametiasutused ühelt poolt maksusoodustuse allhankele, täpsustades, et allhankekulud võib kaasata abikõlblike kulude hulka 1 miljoni euro piires projekti kohta. Teiselt poolt nõustusid nad mitte enam kehtestama muudeks tegevuskuludeks (st välja arvatud personalikulud ja kulumi katteks eraldatud vahendid) kindla määrana 75 % personalikuludest, vaid võtma arvesse üksnes abikõlblike videomängude loomise tegelikke tegevuskulusid.

| (49) | Lõpuks võtsid Prantsusmaa ametiasutused kohustuse teatada kõnealusest vahendist uuesti maksimaalselt 4 aasta jooksul alates selle jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(49)

Lõpuks võtsid Prantsusmaa ametiasutused kohustuse teatada kõnealusest vahendist uuesti maksimaalselt 4 aasta jooksul alates selle jõustumise kuupäevast.

6.   MEETMETE HINDAMINE

6.1.   Riigiabiks liigitamine

| (50) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse: „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(50)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse: „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (51) | Käesolevas otsuses vaadeldav meede seisneb maksusoodustuses, mis arvatakse maha abisaaja tavapäraselt maksmisele kuuluvats ettevõtte tulumaksust. Seega ei ole vähimatki kahtlust, et tegemist on riigi ressurssidega. |
| --- | --- |

(51)

Käesolevas otsuses vaadeldav meede seisneb maksusoodustuses, mis arvatakse maha abisaaja tavapäraselt maksmisele kuuluvats ettevõtte tulumaksust. Seega ei ole vähimatki kahtlust, et tegemist on riigi ressurssidega.

| (52) | Kõnealuse meetme eesmärk on vähendada abi saavate ettevõtjate tootmiskulusid ning see kujutab endast selget ja muide valikulist eelist, kuna sellest saab kasu üksnes videomängude tootmise sektor. Seega kujutab meede endast valikulist eelist, mis võib moonutada konkurentsi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(52)

Kõnealuse meetme eesmärk on vähendada abi saavate ettevõtjate tootmiskulusid ning see kujutab endast selget ja muide valikulist eelist, kuna sellest saab kasu üksnes videomängude tootmise sektor. Seega kujutab meede endast valikulist eelist, mis võib moonutada konkurentsi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (53) | Vastavalt Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teabele, mis käsitleb turuosi ja on kättesaadav vaid videomänge tootvate tarkvaraettevõtjate kohta, moodustas kolme Prantsusmaa suurema videomänge tootva tarkvaraettevõtja ehk Ubisofti, Atari ja VU Gamesi turuosa 2005. aastal Ühendkuningriigi, Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia videomänguturust kokku vastavalt 6,4 %, 3,5 % ja 4,4 %. Prantsusmaal asutatud stuudiod, kelle jaoks meede on mõeldud, moodustavad vaid piiratud osa kõnealuste tarkvaraettevõtjate käibest (Ubisofti käibest 25 %, Atari käibest 10 % ja VU Gamesi käibest 2 %). Seega on asjaomaste ettevõtjate turuosa nimetatud viie liikmesriigi videomänge tootvate tarkvaraettevõtjate turuosadega võrreldes vaieldamatu. Meetme mõju ühendusesisesele kaubandusele on seega ilmne. |
| --- | --- |

(53)

Vastavalt Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teabele, mis käsitleb turuosi ja on kättesaadav vaid videomänge tootvate tarkvaraettevõtjate kohta, moodustas kolme Prantsusmaa suurema videomänge tootva tarkvaraettevõtja ehk Ubisofti, Atari ja VU Gamesi turuosa 2005. aastal Ühendkuningriigi, Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia videomänguturust kokku vastavalt 6,4 %, 3,5 % ja 4,4 %. Prantsusmaal asutatud stuudiod, kelle jaoks meede on mõeldud, moodustavad vaid piiratud osa kõnealuste tarkvaraettevõtjate käibest (Ubisofti käibest 25 %, Atari käibest 10 % ja VU Gamesi käibest 2 %). Seega on asjaomaste ettevõtjate turuosa nimetatud viie liikmesriigi videomänge tootvate tarkvaraettevõtjate turuosadega võrreldes vaieldamatu. Meetme mõju ühendusesisesele kaubandusele on seega ilmne.

| (54) | Eespool nimetatut arvesse võttes tuleb järeldada, et kõnealune meede on EÜ asutamislepingu tähenduses riigiabi. |
| --- | --- |

(54)

Eespool nimetatut arvesse võttes tuleb järeldada, et kõnealune meede on EÜ asutamislepingu tähenduses riigiabi.

6.2.   Abi seaduslikkus

| (55) | 31. jaanuaril 2007 võttis Prantsuse parlament telelevi moderniseerimist ja tuleviku televisiooni käsitleva seaduse eelnõu arutelu raames vastu eelnõu artikli, milles kehtestatakse seesama maksusoodustus, millest komisjonile teatati ja mille alusel algatas komisjon uurimismenetluse. Kõnealune seadus avaldati 7. märtsi 2007. aasta Euroopa Liidu Teatajas. Siiski kinnitasid Prantsusmaa ametiasutused, et rakendusmäärusi ei võeta vastu enne komisjoni lõplikku otsust. |
| --- | --- |

(55)

31. jaanuaril 2007 võttis Prantsuse parlament telelevi moderniseerimist ja tuleviku televisiooni käsitleva seaduse eelnõu arutelu raames vastu eelnõu artikli, milles kehtestatakse seesama maksusoodustus, millest komisjonile teatati ja mille alusel algatas komisjon uurimismenetluse. Kõnealune seadus avaldati 7. märtsi 2007. aasta Euroopa Liidu Teatajas. Siiski kinnitasid Prantsusmaa ametiasutused, et rakendusmäärusi ei võeta vastu enne komisjoni lõplikku otsust.

| (56) | Komisjon võib seega järeldada, et abimeedet ei ole ellu viidud ning et Prantsusmaa ametiasutused on pidanud kinni oma kohustustest EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon võib seega järeldada, et abimeedet ei ole ellu viidud ning et Prantsusmaa ametiasutused on pidanud kinni oma kohustustest EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 tähenduses.

| (57) | Prantsusmaa ametiasutused võtsid samal ajal kohustuse muuta nii seadust kui ka selle rakendusmääruste eelnõusid, et lisada nendesse 5. jaotises esitatud muudatused. |
| --- | --- |

(57)

Prantsusmaa ametiasutused võtsid samal ajal kohustuse muuta nii seadust kui ka selle rakendusmääruste eelnõusid, et lisada nendesse 5. jaotises esitatud muudatused.

6.3.   Abi kokkusobivus ühisturuga

| (58) | Komisjon peab Matra (13) kohtuotsuses kehtestatud põhimõtte kohaselt veenduma selles, et maksusoodustuse saamise tingimused ei sisaldada klausleid, mis on vastuolus muude kui riigiabisid puudutavate EÜ asutamislepingu sätetega, ning eriti selles, et need ei sisalda vähimatki diskrimineerimist kodakondsuse alusel. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon peab Matra (13) kohtuotsuses kehtestatud põhimõtte kohaselt veenduma selles, et maksusoodustuse saamise tingimused ei sisaldada klausleid, mis on vastuolus muude kui riigiabisid puudutavate EÜ asutamislepingu sätetega, ning eriti selles, et need ei sisalda vähimatki diskrimineerimist kodakondsuse alusel.

| (59) | Siinkohal tuleb märkida, et meede ei sisalda piiranguid seoses palgatud töötajate kodakondsuse või abikõlblike kulude tekkimise asukohaga. Prantsuse ametiasutused lisasid allhankekulud abikõlblike kulude hulka ning kuigi on kehtestatud piirsumma 1 miljon eurot, kinnitasid ametiasutused, et abikõlblikud oleksid nii Prantsusmaal kui ka muudes liikmesriikides paiknevate allettevõtjate kulud. |
| --- | --- |

(59)

Siinkohal tuleb märkida, et meede ei sisalda piiranguid seoses palgatud töötajate kodakondsuse või abikõlblike kulude tekkimise asukohaga. Prantsuse ametiasutused lisasid allhankekulud abikõlblike kulude hulka ning kuigi on kehtestatud piirsumma 1 miljon eurot, kinnitasid ametiasutused, et abikõlblikud oleksid nii Prantsusmaal kui ka muudes liikmesriikides paiknevate allettevõtjate kulud.

| (60) | Nagu kinnitasid Prantsusmaa ametiasutused menetluse algatamise järgsetes märkustes, kuuluvad meetme kohaldamisalasse Prantsusmaal asuvad videomänge tootvad ettevõtted, sealhulgas Prantsusmaal püsivalt tegutsevad Euroopa ettevõtete filiaalid. Komisjon on seisukohal, et maksusoodustuse piiramine sel viisil määratletud ettevõtjatega on seotud Prantsusmaa maksuõigusest tuleneva eeldusega, et maksusoodustust saav ettevõte peab olema tulumaksukohustuslane Prantsusmaal, ning on seega õigustatud abimeetme maksualase iseloomuga. |
| --- | --- |

(60)

Nagu kinnitasid Prantsusmaa ametiasutused menetluse algatamise järgsetes märkustes, kuuluvad meetme kohaldamisalasse Prantsusmaal asuvad videomänge tootvad ettevõtted, sealhulgas Prantsusmaal püsivalt tegutsevad Euroopa ettevõtete filiaalid. Komisjon on seisukohal, et maksusoodustuse piiramine sel viisil määratletud ettevõtjatega on seotud Prantsusmaa maksuõigusest tuleneva eeldusega, et maksusoodustust saav ettevõte peab olema tulumaksukohustuslane Prantsusmaal, ning on seega õigustatud abimeetme maksualase iseloomuga.

| (61) | Komisjon võib seega järeldada, et abimeetmega ei rikuta asutamislepingu sätteid, mis ei ole seotud riigiabiga. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon võib seega järeldada, et abimeetmega ei rikuta asutamislepingu sätteid, mis ei ole seotud riigiabiga.

| (62) | Teiseks märgib komisjon seoses meetme vastavusega ühenduse riigiabieeskirjadele, et Prantsusmaa ametiasutused teatasid meetmest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel. Nagu märkis komisjon menetluse algatamise otsuses, tuleb analüüsida meetme kokkusobivust kõnealuse artikli alusel järgmiste küsimuste põhjal:






  1. | Kas meetme eesmärk on tõepoolest kultuuri edendamine? |
| --- | --- | --- |

(62)

Teiseks märgib komisjon seoses meetme vastavusega ühenduse riigiabieeskirjadele, et Prantsusmaa ametiasutused teatasid meetmest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel. Nagu märkis komisjon menetluse algatamise otsuses, tuleb analüüsida meetme kokkusobivust kõnealuse artikli alusel järgmiste küsimuste põhjal:

1.

Kas meetme eesmärk on tõepoolest kultuuri edendamine?

| 2. | Kas meede on kavandatud nii, et see täidab kultuurilist eesmärki? Eelkõige:






  a) | Kas meede on asjakohane vahend või leidub teisi asjakohasemaid vahendeid? |
| --- | --- | --- |

2.

Kas meede on kavandatud nii, et see täidab kultuurilist eesmärki? Eelkõige:

a)

Kas meede on asjakohane vahend või leidub teisi asjakohasemaid vahendeid?

| b) | Kas meetmel on piisav ergutav mõju? |
| --- | --- |

b)

Kas meetmel on piisav ergutav mõju?

| c) | Kas meede on proportsionaalne? Kas sama tulemust ei oleks võimalik saavutada väiksema abiga? |
| --- | --- |

c)

Kas meede on proportsionaalne? Kas sama tulemust ei oleks võimalik saavutada väiksema abiga?

| 3. | Kas konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele on piiratud, nii et abi üldine tulemus on positiivne? |
| --- | --- |

3.

Kas konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele on piiratud, nii et abi üldine tulemus on positiivne?

| (63) | Üldise küsimuse kohta, kas videomänge võib käsitleda kultuuritoodetena, märkis komisjon, et Unesco tunnustab videomängutööstuse kultuuritööstuslikku iseloomu ning selle rolli kultuurilise mitmekesisuse arendamisel. (14) Komisjon võtab samuti arvesse teatavate kolmandate isikute ja Prantsusmaa ametiasutuste argumente, eriti neid, mille kohaselt annavad videomängud edasi pilti, väärtusi ja teemasid, mis peegeldavad kultuurikeskkonda, kus need on loodud, ning et videomängud võivad mõjutada kasutajate, eriti noorte, mõtteviisi ja kultuuriteadmisi. Seoses sellega märgib komisjon samuti, et Unesco on võtnud vastu kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni. (15) Lisaks võtab komisjon arvesse videomängude üha laialdasemat levikut eri vanuses inimeste, eri kutsealade esindajate ning eri sotsiaalsetesse kategooriatesse kuuluvate isikute, olgu siis meeste või naiste hulgas. |
| --- | --- |

(63)

Üldise küsimuse kohta, kas videomänge võib käsitleda kultuuritoodetena, märkis komisjon, et Unesco tunnustab videomängutööstuse kultuuritööstuslikku iseloomu ning selle rolli kultuurilise mitmekesisuse arendamisel. (14) Komisjon võtab samuti arvesse teatavate kolmandate isikute ja Prantsusmaa ametiasutuste argumente, eriti neid, mille kohaselt annavad videomängud edasi pilti, väärtusi ja teemasid, mis peegeldavad kultuurikeskkonda, kus need on loodud, ning et videomängud võivad mõjutada kasutajate, eriti noorte, mõtteviisi ja kultuuriteadmisi. Seoses sellega märgib komisjon samuti, et Unesco on võtnud vastu kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni. (15) Lisaks võtab komisjon arvesse videomängude üha laialdasemat levikut eri vanuses inimeste, eri kutsealade esindajate ning eri sotsiaalsetesse kategooriatesse kuuluvate isikute, olgu siis meeste või naiste hulgas.

| (64) | Näib, et videomängude peamine eesmärk on pakkuda interaktiivset meelelahutust, nagu rõhutab ISFE. See aga ei välista, et teatavatel videomängudel võib olla kultuuriline mõõde, nagu teatris eeldab osa väljendusvorme suhtlemist publikuga. Samuti ei mõjuta asjaolu, et videomänge võib käsitleda pigem arvutiprogrammidena kui audiovisuaalsete toodetena, kuidagi võimalust käsitleda osa neist ka kultuuritoodetena EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses. Seega saab järeldada, et teatavaid videomänge saab käsitleda kultuuritoodetena. (16) Seda on menetluse algatamise otsuses muu hulgas ka selgesõnaliselt tunnistatud. (17) |
| --- | --- |

(64)

Näib, et videomängude peamine eesmärk on pakkuda interaktiivset meelelahutust, nagu rõhutab ISFE. See aga ei välista, et teatavatel videomängudel võib olla kultuuriline mõõde, nagu teatris eeldab osa väljendusvorme suhtlemist publikuga. Samuti ei mõjuta asjaolu, et videomänge võib käsitleda pigem arvutiprogrammidena kui audiovisuaalsete toodetena, kuidagi võimalust käsitleda osa neist ka kultuuritoodetena EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses. Seega saab järeldada, et teatavaid videomänge saab käsitleda kultuuritoodetena. (16) Seda on menetluse algatamise otsuses muu hulgas ka selgesõnaliselt tunnistatud. (17)

| (65) | Komisjon märgib samuti, et artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud erandit, nagu kõiki artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldeeskirja erandeid, tuleb käsitleda piiravana. Seepärast leiab komisjon, et kinematograafiliste ja audiovisuaalteoste tootmise sektorites peab iga liikmesriik (komisjoni poolt nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele esitatud ja kinematograafiliste ja muude audiovisuaalsete teostega seotud teatavaid õiguslikke aspekte käsitleva teatise kohaselt) erandi kohaldamiseks jälgima, et abi saava toodangu sisu oleks kultuuriline vastavalt riigisisestele kontrollitavatele kriteeriumidele (kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega). (18) |
| --- | --- |

(65)

Komisjon märgib samuti, et artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud erandit, nagu kõiki artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldeeskirja erandeid, tuleb käsitleda piiravana. Seepärast leiab komisjon, et kinematograafiliste ja audiovisuaalteoste tootmise sektorites peab iga liikmesriik (komisjoni poolt nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele esitatud ja kinematograafiliste ja muude audiovisuaalsete teostega seotud teatavaid õiguslikke aspekte käsitleva teatise kohaselt) erandi kohaldamiseks jälgima, et abi saava toodangu sisu oleks kultuuriline vastavalt riigisisestele kontrollitavatele kriteeriumidele (kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega). (18)

| (66) | Kõnealust põhimõtet tuleb käesoleval juhul kohaldada ning seega tuleb kontrollida, kas Prantsusmaa ametiasutused on töötanud välja riigisisesed kontrollitavad kriteeriumid, mis võimaldavad tagada, et maksusoodustuseks abikõlblike videomängude sisu on kultuuriline. Komisjon algatas maksusoodustuse suhtes uurimismenetluse just põhjusel, et tal oli kahtlusi seoses kriteeriumidega, mida Prantsusmaa ametiasutused algselt kasutasid. |
| --- | --- |

(66)

Kõnealust põhimõtet tuleb käesoleval juhul kohaldada ning seega tuleb kontrollida, kas Prantsusmaa ametiasutused on töötanud välja riigisisesed kontrollitavad kriteeriumid, mis võimaldavad tagada, et maksusoodustuseks abikõlblike videomängude sisu on kultuuriline. Komisjon algatas maksusoodustuse suhtes uurimismenetluse just põhjusel, et tal oli kahtlusi seoses kriteeriumidega, mida Prantsusmaa ametiasutused algselt kasutasid.

| (67) | Seega tuleb analüüsida uusi valikukriteeriume, et kontrollida, kas need on kooskõlas põhjenduses 65 nimetatud põhimõttega. |
| --- | --- |

(67)

Seega tuleb analüüsida uusi valikukriteeriume, et kontrollida, kas need on kooskõlas põhjenduses 65 nimetatud põhimõttega.

| (68) | Abi saamiseks peab videomäng saama 22 võimalikust punktist vähemalt 14. Vastavalt komisjoni 22. novembri 2006. aasta otsuses riigiabi N 461/2005 kohta (edaspidi „Ühendkuningriigi filmidega seotud maksusoodustuskava”) (19) kasutatud arutluskäigule tuleb punktiskaala eri kriteeriumide hulgast määrata kindlaks need, mida võib videomängude kultuurilise sisu hindamisel pidada sobivaks, ning veenduda, et nende kriteeriumide eest antud punktide arv on piisav tagamaks, et abikõlblike videomängude sisu võib käsitleda kultuurilisena asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses. |
| --- | --- |

(68)

Abi saamiseks peab videomäng saama 22 võimalikust punktist vähemalt 14. Vastavalt komisjoni 22. novembri 2006. aasta otsuses riigiabi N 461/2005 kohta (edaspidi „Ühendkuningriigi filmidega seotud maksusoodustuskava”) (19) kasutatud arutluskäigule tuleb punktiskaala eri kriteeriumide hulgast määrata kindlaks need, mida võib videomängude kultuurilise sisu hindamisel pidada sobivaks, ning veenduda, et nende kriteeriumide eest antud punktide arv on piisav tagamaks, et abikõlblike videomängude sisu võib käsitleda kultuurilisena asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses.

| (69) | Kriteeriumitabeli esimene osa sisaldab kahte kriteeriumi pärandi kohta ning seda võib käsitleda kultuurilise sisuna. Kultuurilise mõõtmega on selgelt tegemist ka kriteeriumi puhul, mille alusel antakse 4 punkti, kui videomäng kujutab endast Euroopa ajaloo-, kunsti- või teaduspärandisse kuuluva teose mugandust. Väiksem kultuuriline mõõde on kriteeriumil, mille alusel antakse 2 punkti, kui videomäng on inspireeritud Euroopa filmist, audiovisuaal-, kirjandus- või kunstiteosest või koomiksist, kuna see sõltub videomängu inspireeriva teose kultuurilise sisu ulatusest. Seda peegeldab kõnealuse kriteeriumi alusel antav väiksem arv punkte ning seepärast võib kriteeriumi pidada proportsionaalseks ja järelikult selle heaks kiita. |
| --- | --- |

(69)

Kriteeriumitabeli esimene osa sisaldab kahte kriteeriumi pärandi kohta ning seda võib käsitleda kultuurilise sisuna. Kultuurilise mõõtmega on selgelt tegemist ka kriteeriumi puhul, mille alusel antakse 4 punkti, kui videomäng kujutab endast Euroopa ajaloo-, kunsti- või teaduspärandisse kuuluva teose mugandust. Väiksem kultuuriline mõõde on kriteeriumil, mille alusel antakse 2 punkti, kui videomäng on inspireeritud Euroopa filmist, audiovisuaal-, kirjandus- või kunstiteosest või koomiksist, kuna see sõltub videomängu inspireeriva teose kultuurilise sisu ulatusest. Seda peegeldab kõnealuse kriteeriumi alusel antav väiksem arv punkte ning seepärast võib kriteeriumi pidada proportsionaalseks ja järelikult selle heaks kiita.

| (70) | Kriteeriumitabeli teine osa võimaldab anda kuni 2 punkti videomängu originaalsuse eest. Arvesse võetakse stsenaariumi originaalsust ning graafika ja heli uudsust. Näib, et loovust käsitletakse üldiselt audiovisuaalsete toodete puhul kultuurilise sisuga toodete olulise aspektina. Lisaks on loovus oluline kultuuri väljendusvormide määratlemisel Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis. (20) Pealegi soovitab originaalloomingu kriteeriumi kasutamist kirjandus- ja kunstiteoste kõrgeim nõukogu, et eristada multimeediateost arvutiprogrammist. (21) Lõpuks näitab Prantsusmaa ametiasutuste tehtud simulatsioon muu hulgas, et tegemist on tõepoolest valikulise kriteeriumiga, kuna ajavahemikul 2005–2006 Prantsusmaal toodetud 74 videomängust said üksnes 13 videomängu 1–2 punkti. See näitab kriteeriumi tõhusust taotletud kultuurilise eesmärgi saavutamisel. |
| --- | --- |

(70)

Kriteeriumitabeli teine osa võimaldab anda kuni 2 punkti videomängu originaalsuse eest. Arvesse võetakse stsenaariumi originaalsust ning graafika ja heli uudsust. Näib, et loovust käsitletakse üldiselt audiovisuaalsete toodete puhul kultuurilise sisuga toodete olulise aspektina. Lisaks on loovus oluline kultuuri väljendusvormide määratlemisel Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis. (20) Pealegi soovitab originaalloomingu kriteeriumi kasutamist kirjandus- ja kunstiteoste kõrgeim nõukogu, et eristada multimeediateost arvutiprogrammist. (21) Lõpuks näitab Prantsusmaa ametiasutuste tehtud simulatsioon muu hulgas, et tegemist on tõepoolest valikulise kriteeriumiga, kuna ajavahemikul 2005–2006 Prantsusmaal toodetud 74 videomängust said üksnes 13 videomängu 1–2 punkti. See näitab kriteeriumi tõhusust taotletud kultuurilise eesmärgi saavutamisel.

| (71) | Tabeli kolmanda osa pealkiri on „kultuuriline sisu”. Kriteeriumi, mis annab 3 punkti jutustusele tuginevale videomängule, võib käsitleda kultuurilisena: see nõuab, et videomäng põhineks stsenaariumil ja süžeel, mis välistab puhtalt simulatsioonil põhinevad videomängud (näiteks spordi- või võitlusmängud), mille kultuuriline laad on vaieldav. See võimaldab eelistada videomänge, mis sarnanevad rohkem filmidele ja mille kultuuriline sisu on seega ilmsem. |
| --- | --- |

(71)

Tabeli kolmanda osa pealkiri on „kultuuriline sisu”. Kriteeriumi, mis annab 3 punkti jutustusele tuginevale videomängule, võib käsitleda kultuurilisena: see nõuab, et videomäng põhineks stsenaariumil ja süžeel, mis välistab puhtalt simulatsioonil põhinevad videomängud (näiteks spordi- või võitlusmängud), mille kultuuriline laad on vaieldav. See võimaldab eelistada videomänge, mis sarnanevad rohkem filmidele ja mille kultuuriline sisu on seega ilmsem.

| (72) | Sobiva kultuurilise kriteeriumina võib käsitleda ka kriteeriumi, mis annab 2 punkti videomängude eest, mille tootmiseelarvest 50 % on kunstilist laadi kulud: see näitab, et videomängu tootmisel pööratakse erilist tähelepanu kujundusele, stsenaariumile, dialoogile ja muusikale, mis on olulised aspektid järeldamaks, et videomängul tervikuna on kultuuriline sisu. Niisugune kriteerium võimaldab eelistada kõnealuseid videomänge tehnilisemat laadi mängudele, nagu spordi- või simulatsioonimängud, mille kultuuriline aspekt on vähem ilmne. Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis viidatakse kultuurilise sisu määratlemisel muu hulgas samuti kunstilisele mõõtmele. (22) |
| --- | --- |

(72)

Sobiva kultuurilise kriteeriumina võib käsitleda ka kriteeriumi, mis annab 2 punkti videomängude eest, mille tootmiseelarvest 50 % on kunstilist laadi kulud: see näitab, et videomängu tootmisel pööratakse erilist tähelepanu kujundusele, stsenaariumile, dialoogile ja muusikale, mis on olulised aspektid järeldamaks, et videomängul tervikuna on kultuuriline sisu. Niisugune kriteerium võimaldab eelistada kõnealuseid videomänge tehnilisemat laadi mängudele, nagu spordi- või simulatsioonimängud, mille kultuuriline aspekt on vähem ilmne. Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis viidatakse kultuurilise sisu määratlemisel muu hulgas samuti kunstilisele mõõtmele. (22)

| (73) | ISFE seadis kahtluse alla asjaolu, et 50 % videomängu tootmiskuludest võiksid olla kunstilist laadi, rõhutades, et tarkvaraga seotud kulud moodustavad tavaliselt 70 % tootmiskuludest. Kõnealune argument ei tekita kahtlusi kriteeriumi kehtivuses, vaid hoopis suuremat kindlust selle sobivuses, kuna see võimaldab teha kriteeriumi alusel rangemaid valikuid videomängude vahel. |
| --- | --- |

(73)

ISFE seadis kahtluse alla asjaolu, et 50 % videomängu tootmiskuludest võiksid olla kunstilist laadi, rõhutades, et tarkvaraga seotud kulud moodustavad tavaliselt 70 % tootmiskuludest. Kõnealune argument ei tekita kahtlusi kriteeriumi kehtivuses, vaid hoopis suuremat kindlust selle sobivuses, kuna see võimaldab teha kriteeriumi alusel rangemaid valikuid videomängude vahel.

| (74) | Komisjon märgib igal juhul, et erinevust ISFE esitatud arvude ja Prantsusmaa ametiasutuste kinnituse vahel, et teatavate videomängude kunstilist laadi kulud võivad moodustada üle 50 % tootmiskuludest, võib selgitada eri liiki kulude arvessevõtmisega. Seega on maksusoodustuse suhtes abikõlblikud kulud üksnes väljatöötamise ja otsese loomisega seotud kulud. Nende puhul ei võeta arvesse tootmise kogukulusid ja jäetakse välja näiteks programmeerimisvigade kõrvaldamise ja testimiskulud, mis võivad tõsta kunstilise poolega seotud kulude osakaalu. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon märgib igal juhul, et erinevust ISFE esitatud arvude ja Prantsusmaa ametiasutuste kinnituse vahel, et teatavate videomängude kunstilist laadi kulud võivad moodustada üle 50 % tootmiskuludest, võib selgitada eri liiki kulude arvessevõtmisega. Seega on maksusoodustuse suhtes abikõlblikud kulud üksnes väljatöötamise ja otsese loomisega seotud kulud. Nende puhul ei võeta arvesse tootmise kogukulusid ja jäetakse välja näiteks programmeerimisvigade kõrvaldamise ja testimiskulud, mis võivad tõsta kunstilise poolega seotud kulude osakaalu.

| (75) | Muu hulgas tuleb tõsta esile, et Prantsusmaa ametiasutused on esitanud näiteid videomängude üksikasjalikest tootmiseelarvetest, millest on selgelt näha, et kunstilist laadi kulud võivad moodustada põhiosa eelarvest. Seda kinnitavad oma märkustes ka mõned kolmandad isikud, näiteks AOPM, kes rõhutab, et videomängu uudsetel elementidel on tänapäeval asjaomastes toodetes määrav ja oluline roll ning et tehnilised ja arvutiprogrammidega seotud aspektid on üksnes nende abivahendid ja moodustavad keskmiselt ainult piiratud osa omahinnast. Komisjon märgib lõpuks, et tarkvaraga seotud kulud võivad muutuda vastavalt konsoolitsüklitele ning et tsükli alguses võivad need tõepoolest olla kõrgemad. |
| --- | --- |

(75)

Muu hulgas tuleb tõsta esile, et Prantsusmaa ametiasutused on esitanud näiteid videomängude üksikasjalikest tootmiseelarvetest, millest on selgelt näha, et kunstilist laadi kulud võivad moodustada põhiosa eelarvest. Seda kinnitavad oma märkustes ka mõned kolmandad isikud, näiteks AOPM, kes rõhutab, et videomängu uudsetel elementidel on tänapäeval asjaomastes toodetes määrav ja oluline roll ning et tehnilised ja arvutiprogrammidega seotud aspektid on üksnes nende abivahendid ja moodustavad keskmiselt ainult piiratud osa omahinnast. Komisjon märgib lõpuks, et tarkvaraga seotud kulud võivad muutuda vastavalt konsoolitsüklitele ning et tsükli alguses võivad need tõepoolest olla kõrgemad.

| (76) | Eespool toodud põhjustel näib kriteerium, mis põhineb kunstilist laadi kulude osakaalul eelarvest, käesoleva juhtumi puhul olevat sobiv videomängude kultuurilise sisu hindamiseks. |
| --- | --- |

(76)

Eespool toodud põhjustel näib kriteerium, mis põhineb kunstilist laadi kulude osakaalul eelarvest, käesoleva juhtumi puhul olevat sobiv videomängude kultuurilise sisu hindamiseks.

| (77) | Sobiv on ka kriteerium, mille alusel antakse 1 punkt juhul, kui videomäng käsitleb Euroopa kodanike jaoks olulist poliitilist, sotsiaalset või kultuurilist probleemistikku ja/või peegeldab Euroopa ühiskonnale omaseid väärtusi, kuna need on Euroopa kultuuriliste eripärade väljendusvormiks. |
| --- | --- |

(77)

Sobiv on ka kriteerium, mille alusel antakse 1 punkt juhul, kui videomäng käsitleb Euroopa kodanike jaoks olulist poliitilist, sotsiaalset või kultuurilist probleemistikku ja/või peegeldab Euroopa ühiskonnale omaseid väärtusi, kuna need on Euroopa kultuuriliste eripärade väljendusvormiks.

| (78) | Kahe lingvistilise kriteeriumi puhul (videomängu stsenaariumi prantsuskeelne originaalversioon ja vähemalt kolmes Euroopa Liidu keeles, sealhulgas prantsuse keeles välja antud mängu originaalversioon), mille eest antakse kokku 2 punkti, tuleb ennekõike märkida, et Prantsusmaa ametiasutuste esitatud simulatsioonis sisalduvate videomängude puhul on nimetatud kriteerium peaaegu alati täidetud ja et seetõttu on need suhteliselt vähe välistavad. Teiseks võib seada teataval määral kahtluse alla nende tegeliku sobivuse videomängu kultuurilise sisu hindamiseks. Keele üliolulist kultuurilist rolli eitamata tuleb märkida, et keel näib mängivat videomängude kultuurilise sisu edasikandmisel väiksemat rolli kui näiteks filmi või raamatu puhul. Videomängu keelt näib olevat võimalik muuta teose terviklikkust kahjustamata, mis ei kehti aga filmi dubleerimise või raamatu tõlke puhul. |
| --- | --- |

(78)

Kahe lingvistilise kriteeriumi puhul (videomängu stsenaariumi prantsuskeelne originaalversioon ja vähemalt kolmes Euroopa Liidu keeles, sealhulgas prantsuse keeles välja antud mängu originaalversioon), mille eest antakse kokku 2 punkti, tuleb ennekõike märkida, et Prantsusmaa ametiasutuste esitatud simulatsioonis sisalduvate videomängude puhul on nimetatud kriteerium peaaegu alati täidetud ja et seetõttu on need suhteliselt vähe välistavad. Teiseks võib seada teataval määral kahtluse alla nende tegeliku sobivuse videomängu kultuurilise sisu hindamiseks. Keele üliolulist kultuurilist rolli eitamata tuleb märkida, et keel näib mängivat videomängude kultuurilise sisu edasikandmisel väiksemat rolli kui näiteks filmi või raamatu puhul. Videomängu keelt näib olevat võimalik muuta teose terviklikkust kahjustamata, mis ei kehti aga filmi dubleerimise või raamatu tõlke puhul.

| (79) | Kriteeriumitabeli neljas osa sisaldab kulude tekkimise asukoha või videomängu loomiseks kaastööd teinud isikute kodakondsusega seotud kriteeriume. Kuigi Euroopa kaastöötajate panus võib kaudselt mõjutada videomängu Euroopa kultuurilist suunitlust, on selge, et kulude tekkimise asukohta ja kodakondsust käsitlevatel kriteeriumidel ei ole otsest seost abikõlblike videomängude kultuurilise sisuga, pidades silmas videomängude sektori eripära. Ühendkuningriigi filmidega seotud maksusoodustuskava käsitlevas otsuses jõudis komisjon samale järeldusele seoses Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt maksusoodustuse vahendi raames kasutatud sarnaste kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(79)

Kriteeriumitabeli neljas osa sisaldab kulude tekkimise asukoha või videomängu loomiseks kaastööd teinud isikute kodakondsusega seotud kriteeriume. Kuigi Euroopa kaastöötajate panus võib kaudselt mõjutada videomängu Euroopa kultuurilist suunitlust, on selge, et kulude tekkimise asukohta ja kodakondsust käsitlevatel kriteeriumidel ei ole otsest seost abikõlblike videomängude kultuurilise sisuga, pidades silmas videomängude sektori eripära. Ühendkuningriigi filmidega seotud maksusoodustuskava käsitlevas otsuses jõudis komisjon samale järeldusele seoses Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt maksusoodustuse vahendi raames kasutatud sarnaste kriteeriumidega.

| (80) | Kriteeriumitabeli viies osa sisaldab tarkvara ja tehniliste uuendustega seotud kriteeriume. Need viitavad otsesemalt videomängude seostele arvutiprogrammidega, mille puhul ISFE rõhutab muuseas kultuurivälist laadi. Seda argumenti võib arvesse võtta ning kõnealuseid kriteeriume ei ole põhjust käsitleda asjakohastena abikõlblike videomängude kultuurilise sisu hindamisel. |
| --- | --- |

(80)

Kriteeriumitabeli viies osa sisaldab tarkvara ja tehniliste uuendustega seotud kriteeriume. Need viitavad otsesemalt videomängude seostele arvutiprogrammidega, mille puhul ISFE rõhutab muuseas kultuurivälist laadi. Seda argumenti võib arvesse võtta ning kõnealuseid kriteeriume ei ole põhjust käsitleda asjakohastena abikõlblike videomängude kultuurilise sisu hindamisel.

| (81) | Seega näib, et 22 võimalikust punktist antakse 14 punkti (12 punkti, kui lingvistilised kriteeriumid välja jätta) kriteeriumide alusel, mida võib põhjendatult pidada kultuuri edendavateks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses. See moodustab üle poole võimalikest punktidest. Komisjon vaatles muu hulgas hüpoteetilise äärmusliku olukorrana juhtumit, kus videomäng saaks maksimaalse punktide arvu lingvistiliste kriteeriumide eest ning kriteeriumide eest, mida saab pidada kultuurivälisteks. Niisugune mäng saaks 10 punkti. Seega peaks videomäng saama veel 4 punkti kultuurilisest vaatepunktist sobivate kriteeriumide eest, et ületada abi saamiseks vajalik 14 punkti lävi. Kõnealune hüpoteetiline äärmuslik olukord tundub muide haruldane: Prantsusmaa ametiasutuste esitatud simulatsioonis esinevast 74 videomängust vastas niisugusele olukorrale vaid 7 mängu. Neist 6 olid abikõlblikud, kuid said kultuurilisest lähtepunktist sobivate kriteeriumide eest üle 4 punkti (ja 6 punkti, võttes arvesse lingvistilisi kriteeriume). |
| --- | --- |

(81)

Seega näib, et 22 võimalikust punktist antakse 14 punkti (12 punkti, kui lingvistilised kriteeriumid välja jätta) kriteeriumide alusel, mida võib põhjendatult pidada kultuuri edendavateks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses. See moodustab üle poole võimalikest punktidest. Komisjon vaatles muu hulgas hüpoteetilise äärmusliku olukorrana juhtumit, kus videomäng saaks maksimaalse punktide arvu lingvistiliste kriteeriumide eest ning kriteeriumide eest, mida saab pidada kultuurivälisteks. Niisugune mäng saaks 10 punkti. Seega peaks videomäng saama veel 4 punkti kultuurilisest vaatepunktist sobivate kriteeriumide eest, et ületada abi saamiseks vajalik 14 punkti lävi. Kõnealune hüpoteetiline äärmuslik olukord tundub muide haruldane: Prantsusmaa ametiasutuste esitatud simulatsioonis esinevast 74 videomängust vastas niisugusele olukorrale vaid 7 mängu. Neist 6 olid abikõlblikud, kuid said kultuurilisest lähtepunktist sobivate kriteeriumide eest üle 4 punkti (ja 6 punkti, võttes arvesse lingvistilisi kriteeriume).

| (82) | Lisaks märgib komisjon, et täpsetel kriteeriumidel põhinev uus kriteeriumitabel võimaldab vähendada subjektiivsuse ohtu videomängu hindamisel eksperdirühma poolt. |
| --- | --- |

(82)

Lisaks märgib komisjon, et täpsetel kriteeriumidel põhinev uus kriteeriumitabel võimaldab vähendada subjektiivsuse ohtu videomängu hindamisel eksperdirühma poolt.

| (83) | Lõpuks märgib komisjon, et Prantsusmaa ametiasutuste esitatud uus kriteeriumitabel on piiravam kui esialgu teatatud tabel. Seega näitavad menetluse algatamise otsuses kirjeldatud kriteeriumide põhjal esitatud Prantsusmaa ametiasutuste simulatsioonid, et aastatel 2005–2006 Prantsusmaal toodetud videomängudest oleksid olnud abikõlblikud 49 %, praeguse tabeli põhjal aga 31 %. Nagu komisjon rõhutas menetluse algatamise otsuses, võib juhul, kui meetmega toetatakse suure hulga videomängude tootmist, juhtuda, et see kaldub kõrvale oma kultuuri edendamise eesmärgist ning võib seega omada tööstuslikku eesmärki. (23) Võttes arvesse videomängude sektori eripära, näitab ligikaudu 30 % abikõlblikkusmäär, et meetme eesmärk ei ole üksnes konkreetse sektori tööstuslik toetamine. |
| --- | --- |

(83)

Lõpuks märgib komisjon, et Prantsusmaa ametiasutuste esitatud uus kriteeriumitabel on piiravam kui esialgu teatatud tabel. Seega näitavad menetluse algatamise otsuses kirjeldatud kriteeriumide põhjal esitatud Prantsusmaa ametiasutuste simulatsioonid, et aastatel 2005–2006 Prantsusmaal toodetud videomängudest oleksid olnud abikõlblikud 49 %, praeguse tabeli põhjal aga 31 %. Nagu komisjon rõhutas menetluse algatamise otsuses, võib juhul, kui meetmega toetatakse suure hulga videomängude tootmist, juhtuda, et see kaldub kõrvale oma kultuuri edendamise eesmärgist ning võib seega omada tööstuslikku eesmärki. (23) Võttes arvesse videomängude sektori eripära, näitab ligikaudu 30 % abikõlblikkusmäär, et meetme eesmärk ei ole üksnes konkreetse sektori tööstuslik toetamine.

| (84) | Seega võib järeldada, et Prantsusmaa ametiasutused on töötanud välja riigisisesed kontrollitavad kriteeriumid, mis võimaldavad tagada, et maksusoodustuse suhtes abikõlblike videomängude sisu on tõepoolest kultuuriline ja et abimeede täidab tõelist kultuuri edendamise eesmärki. |
| --- | --- |

(84)

Seega võib järeldada, et Prantsusmaa ametiasutused on töötanud välja riigisisesed kontrollitavad kriteeriumid, mis võimaldavad tagada, et maksusoodustuse suhtes abikõlblike videomängude sisu on tõepoolest kultuuriline ja et abimeede täidab tõelist kultuuri edendamise eesmärki.

| (85) | Komisjon peab veenduma, et meede on asjakohane, piisava ergutava mõjuga ja proportsionaalne. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon peab veenduma, et meede on asjakohane, piisava ergutava mõjuga ja proportsionaalne.

| (86) | Prantsusmaa ametiasutused selgitasid, et maksusoodustus on nende arvates soovitud eesmärgi täitmiseks kõige asjakohasem vahend. Prantsuse ametiasutused olid kaalunud võimalust teatada kõnealusest meetmest teadus-, arendus- ja uuendustegevuseks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku alusel, mida soovitas muu hulgas ISFE, kuid jätsid selle kõrvale, kuna nimetatud õiguslik alus ei oleks võimaldanud keskenduda abikõlblike videomängude kultuurilisele sisule ega tagada videomängude turul pakkumise teatavat mitmekesisust. Kõnealune raamistik ei oleks võimaldanud anda ka samal tasemel abi kui maksusoodustus. Komisjon tunnistab, et praegusel kujul võimaldab maksusoodustus suunata riigi toetuse tõhusalt kultuurilise sisuga mängudele ning tundub tänu sellele olevat asjakohane vahend taotletud kultuurilise eesmärgi saavutamiseks. Komisjon rõhutab lisaks, et ta on ka varasemates otsustes teinud järelduse maksusoodustuse vormis meetmete ühisturuga kokkusobivuse kohta EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel. (24) |
| --- | --- |

(86)

Prantsusmaa ametiasutused selgitasid, et maksusoodustus on nende arvates soovitud eesmärgi täitmiseks kõige asjakohasem vahend. Prantsuse ametiasutused olid kaalunud võimalust teatada kõnealusest meetmest teadus-, arendus- ja uuendustegevuseks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku alusel, mida soovitas muu hulgas ISFE, kuid jätsid selle kõrvale, kuna nimetatud õiguslik alus ei oleks võimaldanud keskenduda abikõlblike videomängude kultuurilisele sisule ega tagada videomängude turul pakkumise teatavat mitmekesisust. Kõnealune raamistik ei oleks võimaldanud anda ka samal tasemel abi kui maksusoodustus. Komisjon tunnistab, et praegusel kujul võimaldab maksusoodustus suunata riigi toetuse tõhusalt kultuurilise sisuga mängudele ning tundub tänu sellele olevat asjakohane vahend taotletud kultuurilise eesmärgi saavutamiseks. Komisjon rõhutab lisaks, et ta on ka varasemates otsustes teinud järelduse maksusoodustuse vormis meetmete ühisturuga kokkusobivuse kohta EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel. (24)

| (87) | Videomängude turu analüüsimisel võib märgata, et pakkumine kaldub olema kontsentreeritud ning see pärsib sõltumatute tootmisstuudiote tegevust ja seega pakkumise mitmekesisust. (25) Videomängude turg on põhiliselt ülemaailmne turg, kus kaks kolmandikku müügist moodustavad konsoolimängud. Turul domineerivad ulatuslikult mängukonsoolide tootjad, kes on kehtestanud videomängude tootjate suhtes load ja litsentsid, mis moodustavad kuni 20 % mängu lõplikust hinnast. |
| --- | --- |

(87)

Videomängude turu analüüsimisel võib märgata, et pakkumine kaldub olema kontsentreeritud ning see pärsib sõltumatute tootmisstuudiote tegevust ja seega pakkumise mitmekesisust. (25) Videomängude turg on põhiliselt ülemaailmne turg, kus kaks kolmandikku müügist moodustavad konsoolimängud. Turul domineerivad ulatuslikult mängukonsoolide tootjad, kes on kehtestanud videomängude tootjate suhtes load ja litsentsid, mis moodustavad kuni 20 % mängu lõplikust hinnast.

| (88) | Muu hulgas iseloomustab turgu tehniliste standardite killustatus ja tehnika ühilduvuse puudumine. Nõudlust iseloomustab videomänguseadmete (konsoolide, personaalarvutite) korrapärane uuendamine ja hävitamine kodumajapidamiste poolt keskmiselt iga kuue aasta tagant. |
| --- | --- |

(88)

Muu hulgas iseloomustab turgu tehniliste standardite killustatus ja tehnika ühilduvuse puudumine. Nõudlust iseloomustab videomänguseadmete (konsoolide, personaalarvutite) korrapärane uuendamine ja hävitamine kodumajapidamiste poolt keskmiselt iga kuue aasta tagant.

| (89) | Seetõttu on videomängude tööstus pidevalt käivitamisetapis ning seda iseloomustavad väga lühikesed tootmistsüklid ja suuremahulised investeeringud. Tootmiskulud kaetakse peamiselt videomängude turul, erinevalt näiteks filmide tootmisest, kus tootmiskulusid saab katta ka televisiooni ülekandeõigustest saadava tulu või DVD müügituluga. |
| --- | --- |

(89)

Seetõttu on videomängude tööstus pidevalt käivitamisetapis ning seda iseloomustavad väga lühikesed tootmistsüklid ja suuremahulised investeeringud. Tootmiskulud kaetakse peamiselt videomängude turul, erinevalt näiteks filmide tootmisest, kus tootmiskulusid saab katta ka televisiooni ülekandeõigustest saadava tulu või DVD müügituluga.

| (90) | Selles kontekstis iseloomustavad Prantsusmaa videomängutööstust esitatud teabe kohaselt üldiselt väikesed (vähem kui 200 töötajaga) tootmisstuudiod, kellel puudub piisav finantssuutlikkus ja kes sõltuvad seetõttu tarkvaraettevõtjatest, kes nende väljaarendatud videomängude tootmist rahastavad. Tarkvaraettevõtjad tasustavad arendusstuudioid sõltuvalt müügist pärast seda, kui tarkvaraettevõtjate poolt tootmiskuludeks tehtud ettemaksed on kaetud. Prantsusmaa ametiasutused rõhutasid, et kultuuriliste videomängude arv, mis oleks võinud täita maksusoodustuse kriteeriumid, on alates 2000. aastast pidevalt langenud. Eriti rõhutatakse ja tuuakse näiteks, et pärast seda, kui ajaloolise sisuga videomängude žanrile spetsialiseerunud tootmisstuudio Cryo Interactive tegevuse lõpetas, leidub selliseid videomänge (Versailles, Pompei, Egiptus) üha vähem. |
| --- | --- |

(90)

Selles kontekstis iseloomustavad Prantsusmaa videomängutööstust esitatud teabe kohaselt üldiselt väikesed (vähem kui 200 töötajaga) tootmisstuudiod, kellel puudub piisav finantssuutlikkus ja kes sõltuvad seetõttu tarkvaraettevõtjatest, kes nende väljaarendatud videomängude tootmist rahastavad. Tarkvaraettevõtjad tasustavad arendusstuudioid sõltuvalt müügist pärast seda, kui tarkvaraettevõtjate poolt tootmiskuludeks tehtud ettemaksed on kaetud. Prantsusmaa ametiasutused rõhutasid, et kultuuriliste videomängude arv, mis oleks võinud täita maksusoodustuse kriteeriumid, on alates 2000. aastast pidevalt langenud. Eriti rõhutatakse ja tuuakse näiteks, et pärast seda, kui ajaloolise sisuga videomängude žanrile spetsialiseerunud tootmisstuudio Cryo Interactive tegevuse lõpetas, leidub selliseid videomänge (Versailles, Pompei, Egiptus) üha vähem.

| (91) | Käesoleva otsuse 5. jaotises kirjeldatud kriteeriumidel põhinev maksusoodustus peaks soodustama puhtalt meelelahutuslike mängudega võrreldes kultuuriliseks peetavate videomängude tootmist, vähendades selliste mängude tootmiskulusid. Seega tuleb järeldada, et tõenäoliselt on meetmel selle eesmärki arvesse võttes piisavalt ergutav mõju. |
| --- | --- |

(91)

Käesoleva otsuse 5. jaotises kirjeldatud kriteeriumidel põhinev maksusoodustus peaks soodustama puhtalt meelelahutuslike mängudega võrreldes kultuuriliseks peetavate videomängude tootmist, vähendades selliste mängude tootmiskulusid. Seega tuleb järeldada, et tõenäoliselt on meetmel selle eesmärki arvesse võttes piisavalt ergutav mõju.

| (92) | Komisjon märgib, et abi osatähtsus on üksnes 20 %, mis on suhteliselt väike üldiselt kultuuri valdkonnas antavate abide osatähtsusega võrreldes. Näiteks kinotööstuse või audiovisuaaltoodangu puhul on abi lubatud määr tavaliselt 50 %. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon märgib, et abi osatähtsus on üksnes 20 %, mis on suhteliselt väike üldiselt kultuuri valdkonnas antavate abide osatähtsusega võrreldes. Näiteks kinotööstuse või audiovisuaaltoodangu puhul on abi lubatud määr tavaliselt 50 %.

| (93) | Komisjon märgib lisaks, et abikõlblike kulude baas on määratletud praegu korrektselt ja täpselt: seega võetakse arvesse üksnes abisaaja tegelikke tegevuskulusid, välja arvatud personalikulud ja põhivara kulumi katteks eraldatud vahendid. Niisuguste kulude suuruseks ei ole enam kindel 75 % määr personalikuludest. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon märgib lisaks, et abikõlblike kulude baas on määratletud praegu korrektselt ja täpselt: seega võetakse arvesse üksnes abisaaja tegelikke tegevuskulusid, välja arvatud personalikulud ja põhivara kulumi katteks eraldatud vahendid. Niisuguste kulude suuruseks ei ole enam kindel 75 % määr personalikuludest.

| (94) | Seega saab järeldada, et meede on ka proportsionaalne. Kuna arvesse võetakse üksnes abikõlblike videomängude tootmise tegelikke kulusid, kummutab see ISFE kahtlused kultuuriliste ja kommertsmängude võimaliku ristsubsideerimise ohu kohta. |
| --- | --- |

(94)

Seega saab järeldada, et meede on ka proportsionaalne. Kuna arvesse võetakse üksnes abikõlblike videomängude tootmise tegelikke kulusid, kummutab see ISFE kahtlused kultuuriliste ja kommertsmängude võimaliku ristsubsideerimise ohu kohta.

| (95) | Prantsusmaa ametiasutuste esitatud arvude põhjal näib, et peamised konkurendid videomängude turul on Jaapan ja Põhja-Ameerika. Euroopa videomänge tootvate tarkvaraettevõtjate turuosa peamistel Euroopa turgudel ei olnud 2005. aastal kordagi suurem kui 20 % ja moodustas keskmiselt 18 %, nagu on näha allpool esitatud diagrammist: |
| --- | --- |

(95)

Prantsusmaa ametiasutuste esitatud arvude põhjal näib, et peamised konkurendid videomängude turul on Jaapan ja Põhja-Ameerika. Euroopa videomänge tootvate tarkvaraettevõtjate turuosa peamistel Euroopa turgudel ei olnud 2005. aastal kordagi suurem kui 20 % ja moodustas keskmiselt 18 %, nagu on näha allpool esitatud diagrammist:

Image

| (96) | Kõnealuseid arve kinnitab ISFE esitatud nimekiri 2006. aastal Prantsusmaal kõige enam müüdud 50 videomängu kohta: 21 on välja andnud Jaapani ettevõtjad, 19 Ameerika ettevõtjad ja 10 Euroopa ettevõtjad. Seda kinnitab ka 2003. aastal Euroopa Audiovisuaalse Vaatluskeskuse koostatud videomänguettevõtjate liigitus käibe alusel, mis näitab, et neli suuremat ettevõtjat on Jaapani ja Ameerika ettevõtjad. |
| --- | --- |

(96)

Kõnealuseid arve kinnitab ISFE esitatud nimekiri 2006. aastal Prantsusmaal kõige enam müüdud 50 videomängu kohta: 21 on välja andnud Jaapani ettevõtjad, 19 Ameerika ettevõtjad ja 10 Euroopa ettevõtjad. Seda kinnitab ka 2003. aastal Euroopa Audiovisuaalse Vaatluskeskuse koostatud videomänguettevõtjate liigitus käibe alusel, mis näitab, et neli suuremat ettevõtjat on Jaapani ja Ameerika ettevõtjad.

| (97) | Turuosad, mis kuuluvad Prantsusmaa tarkvaraettevõtjatele, kes saavad kaudset maksusoodustust, kui nad annavad välja maksusoodustuse suhtes abikõlblikes stuudiotes toodetud videomänge, on väiksemad: 2005. aastal moodustasid kolme Prantsusmaa suurima mängutootja Ubisofti, Atari ja VU Gamesi turuosad põhjenduses 95 esitatud viie liikmesriigi videomänguturust vastavalt 6,4 %, 3,5 % ja 4,4 %. Lisaks moodustavad kõnealuste tarkvaraettevõtjate Prantsusmaal asuvad stuudiod vaid väikese osa nende turuosast: Ubisoft 25 % (st 1,6 % viie liikmesriigi turust), Atari 10 % (st 0,35 % turust) ja VU Games 2 % (tähtsusetu osa). |
| --- | --- |

(97)

Turuosad, mis kuuluvad Prantsusmaa tarkvaraettevõtjatele, kes saavad kaudset maksusoodustust, kui nad annavad välja maksusoodustuse suhtes abikõlblikes stuudiotes toodetud videomänge, on väiksemad: 2005. aastal moodustasid kolme Prantsusmaa suurima mängutootja Ubisofti, Atari ja VU Gamesi turuosad põhjenduses 95 esitatud viie liikmesriigi videomänguturust vastavalt 6,4 %, 3,5 % ja 4,4 %. Lisaks moodustavad kõnealuste tarkvaraettevõtjate Prantsusmaal asuvad stuudiod vaid väikese osa nende turuosast: Ubisoft 25 % (st 1,6 % viie liikmesriigi turust), Atari 10 % (st 0,35 % turust) ja VU Games 2 % (tähtsusetu osa).

| (98) | Lisaks tuleb rõhutada, et rahalist toetust saaks suhteliselt väike osa Prantsusmaal toodetud videomängudest: ajavahemikul 2005–2006 Prantsusmaal toodetud videomänge käsitlev simulatsioon näitab, et nende hulgast võiks maksusoodustust saada põhimõtteliselt ainult 30 %. |
| --- | --- |

(98)

Lisaks tuleb rõhutada, et rahalist toetust saaks suhteliselt väike osa Prantsusmaal toodetud videomängudest: ajavahemikul 2005–2006 Prantsusmaal toodetud videomänge käsitlev simulatsioon näitab, et nende hulgast võiks maksusoodustust saada põhimõtteliselt ainult 30 %.

| (99) | Tuleks veel märkida, et pärast menetluse algatamist märkusi esitanud videomängude tootjate ühingud TIGA, GAME, APOM ja EGDF rõhutasid samuti meetme väikest mõju meetmega seotud riikide tööstustele. Näiteks EGDF, kes esindab 500 stuudiot kümnest liikmesriigist, rõhutas eriti, et teatatud meede, mis võimaldab kahe aasta jooksul rahastada 20 % ulatuses 15–30 projekti, mõjutab konkurentsi vaid piiratult, kuna igal aastal tuuakse turule 1 500 videomängu. Kõnealused märkused on seda märkimisväärsemad, et need on tehtud menetluse algatamise otsuses kirjeldatud meetmeprojekti põhjal, mille kohaldamisala on nüüdseks vähendatud. |
| --- | --- |

(99)

Tuleks veel märkida, et pärast menetluse algatamist märkusi esitanud videomängude tootjate ühingud TIGA, GAME, APOM ja EGDF rõhutasid samuti meetme väikest mõju meetmega seotud riikide tööstustele. Näiteks EGDF, kes esindab 500 stuudiot kümnest liikmesriigist, rõhutas eriti, et teatatud meede, mis võimaldab kahe aasta jooksul rahastada 20 % ulatuses 15–30 projekti, mõjutab konkurentsi vaid piiratult, kuna igal aastal tuuakse turule 1 500 videomängu. Kõnealused märkused on seda märkimisväärsemad, et need on tehtud menetluse algatamise otsuses kirjeldatud meetmeprojekti põhjal, mille kohaldamisala on nüüdseks vähendatud.

| (100) | Meetmel oleks võinud olla ka võimalik negatiivne mõju kaubandusele (mida mainis GAME) – nimelt asjaolu, et Prantsusmaa esialgses ettepanekus ei võetud abikõlblike kuludena arvesse allhankekulusid. See oleks õhutanud abi saavaid ettevõtjaid kandma oma kulusid ise, mitte kasutama kõnealuses sektoris muidu väga laialdaselt kasutatavat allhanget. See oleks võinud seada muudes liikmesriikides tegutsevad ettevõtted ebasoodsasse olukorda ning oleks mõjunud pärssivalt ühendusesisesele kaubandusele. See negatiivne mõju on aga kõrvaldatud, kuna Prantsusmaa ametiasutused nõustusid lisama allhankekulud abikõlblike kulude hulka maksimaalselt 1 miljoni euro ulatuses projekti kohta. |
| --- | --- |

(100)

Meetmel oleks võinud olla ka võimalik negatiivne mõju kaubandusele (mida mainis GAME) – nimelt asjaolu, et Prantsusmaa esialgses ettepanekus ei võetud abikõlblike kuludena arvesse allhankekulusid. See oleks õhutanud abi saavaid ettevõtjaid kandma oma kulusid ise, mitte kasutama kõnealuses sektoris muidu väga laialdaselt kasutatavat allhanget. See oleks võinud seada muudes liikmesriikides tegutsevad ettevõtted ebasoodsasse olukorda ning oleks mõjunud pärssivalt ühendusesisesele kaubandusele. See negatiivne mõju on aga kõrvaldatud, kuna Prantsusmaa ametiasutused nõustusid lisama allhankekulud abikõlblike kulude hulka maksimaalselt 1 miljoni euro ulatuses projekti kohta.

| (101) | Komisjon leiab, et kõnealune eelarveliselt õigustatud piirang on käesoleva juhtumi puhul vastuvõetav, kuna see ei mõjuta tegelikkuses enamikku Prantsusmaal toodetud videomängudest. Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teabe kohaselt oli simulatsioonis esinevast 74 videomängust 64 mängu tootmiseelarve väiksem kui 2 miljonit eurot, kaheksa mängu eelarve oli kaks kuni viis miljonit eurot ja kahe mängu eelarve üle viie miljoni euro. Võttes arvesse tootmiseelarve keskmist taset, ei näi allhankekulude ühe miljoni euro suurune ülemmäär takistavat märkimisväärselt allhanke kasutamist. Võttes arvesse Prantsusmaal toodetavate videomängude tootmiseelarvete arengut, jätab komisjon endale õiguse kõnealust ülemmäära muuta, kui Prantsusmaa ametiasutused teatavad vastavalt oma võetud kohustustele abimeetmest uuesti nelja aasta jooksul pärast selle rakendamist. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon leiab, et kõnealune eelarveliselt õigustatud piirang on käesoleva juhtumi puhul vastuvõetav, kuna see ei mõjuta tegelikkuses enamikku Prantsusmaal toodetud videomängudest. Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teabe kohaselt oli simulatsioonis esinevast 74 videomängust 64 mängu tootmiseelarve väiksem kui 2 miljonit eurot, kaheksa mängu eelarve oli kaks kuni viis miljonit eurot ja kahe mängu eelarve üle viie miljoni euro. Võttes arvesse tootmiseelarve keskmist taset, ei näi allhankekulude ühe miljoni euro suurune ülemmäär takistavat märkimisväärselt allhanke kasutamist. Võttes arvesse Prantsusmaal toodetavate videomängude tootmiseelarvete arengut, jätab komisjon endale õiguse kõnealust ülemmäära muuta, kui Prantsusmaa ametiasutused teatavad vastavalt oma võetud kohustustele abimeetmest uuesti nelja aasta jooksul pärast selle rakendamist.

| (102) | Lisaks leiab komisjon, et maksusoodustuse mõju kaubandusele on seda enam piiratud, et videomängude turg on tohutu (2003. aastal oli turumaht 21 miljardit USA dollarit), seda iseloomustab pikaajaline kõrge kasv (hinnanguliselt 13 % aastas) ning suhteliselt stabiilsed hinnad. |
| --- | --- |

(102)

Lisaks leiab komisjon, et maksusoodustuse mõju kaubandusele on seda enam piiratud, et videomängude turg on tohutu (2003. aastal oli turumaht 21 miljardit USA dollarit), seda iseloomustab pikaajaline kõrge kasv (hinnanguliselt 13 % aastas) ning suhteliselt stabiilsed hinnad.

| (103) | Lõpuks märgib komisjon, et kaks kolmandat isikut avaldas kahtlust seoses meetme võimaliku negatiivse mõjuga kaubandusele ja konkurentsile. ISFE märkis, et meede võib tuua kaasa investeeringute ümbersuunamise Prantsusmaale, ja ADESE rõhutas meetme võimalikku negatiivset mõju, eriti Hispaania tööstusele. Nimetatud kolmandad isikud ei esitanud aga vähimaidki arvulisi andmeid või üksikasjalikke selgitusi, mis oleks võimaldanud võimalikku ohtu hinnata. Komisjon märgib lisaks, et ISFE ja ADESE esindavad videomängude tootjaid ja turustajaid. Kuid nagu juba põhjenduses 37 selgitatud, järeldasid tootjaühingud, kes esindavad võimalike abisaajate otseseid konkurente, et taolist ohtu konkurentsile on võimalik vältida. Komisjon leiab pealegi, et maksusoodustusega hõlmatud videomängude arendamisega tegelevad stuudiod ei ole võimelised kasutama turuvõimu tarkvaraettevõtjate suhtes, nagu näidatud põhjenduses 90. Oma märkustes rõhutas Prantsusmaa üks suuremaid mänge tootvaid tarkvaraettevõtjaid Ubisoft muu hulgas abi kasulikku laadi, kuna abi võimaldab videomängude tootmiskulude vähendamisega vähendada tarkvaraettevõtjate finantsriske ning arendada Euroopa pakkumist. |
| --- | --- |

(103)

Lõpuks märgib komisjon, et kaks kolmandat isikut avaldas kahtlust seoses meetme võimaliku negatiivse mõjuga kaubandusele ja konkurentsile. ISFE märkis, et meede võib tuua kaasa investeeringute ümbersuunamise Prantsusmaale, ja ADESE rõhutas meetme võimalikku negatiivset mõju, eriti Hispaania tööstusele. Nimetatud kolmandad isikud ei esitanud aga vähimaidki arvulisi andmeid või üksikasjalikke selgitusi, mis oleks võimaldanud võimalikku ohtu hinnata. Komisjon märgib lisaks, et ISFE ja ADESE esindavad videomängude tootjaid ja turustajaid. Kuid nagu juba põhjenduses 37 selgitatud, järeldasid tootjaühingud, kes esindavad võimalike abisaajate otseseid konkurente, et taolist ohtu konkurentsile on võimalik vältida. Komisjon leiab pealegi, et maksusoodustusega hõlmatud videomängude arendamisega tegelevad stuudiod ei ole võimelised kasutama turuvõimu tarkvaraettevõtjate suhtes, nagu näidatud põhjenduses 90. Oma märkustes rõhutas Prantsusmaa üks suuremaid mänge tootvaid tarkvaraettevõtjaid Ubisoft muu hulgas abi kasulikku laadi, kuna abi võimaldab videomängude tootmiskulude vähendamisega vähendada tarkvaraettevõtjate finantsriske ning arendada Euroopa pakkumist.

| (104) | Ka leiab komisjon, et maksusoodustus ei ole nii ulatuslik, et mõjutada töösturite otsuseid investeeringute paigutamise kohta, võttes arvesse muid asjaolusid, eriti tööhõive- ja palgatingimusi. Seoses täpsemalt meetme mõjuga Hispaania tööstusele märgib komisjon põhjenduses 95 toodud diagrammi põhjal, et just Hispaanias on Euroopa tarkvaraettevõtjate turuosa kõige väiksem. Vastupidiselt ADESE väidetele ja täpsemate andmete esitamata jätmise tõttu on põhjust arvata, et abimeetmel ei ole Hispaanias võimalikku suuremat mõju kui muudes liikmesriike. |
| --- | --- |

(104)

Ka leiab komisjon, et maksusoodustus ei ole nii ulatuslik, et mõjutada töösturite otsuseid investeeringute paigutamise kohta, võttes arvesse muid asjaolusid, eriti tööhõive- ja palgatingimusi. Seoses täpsemalt meetme mõjuga Hispaania tööstusele märgib komisjon põhjenduses 95 toodud diagrammi põhjal, et just Hispaanias on Euroopa tarkvaraettevõtjate turuosa kõige väiksem. Vastupidiselt ADESE väidetele ja täpsemate andmete esitamata jätmise tõttu on põhjust arvata, et abimeetmel ei ole Hispaanias võimalikku suuremat mõju kui muudes liikmesriike.

| (105) | Eespool toodu põhjal leiab komisjon, et abimeede ei tugevda abi saavate ettevõtete turuvõimu ega takista turuosalejate dünaamilisi stiimuleid, vaid vastupidi suurendab pakkumise mitmekesisust turul. Seega tuleb järeldada, et meetme konkurentsi moonutav mõju ja mõju kaubandusele on piiratud, nii et abi üldine tulemus on positiivne. Videomängude loomiseks mõeldud maksusoodustus on seega ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel, |
| --- | --- |

(105)

Eespool toodu põhjal leiab komisjon, et abimeede ei tugevda abi saavate ettevõtete turuvõimu ega takista turuosalejate dünaamilisi stiimuleid, vaid vastupidi suurendab pakkumise mitmekesisust turul. Seega tuleb järeldada, et meetme konkurentsi moonutav mõju ja mõju kaubandusele on piiratud, nii et abi üldine tulemus on positiivne. Videomängude loomiseks mõeldud maksusoodustus on seega ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsusmaa kavandatud meede, millega kehtestatakse maksusoodustus videomängude loomiseks, on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 11. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 297, 7.12.2006, lk 19.

1

(2)  Vt joonealust märlust 1.

2

(3)  15. juuni 1993. aasta kohtuasi Matra vs. komisjon, (C-225/91, EKL, lk I-3203, punkt 41).

3

vs.

(4)  Trade association representing the business and commercial interests of game developers in the UK and in Europe (Kutseühing, mis esindab Ühendkuningriigi ja Euroopa mänguarendajate äri- ja kaubandushuve).

4

Trade association representing the business and commercial interests of game developers in the UK and in Europe

(5)  Bundesverband der Entwickler von Computerspielen e. V. (Saksamaa videomängude arendajate föderaalliit).

5

Bundesverband der Entwickler von Computerspielen e. V.

(6)  Association des Producteurs d’ Oeuvres Multimédia (Multimeediateoste tootjate liit).

6

Association des Producteurs d’ Oeuvres Multimédia

(7)  European Games Developer Federation (Euroopa mänguarendajate föderatsioon).

7

European Games Developer Federation

(8)  Interactive Software Federation of Europe (Euroopa interaktiivse tarkvara föderatsioon)

8

Interactive Software Federation of Europe

(9)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

9

(10)  Asociación Espańola de Distribuidores y Editores de Software de Entretenimiento (Hispaania meelelahutuslike arvutiprogrammide turustajate ja väljaandjate liit).

10

Asociación Espańola de Distribuidores y Editores de Software de Entretenimiento

(11)  PEGI (Üleeuroopaline mänguteabe süsteem), mille algatas 2003. aastal ISFE, on Euroopa riiklike süsteemide ühendamiseks loodud videomängude klassifitseerimise süsteem. Süsteem sai Euroopa Komisjoni heakskiidu.

11

(12)  Maksusoodustuse suhtes abikõlblikud kulud hõlmavad väljatöötamise ja loomisega seotud kulusid. Kunstilist laadi kulud kujutavad endast personalikulusid (palgad ja sotsiaalkindlustus), mis on seotud režissööri, režissööri abi, kunstilise juhi ning stsenaariumi, animatsiooni ja heli eest vastutavate isikutega. Nende hulka ei kuulu programmeerimise eest vastutavate isikutega seotud personalikulud, videomängu loomisega otseselt seotud põhivara kulumi katteks eraldatud vahendid ja muud tegevuskulud.

12

(13)  Joonealuses märkuses 3 viidatud kohtuasi Matra vs. komisjon.

13

vs.

(14)  Vt Unesco koduleht, eriti leheküljed, mis käsitlevad kultuuritööstusi ja nende panust kultuuri jaoks: http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=2461&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

14

(15)  Konventsioon, mis võeti vastu 20. oktoobril 2005 Unesco peakonverentsil ja lisati ühenduse õigusesse nõukogu 18. mai 2006. aasta otsusega 2006/515/EÜ kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni sõlmimise kohta (ELT L 201, 25.7.2006, lk 15) (kättesaadav aadressil http://unesdoc.unesco.org/images/0014/001429/142919f.pdf).

15

(16)  Niisugune järeldus ei mõjuta videomängude klassifitseerimist või kvalifitseerimist riigisiseste või rahvusvaheliste standardite põhjal.

16

(17)  Põhjendus 39.

17

(18)  KOM(2001) 534 (lõplik) (EÜT C 43, 16.2.2002, lk 6).

18

(19)  ELT C 9, 13.1.2007, lk 1.

19

(20)  Artikli 4 punkt 3: „Kultuuri väljendusvormid – üksikisikute, rühmade ja ühiskondade loovuse väljendusvormid, millel on kultuuriline sisu”.

20

(21)  Kirjandus- ja kunstiteoste kõrgeima nõukogu (multimeediateoste õiguslike aspektide komisjoni) 26. mai 2005. aasta uuring: „Multimeediateoste õiguslik seisund: autoriõigused ja investorite õiguskindlus”, 26.5.2005.

21

(22)  Artikli 4 punkt 2: „Kultuuriline sisu – sümboolne tähendus, kunstiline mõõde ja kultuuriväärtused, mis tulenevad kultuuri eripärast või väljendavad seda.”

22

(23)  Põhjendus 42.

23

(24)  Vt näiteks 16. mai 2006. aasta otsus abimeetme N 45/06 kohta (helisalvestiste suhtes kohaldatav maksusoodustus, ELT C 293, 2.12.2006, lk 6); 22. märtsi 2006. aasta otsus abimeetmete NN 84/04 ja N 95/05 kohta (kino ja audiovisuaaltoodete abikavad, ELT C 305, 14.12.2006, lk 12).

24

(25)  Allikad: Digital Broadband content – the online computer and video game industry, OECD, DSTI/ICCP/IE(2004)13/lõplik, avaldatud 12.5.2005; Rapport de M. Fries à l’attention de M. Francis Mer, Ministre de l’économie, des finances et de l’industrie, et de Mme. Nicole Fontaine, Ministre déléguée à l’industrie. – Propositions pour développer l’industrie du jeu vidéo en France (22. detsember 2003).

25

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/30

---

KOMISJONI SOOVITUS,

5. detsember 2007,

mis käsitleb passidesse EÜ asutamislepingu artikli 20 lisamist

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5841 all)

(2008/355/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 20 (edaspidi „EÜ asutamislepingu artikkel 20”) on sätestatud, et liidu kodanikul on mingi kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi oma kodanikel. Sama õigus on sätestatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 46. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 20 (edaspidi „EÜ asutamislepingu artikkel 20”) on sätestatud, et liidu kodanikul on mingi kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi oma kodanikel. Sama õigus on sätestatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 46.

| (2) | 2006. aasta juulis avaldatud Eurobaromeetri uuringust selgus, et enamik liidu kodanikke ei ole teadlikud EÜ asutamislepingu artiklist 20 ega selle sisust. Vaid 23 % küsitletuist väitis, et on EÜ asutamislepingu artiklis 20 pakutud võimalustega tuttavad. Samuti selgus, et pooled liidu kodanikest kavatsevad järgmise kolme aasta jooksul reisida mõnda kolmandasse riiki. |
| --- | --- |

(2)

2006. aasta juulis avaldatud Eurobaromeetri uuringust selgus, et enamik liidu kodanikke ei ole teadlikud EÜ asutamislepingu artiklist 20 ega selle sisust. Vaid 23 % küsitletuist väitis, et on EÜ asutamislepingu artiklis 20 pakutud võimalustega tuttavad. Samuti selgus, et pooled liidu kodanikest kavatsevad järgmise kolme aasta jooksul reisida mõnda kolmandasse riiki.

| (3) | Soovituse lisada passidesse EÜ asutamislepingu artikkel 20, et teavitada kodanike nende õigustest, esitas juba Michel Barnier oma 9. mai 2006. aasta aruandes „Euroopa kodanikukaitsejõu üksus: EuropeAid”. 15. juunil 2006 kutsus nõukogu eesistujariik liikmesriike üles kaaluma võimalust lisada passidesse EÜ asutamislepingu artikkel 20 tagamaks, et liidu kodanikud on oma õigustest hästi informeeritud. (1) |
| --- | --- |

(3)

Soovituse lisada passidesse EÜ asutamislepingu artikkel 20, et teavitada kodanike nende õigustest, esitas juba Michel Barnier oma 9. mai 2006. aasta aruandes „Euroopa kodanikukaitsejõu üksus: EuropeAid”. 15. juunil 2006 kutsus nõukogu eesistujariik liikmesriike üles kaaluma võimalust lisada passidesse EÜ asutamislepingu artikkel 20 tagamaks, et liidu kodanikud on oma õigustest hästi informeeritud. (1)

| (4) | Komisjon võttis 28. novembril 2006 vastu rohelise raamatu Euroopa Liidu kodanike diplomaatilise ja konsulaarkaitse kohta kolmandates riikides, (2) milles tehti liidu kodanike kaitse tugevdamiseks ettepanek mitme meetme kohta. Selleks et tuletada kodanikele meelde nende õigusi, tehti selles ettepanek soovitada liikmesriikidel tõhusa meetmena trükkida passidesse EÜ asutamislepingu artikkel 20. Kõnealune ettepanek leidis liikmesriikide, kodanikuühiskonna, kodanike ja muude Euroopa institutsioonide hulgas laialdast poolehoidu. (3)
   (4) Kodanike teavitamiseks nende EÜ asutamislepingu artikli 20 kohastest õigusest diplomaatiliste ja konsulaarasutuste kaitsele tehti ka ettepanek luua sellesisuline ELi veebisait ja lisada passidesse viide sellele veebisaidile. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 28. novembril 2006 vastu rohelise raamatu Euroopa Liidu kodanike diplomaatilise ja konsulaarkaitse kohta kolmandates riikides, (2) milles tehti liidu kodanike kaitse tugevdamiseks ettepanek mitme meetme kohta. Selleks et tuletada kodanikele meelde nende õigusi, tehti selles ettepanek soovitada liikmesriikidel tõhusa meetmena trükkida passidesse EÜ asutamislepingu artikkel 20. Kõnealune ettepanek leidis liikmesriikide, kodanikuühiskonna, kodanike ja muude Euroopa institutsioonide hulgas laialdast poolehoidu. (3)
   (4) Kodanike teavitamiseks nende EÜ asutamislepingu artikli 20 kohastest õigusest diplomaatiliste ja konsulaarasutuste kaitsele tehti ka ettepanek luua sellesisuline ELi veebisait ja lisada passidesse viide sellele veebisaidile.

| (5) | Passide väljaandmine on liikmesriigi pädevuses. Liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooniga kehtestati ühtne passivorm 23. juunil 1981. (5) Lisaks on võetud ühenduse tasandil meetmeid passi turvastandardite kohta. Võltsimise vastu võitlemiseks kehtestati 17. oktoobril 2000. aastal kohtunud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooniga passide minimaalsed turvastandardid. (6)13. detsembril 2004 võeti vastu nõukogu määrus, milles nõutakse, et liikmesriigid hakkaksid 28. augustiks 2006 passides kasutama biomeetrilisi tunnuseid ja kannaksid 28. juuniks 2007 passidesse täiendavad andmed. (7) |
| --- | --- |

(5)

Passide väljaandmine on liikmesriigi pädevuses. Liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooniga kehtestati ühtne passivorm 23. juunil 1981. (5) Lisaks on võetud ühenduse tasandil meetmeid passi turvastandardite kohta. Võltsimise vastu võitlemiseks kehtestati 17. oktoobril 2000. aastal kohtunud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooniga passide minimaalsed turvastandardid. (6)13. detsembril 2004 võeti vastu nõukogu määrus, milles nõutakse, et liikmesriigid hakkaksid 28. augustiks 2006 passides kasutama biomeetrilisi tunnuseid ja kannaksid 28. juuniks 2007 passidesse täiendavad andmed. (7)

| (6) | EÜ asutamislepingu artikkel 20 trükitakse passi välja andva liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

(6)

EÜ asutamislepingu artikkel 20 trükitakse passi välja andva liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.

| (7) | Piisab sellest, kui trükitakse EÜ asutamislepingu artikli 20 esimene lause. Teine lause osutab liikmesriigi kohustusele alustada kaitse kindlustamiseks rahvusvahelisi läbirääkimisi ega käsitle otseselt kodanikke. |
| --- | --- |

(7)

Piisab sellest, kui trükitakse EÜ asutamislepingu artikli 20 esimene lause. Teine lause osutab liikmesriigi kohustusele alustada kaitse kindlustamiseks rahvusvahelisi läbirääkimisi ega käsitle otseselt kodanikke.

| (8) | Komisjonil on kavas luua konsulaarkaitse teemaline veebisait, et avaldada sellel praktilist teavet, nt ajakohastatud kontaktandmed liikmesriikide esinduste kohta kolmandates riikides. Kasulik oleks lisada passidesse koos EÜ asutamislepingu artikliga 20 ka viide, et diplomaatilist ja konsulaarkaitset käsitlev teave on koondatud nimetatud veebisaidile. |
| --- | --- |

(8)

Komisjonil on kavas luua konsulaarkaitse teemaline veebisait, et avaldada sellel praktilist teavet, nt ajakohastatud kontaktandmed liikmesriikide esinduste kohta kolmandates riikides. Kasulik oleks lisada passidesse koos EÜ asutamislepingu artikliga 20 ka viide, et diplomaatilist ja konsulaarkaitset käsitlev teave on koondatud nimetatud veebisaidile.

| (9) | Selleks et vähendada nii palju kui võimalik liikmesriikide halduskoormust, oleks asjakohane soovitada liikmesriikidel trükkida EÜ asutamislepingu artikkel 20 pärast 1. juulit 2009 välja antavatesse passidesse. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vähendada nii palju kui võimalik liikmesriikide halduskoormust, oleks asjakohane soovitada liikmesriikidel trükkida EÜ asutamislepingu artikkel 20 pärast 1. juulit 2009 välja antavatesse passidesse.

| (10) | Selleks et teavitada kodanikke, kelle passides puudub viide EÜ asutamislepingu artiklile 20, tuleks soovitada kinnitada passi tagakaane välisküljele kleebis. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et teavitada kodanikke, kelle passides puudub viide EÜ asutamislepingu artiklile 20, tuleks soovitada kinnitada passi tagakaane välisküljele kleebis.

| (11) | EÜ asutamislepingu artikli 20 lisamine passidesse tõstaks oluliselt kodanike teadlikkust nende õigusest saada diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt kaitset ega too liikmesriikidele kaasa suuri kulusid, |
| --- | --- |

(11)

EÜ asutamislepingu artikli 20 lisamine passidesse tõstaks oluliselt kodanike teadlikkust nende õigusest saada diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt kaitset ega too liikmesriikidele kaasa suuri kulusid,

SOOVITAB:

| 1. | liikmesriikidel lisada pärast 1. juulit 2009 välja antavatesse passidesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 20 esimene lause ja viide ELi veebisaidile (http://ec.europa.eu/consularprotection), |
| --- | --- |

1.

liikmesriikidel lisada pärast 1. juulit 2009 välja antavatesse passidesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 20 esimene lause ja viide ELi veebisaidile (http://ec.europa.eu/consularprotection),

| 2. | liikmesriikidel teha enne 1. juulit 2009 välja antud passide kasutajatele kättesaadavaks kleebis, milles on esitatud punktis 1 osutatud teave, |
| --- | --- |

2.

liikmesriikidel teha enne 1. juulit 2009 välja antud passide kasutajatele kättesaadavaks kleebis, milles on esitatud punktis 1 osutatud teave,

| 3. | liikmesriikidel teatada komisjonile meetmetest, mis on võetud seoses käesoleva soovitusega, 18 kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

3.

liikmesriikidel teatada komisjonile meetmetest, mis on võetud seoses käesoleva soovitusega, 18 kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. detsember 2007

Komisjoni nimel

asepresident

Franco FRATTINI

---

(1)  „Euroopa Liidu hädaolukordadeks ja kriisideks valmisoleku suurendamine”, nõukogu dokument 10551/06, 15.6.2006.

1

(2)  KOM(2006) 712 (lõplik).

2

(3)  Euroopa Parlamendi arvamus: A6-0454/2007.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: SOC/262 (CESE 425/2007).

4

(5)  EÜT C 241, 19.9.1981, lk 1.

5

(6)  EÜT C 310, 28.10.2000, lk 1.

6

(7)  Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (ELT L 385, 29.12.2004, lk 1).

7

---

LEPINGUD

Nõukogu

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/32

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise partnerluslepingu jõustumiskuupäeva kohta

Euroopa Ühendus ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi valitsus teatasid teineteisele 18. aprillil 2008 partnerluslepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Vastavalt partnerluslepingu artiklile 16 jõustus leping seega 18. aprillil 2008.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 6.5.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/33

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EULEX/2/2008,

22. aprill 2008,

Kosovos läbiviidava Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) osalejate komitee asutamise kohta

(2008/356/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (1) (EULEX KOSOVO), eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu volitas ühismeetme 2008/124/ÜVJP artikli 13 lõike 3 alusel poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohased otsused Kosovos läbiviidava Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) osalejate komitee asutamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu volitas ühismeetme 2008/124/ÜVJP artikli 13 lõike 3 alusel poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohased otsused Kosovos läbiviidava Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) osalejate komitee asutamise kohta.

| (2) | 15.–16. juunil 2001. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu Göteborgi kohtumise järeldustes kehtestati kolmandate riikide politseimissioonidesse panustamise juhtpõhimõtted ja kord. Nõukogu kiitis 10. detsembril 2002 heaks dokumendi „Konsultatsioonid ja menetlustavad ELi mittekuuluvatele riikidele panustamiseks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonidesse”, millega töötati välja kord kolmandate riikide osalemiseks kriisiohjamise tsiviiloperatsioonides ning millega nähti ette panustajate komitee asutamine. |
| --- | --- |

(2)

15.–16. juunil 2001. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu Göteborgi kohtumise järeldustes kehtestati kolmandate riikide politseimissioonidesse panustamise juhtpõhimõtted ja kord. Nõukogu kiitis 10. detsembril 2002 heaks dokumendi „Konsultatsioonid ja menetlustavad ELi mittekuuluvatele riikidele panustamiseks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonidesse”, millega töötati välja kord kolmandate riikide osalemiseks kriisiohjamise tsiviiloperatsioonides ning millega nähti ette panustajate komitee asutamine.

| (3) | EULEX KOSOVO osalejate komiteel on missiooni igapäevases juhtimises võtmeroll. See on põhifoorum, kus arutatakse kõiki missiooni igapäevast juhtimist käsitlevaid küsimusi. Poliitika- ja julgeolekukomitee, mis teostab missiooni üle poliitilist kontrolli ja annab strateegilisi juhiseid, peab arvesse võtma osalejate komitee seisukohti, |
| --- | --- |

(3)

EULEX KOSOVO osalejate komiteel on missiooni igapäevases juhtimises võtmeroll. See on põhifoorum, kus arutatakse kõiki missiooni igapäevast juhtimist käsitlevaid küsimusi. Poliitika- ja julgeolekukomitee, mis teostab missiooni üle poliitilist kontrolli ja annab strateegilisi juhiseid, peab arvesse võtma osalejate komitee seisukohti,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Asutamine

Käesolevaga asutatakse EULEX KOSOVO osalejate komitee.

Artikkel 2

Ülesanded

1.   Osalejate komitee võib avaldada seisukohti, mida poliitika- ja julgeolekukomitee, mis teostab EULEX KOSOVO üle poliitilist kontrolli ja annab strateegilisi juhiseid, võtab arvesse.

2.   Osalejate komitee pädevus on sätestatud dokumendis „Konsultatsioonid ja menetlustavad ELi mittekuuluvatele riikidele panustamiseks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonidesse”.

Artikkel 3

Koosseis

1.   Kõigil ELi liikmesriikidel on õigus osa võtta osalejate komitee aruteludest, kuid ainult panustavad riigid osalevad EULEX KOSOVO igapäevases juhtimises. EULEX KOSOVOs osalevate kolmandate riikide esindajad võivad osaleda osalejate komitee koosolekutel. Euroopa Komisjoni esindaja võib samuti osaleda osalejate komitee koosolekutel.

2.   Osalejate komitee saab regulaarselt teavet missiooni juhilt.

Artikkel 4

Eesistuja

Kooskõlas dokumendiga „Konsultatsioonid ja menetlustavad ELi mittekuuluvatele riikidele panustamiseks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonidesse” on EULEX KOSOVO puhul osalejate komitee eesistujaks peasekretäri/kõrge esindaja esindaja tihedas koostöös eesistujariigiga.

Artikkel 5

Koosolekud

1.   Eesistuja kutsub osalejate komitee regulaarselt kokku. Kui asjaolud seda nõuavad, võib eesistuja algatusel või osalejariigi taotlusel kutsuda kokku erakorralise koosoleku.

2.   Eesistuja jagab eelnevalt välja esialgse päevakorra ja koosolekuga seotud dokumendid. Eesistuja vastutab komitee arutelude tulemuste edastamise eest poliitika- ja julgeolekukomiteele.

Artikkel 6

Konfidentsiaalsus

1.   Osalejate komitee koosolekute ja menetluste suhtes kohaldatakse nõukogu julgeolekueeskirju. Eelkõige on osalejate komitee esindajatel nõuetekohane julgeolekuluba.

2.   Osalejate komitee arutelude suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. aprill 2008

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

M. IPAVIC

---

(1)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 92.

1

---