# Jurnalul Oficial C 412/2014

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 412 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5719 noiembrie 2014 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 412

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5719 noiembrie 2014

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 412/01 | Rata de schimb a monedei euro | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2014/C 412/01

Rata de schimb a monedei euro

1

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 412/02 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 412/03 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 3 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 412/04 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 4 |
| 2014/C 412/05 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 11 |

V   Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

2014/C 412/02

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

2

2014/C 412/03

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

3

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2014/C 412/04

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

4

2014/C 412/05

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 19.11.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

18 noiembrie 2014

2014/C 412/01

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2514 |
| JPY | yen japonez | 145,91 |
| DKK | coroana daneză | 7,4439 |
| GBP | lira sterlină | 0,79940 |
| SEK | coroana suedeză | 9,2388 |
| CHF | franc elvețian | 1,2013 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,4290 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,677 |
| HUF | forint maghiar | 305,54 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| PLN | zlot polonez | 4,2141 |
| RON | leu românesc nou | 4,4348 |
| TRY | lira turcească | 2,7819 |
| AUD | dolar australian | 1,4342 |
| CAD | dolar canadian | 1,4130 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,7044 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5707 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6240 |
| KRW | won sud-coreean | 1 374,09 |
| ZAR | rand sud-african | 13,8083 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,6605 |
| HRK | kuna croată | 7,6733 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 158,81 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1961 |
| PHP | peso Filipine | 56,298 |
| RUB | rubla rusească | 58,4910 |
| THB | baht thailandez | 41,006 |
| BRL | real brazilian | 3,2543 |
| MXN | peso mexican | 16,9671 |
| INR | rupie indiană | 77,2750 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2514

JPY

yen japonez

145,91

DKK

coroana daneză

7,4439

GBP

lira sterlină

0,79940

SEK

coroana suedeză

9,2388

CHF

franc elvețian

1,2013

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,4290

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,677

HUF

forint maghiar

305,54

LTL

litas lituanian

3,4528

PLN

zlot polonez

4,2141

RON

leu românesc nou

4,4348

TRY

lira turcească

2,7819

AUD

dolar australian

1,4342

CAD

dolar canadian

1,4130

HKD

dolar Hong Kong

9,7044

NZD

dolar neozeelandez

1,5707

SGD

dolar Singapore

1,6240

KRW

won sud-coreean

1 374,09

ZAR

rand sud-african

13,8083

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,6605

HRK

kuna croată

7,6733

IDR

rupia indoneziană

15 158,81

MYR

ringgit Malaiezia

4,1961

PHP

peso Filipine

56,298

RUB

rubla rusească

58,4910

THB

baht thailandez

41,006

BRL

real brazilian

3,2543

MXN

peso mexican

16,9671

INR

rupie indiană

77,2750

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

| 19.11.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/2

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 412/02

| 1. | La data de 10 noiembrie 2014, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. („Airbus Asia”, Singapore), controlată de Airbus S.A.S. („Airbus”, Franța), și Singapore Airlines Limited („SIA”, Singapore) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Airbus Asia Training Centre („AATC”, Singapore) prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 10 noiembrie 2014, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. („Airbus Asia”, Singapore), controlată de Airbus S.A.S. („Airbus”, Franța), și Singapore Airlines Limited („SIA”, Singapore) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Airbus Asia Training Centre („AATC”, Singapore) prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul Airbus Asia: gestionarea și furnizarea de servicii la bordul aeronavelor și activități de depozitare a pieselor de schimb pentru aeronave;
  —   în cazul SIA: servicii în domeniul aviației;
  —   în cazul AATC: servicii de formare a piloților furnizate companiilor aeriene, în special în regiunea Asia Pacific. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul Airbus Asia: gestionarea și furnizarea de servicii la bordul aeronavelor și activități de depozitare a pieselor de schimb pentru aeronave;

—   în cazul SIA: servicii în domeniul aviației;

—   în cazul AATC: servicii de formare a piloților furnizate companiilor aeriene, în special în regiunea Asia Pacific.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

| 19.11.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/3

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 412/03

| 1. | La data de 12 noiembrie 2014, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea 3i Group plc (Regatul Unit) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Diamond Holding GmbH (Germania), holding al Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 12 noiembrie 2014, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea 3i Group plc (Regatul Unit) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Diamond Holding GmbH (Germania), holding al Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul 3i Group plc: investiții, gestionarea investițiilor și consiliere în materie de gestionare a societăților necotate, infrastructură și gestionarea datoriilor;
  —   în cazul Diamond Holding GmbH: holding al întreprinderii Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH („Christ”);
  —   în cazul Christ: comerciant de bijuterii și ceasuri, activ în principal în Germania. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul 3i Group plc: investiții, gestionarea investițiilor și consiliere în materie de gestionare a societăților necotate, infrastructură și gestionarea datoriilor;

—   în cazul Diamond Holding GmbH: holding al întreprinderii Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH („Christ”);

—   în cazul Christ: comerciant de bijuterii și ceasuri, activ în principal în Germania.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 19.11.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/4

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2014/C 412/04

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„MIEL DES CÉVENNES”

NR. CE: FR-PGI-0005-01148 – 3.9.2013

PGI ( X ) PDO ( )

1.   Denumire

„Miel des Cévennes”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

Tip de produs

Clasa 1.4. Alte produse de origine animală (ouă, miere, produse lactate cu excepția untului etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Miel des Cévennes” este o miere produsă de albine din nectarul florilor. Aceasta se prezintă sub formă lichidă, cristalizată sau cremoasă.

„Miel des Cévennes” poate fi:

| — | polifloră: caracterizată printr-o predominanță a amestecului mai multor origini vegetale tipice regiunii muntoase Cévennes; |
| --- | --- |

—

polifloră: caracterizată printr-o predominanță a amestecului mai multor origini vegetale tipice regiunii muntoase Cévennes;

| — | monofloră:






  — | miere de Erica: Erica arborea, Erica cinerea, iarbă neagră – Calluna vulgaris; |
| --- | --- | --- |

—

monofloră:

—

miere de Erica: Erica arborea, Erica cinerea, iarbă neagră – Calluna vulgaris;

Erica arborea

Erica cinerea

Calluna vulgaris

| — | miere de castan; |
| --- | --- |

—

miere de castan;

| — | miere de zmeur; |
| --- | --- |

—

miere de zmeur;

| — | miere de mur. |
| --- | --- |

—

miere de mur.

Caracteristici fizico-chimice:

Caracteristici fizico-chimice:

| — | conținutul de hidroximetilfurfural (HMF) mai mic sau egal cu 15 mg/kg la sfârșitul anului de producție (între august și decembrie, cu excepția mierii de iarbă neagră: între octombrie și decembrie); |
| --- | --- |

—

conținutul de hidroximetilfurfural (HMF) mai mic sau egal cu 15 mg/kg la sfârșitul anului de producție (între august și decembrie, cu excepția mierii de iarbă neagră: între octombrie și decembrie);

| — | conținutul de apă mai mic sau egal cu 19 %, cu excepția mierii de iarbă neagră, pentru care conținutul de apă este mai mic sau egal cu 21 %. |
| --- | --- |

—

conținutul de apă mai mic sau egal cu 19 %, cu excepția mierii de iarbă neagră, pentru care conținutul de apă este mai mic sau egal cu 21 %.

Caracteristici ale polenului (melisopalinologice)

Caracteristici ale polenului (melisopalinologice)

„Miel des Cévennes” are un spectru polenic compus din polenuri ale speciilor botanice prezente pe teritoriul regiunii muntoase Cévennes. Următoarele polenuri îndeplinesc funcția de markeri pentru zona respectivă: Erica arborea, Erica cinerea, iarbă neagră, castan, pufuliță, zmeur, păpădie, mur, trifoi alb. Pentru fiecare tip de miere, este identificat cel puțin unul dintre acești markeri.

Erica arborea

Erica cinerea

Recoltele culese din flori ale culturilor de plante agricole nespecifice regiunii muntoase Cévennes, cum ar fi floarea-soarelui, rapița, lucerna și lavanda, nu sunt autorizate. Polenurile provenite de la culturile de plante agricole sau de la lavandă nu pot fi identificate decât sub formă de polenuri izolate (mai puțin de 15 %).

Tabelul de mai jos indică caracteristicile melisopalinologice proprii fiecărui tip de miere:

| Tip de miere | Polenuri dominante
  > 45 % | Polenuri însoțitoare
  15 %-45 % | Polenuri izolate
  < 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Miere polifloră | Castan, pomi fructiferi | Albăstrea, castan, Erica, zmeur, pomi fructiferi, mur, sparcetă | Salcâm, Ailanthus, albăstrea, crușin, împărăteasă, iarbă neagră, țintaură, ciulin, castan, stejar, pălămidă, Cistus, Asteraceae, sânger, coroniște, crucifere, pufuliță, Erica cinerea, Erica arborea, pomi fructiferi, drobiță, Teucrium, graminee, iarba osului, Hippocrepis, ilex, Jasione, mușcata-dracului, iederă, ghizdei, brei, lumânărică, muștar, crușin, mac, pin, păpădie, pătlagină, clopoțel, troscot, răculeț, rododendron, mur, sparcetă, salcie, Scabiosa, Teucrium scorodonia, iarbă grasă, cruciuliță, spirea, soc, cimbru, tei, trifoi alb, trifoi roșu, Ulex Europaeus, măzăriche de primăvară, Vitaceae, iarba șarpelui |
| Erica |
| Erica arborea | Erica arborea | Erica arborea, Cistus | Salcâm, migdal, castan, stejar, sânger, Coronilla, crucifere, sulițică, pomi fructiferi, drobiță, mușcată, ilex, lavandă stoechas, ghizdei, crușin, rezedă, rozmarin, rozacee, salcie, cimbru, trifoi alb, Ulex Europaeus, călin |
| Erica cinerea | Castan | Mur | Usturoi, albăstrea, urechea iepurelui, iarbă neagră, stejar, pălămidă, Cistus, crucifere, pufuliță, Erica arborea, Erica cinerea, pomi fructiferi, drobiță, Teucrium, graminee, iarba osului, Jasione, lavandă stoechas, iederă, pătlagină, rezedă, mur, rozacee, sparcetă, Teucrium scorodonia, cimbru, tei, trifoi alb, trifoi roșu, Ulex Europaeus, floarea-soarelui, iarba șarpelui |
| Iarbă neagră (calluna vulgaris) | Castan, iarbă neagră | Iarbă neagră, castan, mur, trifoi alb, spirea | Aster, Arbutus unedo, pelinariță, albăstrea, împărăteasă, urechea iepurelui, iarbă neagră, stejar, țintaură, ciulin, pălămidă, Cistus, Asteraceae, sânger, crucifere, pufuliță, Erica cinerea, zmeur, pomi fructiferi, drobiță, mușcată, graminee, iarba osului, Hippocrepis, ilex, Jasione, iederă, liliacee, ghizdei, mac, pin, păpădie, pătlagină, răculeț, mur, salcie, sparcetă, Scabiosa, Teucrium scorodonia, salce, spirea, cimbru, trifoi alb, trifoi roșu, Ulex Europaeus, iarba șarpelui |
| Castan | Castan | Iarbă neagră, mur | Salcâm, Ailanthus, Anthyllis, Arbutus unedo, albăstrea, crușin, urechea iepurelui, iarbă neagră, țintaură, ciulin, castan, stejar, pălămidă, Cistus, curpen de pădure, Asteraceae, mac, sânger, crucifere, sulițică, sălcioară, Erica cinerea, Erica arborea, Erica vagans, pomi fructiferi, drobiță, Teucrium, graminee, iarba osului, ilex, sporul casei, Jasione, mușcata-dracului, lavandă, lavandă stoechas, margaretă, iederă, liliacee, ghizdei, sulfină, mentă, muștar, mirt, crușin, măslin, mac, pin, pătlagină, rezedă, rododendron, sumac, rozmarin, mur, rozacee, sparcetă, salcie, Scabiosa, Teucrium scorodonia, cimbru, tei, floarea soarelui, trifoi alb, trifoi roșu, lemn câinesc, Ulex Europaeus, Vitaceae, călin, iarba șarpelui |
| Zmeur/mur | Zmeur, mur | Mur, trifoi alb, castan | Salcâm, Ailanthus, anemonă, pelinariță, brânca-ursului, albăstrea, cimișir, iarbă neagră, campanulă, Cariofilacee, șofrănel, țintaură, Chamaerops, ciulin, castan, caprifoi, cicoare, pălămidă, Cistaceae, Cistus, stejar, Asteraceae, sânger, crucifere, Cupressaceae, Cytinus, pufuliță, arțar, Erica arborea, Erica cinerea, căpșun, pomi fructiferi, drobiță, Teucrium, graminee, iarba osului, ilex, tisă, Jasione, mușcata-dracului, iederă, liliacee, ghizdei, castan sălbatic, mac, panseluță, pin, păpădie, pătlagină, clopoțel, răculeț, mur/zmeur, rododendron, sumac, măcriș, sparcetă, răchitan, salcie, Scabiosa, cimbrișor, spirea, cimbru, tei, trifoi alb, trifoi roșu, lemn câinesc, Ulex Europaeus, Vitaceae |

Tip de miere

Polenuri dominante

> 45 %

Polenuri însoțitoare

15 %-45 %

Polenuri izolate

< 15 %

Miere polifloră

Miere polifloră

Castan, pomi fructiferi

Albăstrea, castan, Erica, zmeur, pomi fructiferi, mur, sparcetă

Erica

Salcâm, Ailanthus, albăstrea, crușin, împărăteasă, iarbă neagră, țintaură, ciulin, castan, stejar, pălămidă, Cistus, Asteraceae, sânger, coroniște, crucifere, pufuliță, Erica cinerea, Erica arborea, pomi fructiferi, drobiță, Teucrium, graminee, iarba osului, Hippocrepis, ilex, Jasione, mușcata-dracului, iederă, ghizdei, brei, lumânărică, muștar, crușin, mac, pin, păpădie, pătlagină, clopoțel, troscot, răculeț, rododendron, mur, sparcetă, salcie, Scabiosa, Teucrium scorodonia, iarbă grasă, cruciuliță, spirea, soc, cimbru, tei, trifoi alb, trifoi roșu, Ulex Europaeus, măzăriche de primăvară, Vitaceae, iarba șarpelui

Ailanthus

Cistus

Asteraceae

Erica cinerea, Erica arborea,

Teucrium

Hippocrepis,

Jasione

Scabiosa

Teucrium scorodonia,

Ulex Europaeus

Vitaceae

Erica

Erica

Erica arborea

Erica arborea

Erica arborea

Erica arborea

Erica arborea, Cistus

Erica arborea

Salcâm, migdal, castan, stejar, sânger, Coronilla, crucifere, sulițică, pomi fructiferi, drobiță, mușcată, ilex, lavandă stoechas, ghizdei, crușin, rezedă, rozmarin, rozacee, salcie, cimbru, trifoi alb, Ulex Europaeus, călin

Coronilla

Ulex Europaeus

Erica cinerea

Erica cinerea

Castan

Mur

Usturoi, albăstrea, urechea iepurelui, iarbă neagră, stejar, pălămidă, Cistus, crucifere, pufuliță, Erica arborea, Erica cinerea, pomi fructiferi, drobiță, Teucrium, graminee, iarba osului, Jasione, lavandă stoechas, iederă, pătlagină, rezedă, mur, rozacee, sparcetă, Teucrium scorodonia, cimbru, tei, trifoi alb, trifoi roșu, Ulex Europaeus, floarea-soarelui, iarba șarpelui

Cistus

Erica arborea

Erica cinerea

Teucrium

Jasione

Teucrium scorodonia,

Ulex Europaeus

Iarbă neagră (calluna vulgaris)

calluna vulgaris

Castan, iarbă neagră

Iarbă neagră, castan, mur, trifoi alb, spirea

Aster, Arbutus unedo, pelinariță, albăstrea, împărăteasă, urechea iepurelui, iarbă neagră, stejar, țintaură, ciulin, pălămidă, Cistus, Asteraceae, sânger, crucifere, pufuliță, Erica cinerea, zmeur, pomi fructiferi, drobiță, mușcată, graminee, iarba osului, Hippocrepis, ilex, Jasione, iederă, liliacee, ghizdei, mac, pin, păpădie, pătlagină, răculeț, mur, salcie, sparcetă, Scabiosa, Teucrium scorodonia, salce, spirea, cimbru, trifoi alb, trifoi roșu, Ulex Europaeus, iarba șarpelui

Arbutus unedo

Cistus

Asteraceae

Erica cinerea

Hippocrepis,

Jasione

, Scabiosa

Teucrium scorodonia,

Ulex Europaeus

Castan

Castan

Castan

Iarbă neagră, mur

Salcâm, Ailanthus, Anthyllis, Arbutus unedo, albăstrea, crușin, urechea iepurelui, iarbă neagră, țintaură, ciulin, castan, stejar, pălămidă, Cistus, curpen de pădure, Asteraceae, mac, sânger, crucifere, sulițică, sălcioară, Erica cinerea, Erica arborea, Erica vagans, pomi fructiferi, drobiță, Teucrium, graminee, iarba osului, ilex, sporul casei, Jasione, mușcata-dracului, lavandă, lavandă stoechas, margaretă, iederă, liliacee, ghizdei, sulfină, mentă, muștar, mirt, crușin, măslin, mac, pin, pătlagină, rezedă, rododendron, sumac, rozmarin, mur, rozacee, sparcetă, salcie, Scabiosa, Teucrium scorodonia, cimbru, tei, floarea soarelui, trifoi alb, trifoi roșu, lemn câinesc, Ulex Europaeus, Vitaceae, călin, iarba șarpelui

Ailanthus

Anthyllis

Arbutus unedo

Cistus

Asteraceae

Erica cinerea, Erica arborea, Erica vagans

Teucrium

Jasione

Scabiosa

Teucrium scorodonia,

Ulex Europaeus

Vitaceae

Zmeur/mur

Zmeur/mur

Zmeur, mur

Mur, trifoi alb, castan

Salcâm, Ailanthus, anemonă, pelinariță, brânca-ursului, albăstrea, cimișir, iarbă neagră, campanulă, Cariofilacee, șofrănel, țintaură, Chamaerops, ciulin, castan, caprifoi, cicoare, pălămidă, Cistaceae, Cistus, stejar, Asteraceae, sânger, crucifere, Cupressaceae, Cytinus, pufuliță, arțar, Erica arborea, Erica cinerea, căpșun, pomi fructiferi, drobiță, Teucrium, graminee, iarba osului, ilex, tisă, Jasione, mușcata-dracului, iederă, liliacee, ghizdei, castan sălbatic, mac, panseluță, pin, păpădie, pătlagină, clopoțel, răculeț, mur/zmeur, rododendron, sumac, măcriș, sparcetă, răchitan, salcie, Scabiosa, cimbrișor, spirea, cimbru, tei, trifoi alb, trifoi roșu, lemn câinesc, Ulex Europaeus, Vitaceae

Ailanthus

Chamaerops,

Cistaceae, Cistus

Asteraceae

Cupressaceae, Cytinus,

Erica arborea, Erica cinerea,

Teucrium

Jasione

Scabiosa

Ulex Europaeus

Vitaceae

Caracteristici organoleptice

Caracteristici organoleptice

—   miere polifloră: produsă, în general, vara, această miere cuprinde un amestec de castan și de Erica cinerea, prin urmare are note calde și lemnoase și, într-o măsură mai mare sau mai mică, o notă florală. Aroma este lemnoasă, proaspătă, florală, cu o notă de caramel și o tentă finală, mai mult sau mai puțin pronunțată, de gust amărui. Atunci când este produsă primăvara, mierea polifloră poate prezenta o dominanță de zmeur, de Erica arborea sau de flori de câmp de primăvară și chiar de salcâm. În acest caz, mierea dobândește note de caramel, de fructe fierte sau florale, în funcție de floarea dominantă. Gustul amărui este puțin prezent sau total absent. Această miere poate căpăta o tentă deschisă sau poate ajunge până la maro întunecat și chihlimbariu, în funcție de perioada de recoltare;

miere polifloră

Erica cinerea

Erica arborea

—   miere de Erica arborea
  : miros puternic și de tipul caramel brun. Aromă corespunzătoare mirosului, de caramel brun, cu un gust final amărui la degustare foarte persistent;

miere de Erica arborea

—   miere de Erica cinerea
  : miros proaspăt și floral pronunțat de tipul „trandafiri ofiliți”. Aromă puternică corespunzătoare mirosului, florală, apoi de tipul caramel cu o notă proaspătă la degustare, foarte persistentă;

miere de Erica cinerea

—   miere de iarbă neagră: miere de culoare chihlimbarie, închisă până la foarte închisă. Miros lemnos, floral și de fructe proaspete. Aromă corespunzătoare mirosului, de fructe proaspete și florală, persistentă. Gust ușor amărui. Aspectul său gelatinos este caracteristic în forma lichid;

miere de iarbă neagră

—   miere de castan: miros cald și lemnos (de tanin, de lemn cald sau de tipul lemn ud). Aromă corespunzătoare mirosului, cu note lemnoase și un gust final amărui, persistent;

miere de castan

—   miere de zmeur: miere deschisă, cristalizată. Miros foarte pronunțat de fructe (de tipul zmeură fiartă). Aromă foarte pronunțată de fructe, aciditate;

miere de zmeur

—   miere de mur: miere de culoare deschisă până la chihlimbariu deschis, deseori cristalizată. Miros de fructe (de tipul fructe fierte). Aromă de fructe cu o aciditate marcată, persistentă.

miere de mur

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Aria de producție corespunde ariei în cadrul căreia apicultorii plasează stupii pentru producția de „Miel des Cévennes”. Celelalte operațiuni, și anume extragerea și ambalarea, se pot realiza în exteriorul ariei geografice.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Norme specifice privind etichetarea

Etichetarea cuprinde obligatoriu:

| — | denumirea IGP: „Miel des Cévennes”; |
| --- | --- |

—

denumirea IGP: „Miel des Cévennes”;

| — | mențiuni minime de etichetare: identificarea producătorului, numărul lotului, greutatea; |
| --- | --- |

—

mențiuni minime de etichetare: identificarea producătorului, numărul lotului, greutatea;

| — | numele și adresa organismului de certificare, precedate de mențiunea „certificat de...”; |
| --- | --- |

—

numele și adresa organismului de certificare, precedate de mențiunea „certificat de...”;

| — | logoul IGP și/sau mențiunea IGP. |
| --- | --- |

—

logoul IGP și/sau mențiunea IGP.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Perimetrul ariei geografice a „Miel des Cévennes” este definit de următoarele comune:

Departamentul Ardèche
  : Ailhon; Antraigues-sur-Volane; Les Assions; Astet; Banne; Barnas; Borne; Burzet; Chassiers; Genestelle; Gourdon; Joyeuse; Labastide sur Besorgues; Labégude; Lablachère; Largentière; Laurac en Vivarais; Laviolle; Mayres; Mercuer; Montpezat-sous-Bauzon; Montreal; Pereyres; Rosières; Le Roux; Saint-Andéol de Vals; Saint-Etienne-de-Boulogne; Saint-Joseph des Bancs; Saint-Laurent les Bains; Saint-Michel de Boulogne; Saint-Paul le Jeune; Vals les Bains; Les Vans.

Departamentul Ardèche

Departamentul Aveyron
  : St Jean du Bruel; Sauclières.

Departamentul Aveyron

Departamentul Gard
  : Alzon; Arre; Arrigas; Bessèges; Cendras; Colognac; Courry; Cros; Dourbie; Lasalle; Laval Pradel; Mialet; Molières-Cavaillac; Pommiers; Robiac-Rochessadoule; Saint-Florent sur Auzonnet; Saint-Julien de la Nef; Saint-Laurent le Minier; Saint-Paul la Coste; Saint-Roman de Codières; Saint-Sauveur de Camprieu; Saint-Sébastien d’Aigrefeuille; Les Salles-du-Gardon; Sumène; Thoiras; Trèves (parțial), Vabres.

Departamentul Gard

Departamentul Lozère
  : Altier; Bagnols-les-Bains; Bedoues; Le Bleymard; Cubières; Fraissinet de Fourques; Prévenchères; Saint-Julien du Tournel. Parțial, comunele: Florac, Fraissinet de Fourques, Gatuzières, Ispagnac; Lanuejols; Meyrueis; Saint-Etienne-du-Valdonnez; Saint-Laurent-de-Trèves; Vebron.

Departamentul Lozère

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Specificitatea ariei geografice

Factori naturali

Factori naturali

Aria geografică a „Miel des Cévennes” este traversată de un lanț muntos care se învecinează cu Masivul Central la sud-est, constituit din roci originare, în general, din orogeneza herciniană. Aria se caracterizează printr-o geologie foarte diversă, compusă din roci foarte vechi, cu calcar metamorfic, o prezență foarte importantă de șisturi și gnais, dar și gresii și micașisturi.

Aria geografică a „Miel des Cévennes” este un loc de convergență a climei montane și a climei mediteraneene, în principal. Ansamblul geografic cunoaște, de asemenea, influențe oceanice pe versantul mediteraneean, de unde o anumită complexitate climatologică, care favorizează biodiversitatea zonei. De asemenea, clima montană se regăsește pe culmile și platourile înalte și pe versanții care se învecinează cu acestea.

Prezența unui relief foarte pronunțat produce efecte microclimatice, cu contraste termice și pluviometrice care influențează repartizarea florei în zonă, precum și perioadele de înflorire.

Contrastele termice se observă în funcție de altitudine, dar și de expunerea la soare. La altitudine, clima este temperată vara și rece iarna. Pe văi, temperaturile estivale sunt mai ridicate (aproximativ 8 °C diferență față de temperaturile medii anuale constatate la altitudine). De asemenea, există diferențe mari între versanții expuși la sud și cei expuși la nord, ca urmare a aspectului încastrat al văilor.

Caracteristicile geomorfologice și climatice ale ariei geografice favorizează prezența unei vegetații tipice, modelate de practicile agricole:

| — | formațiunile de altitudine joasă în partea de sud și de sud-est a munților Cévennes, precum și pe văi sunt compuse din vegetație pe bază de stejari, Erica arborea și specii din familia Cistus pe versanții uscați și stâncoși. Pe văile silicioase, medii deschise caracterizate de predominanța ierburilor și a altor specii precum ghizdeiul, păpădia, clopoțelul, drobița, trifoiul, speciile de sedum alb și galben și pufuliță, se întâlnesc pășuni naturale sau cultivate; |
| --- | --- |

—

formațiunile de altitudine joasă în partea de sud și de sud-est a munților Cévennes, precum și pe văi sunt compuse din vegetație pe bază de stejari, Erica arborea și specii din familia Cistus pe versanții uscați și stâncoși. Pe văile silicioase, medii deschise caracterizate de predominanța ierburilor și a altor specii precum ghizdeiul, păpădia, clopoțelul, drobița, trifoiul, speciile de sedum alb și galben și pufuliță, se întâlnesc pășuni naturale sau cultivate;

Erica arborea

| — | la altitudine medie (începând de la aproximativ 400 de metri) se întâlnesc pădurile de castani, care se întind pe o mare parte a văilor din regiunea Cévennes. Implantarea importantă a castanului în această arie geografică datează din epoca galo-romană, cu o extindere mai mare în Evul Mediu. La acest nivel de vegetație, dar și mai sus, în spațiile deschise, se pot dezvolta specii în fază de revenire, cum ar fi murul; |
| --- | --- |

—

la altitudine medie (începând de la aproximativ 400 de metri) se întâlnesc pădurile de castani, care se întind pe o mare parte a văilor din regiunea Cévennes. Implantarea importantă a castanului în această arie geografică datează din epoca galo-romană, cu o extindere mai mare în Evul Mediu. La acest nivel de vegetație, dar și mai sus, în spațiile deschise, se pot dezvolta specii în fază de revenire, cum ar fi murul;

| — | odată cu creșterea altitudinii, se observă o vegetație caracterizată prin dominanța lemnoaselor joase și a culturilor de Erica cinerea și de iarbă neagră; |
| --- | --- |

—

odată cu creșterea altitudinii, se observă o vegetație caracterizată prin dominanța lemnoaselor joase și a culturilor de Erica cinerea și de iarbă neagră;

Erica cinerea

| — | la etajul de vegetație denumit „muntos” se găsește pădurea de fag (peste 900 de metri altitudine) pe versanții răcoroși și umezi, întretăiată de reîmpăduririle masive de foioase și rășinoase (brazi, molizi, zadă), care datează din secolul al XIX-lea. La acest nivel muntos se dezvoltă, de asemenea, zmeurul; |
| --- | --- |

—

la etajul de vegetație denumit „muntos” se găsește pădurea de fag (peste 900 de metri altitudine) pe versanții răcoroși și umezi, întretăiată de reîmpăduririle masive de foioase și rășinoase (brazi, molizi, zadă), care datează din secolul al XIX-lea. La acest nivel muntos se dezvoltă, de asemenea, zmeurul;

| — | la etajul cvasi-subalpin, în special la nivelul Mont Aigoual, se observă peluze naturale compuse din vegetație joasă (trifoi, arnică ...). |
| --- | --- |

—

la etajul cvasi-subalpin, în special la nivelul Mont Aigoual, se observă peluze naturale compuse din vegetație joasă (trifoi, arnică ...).

Factori umani

Factori umani

Obținerea de „Miel des Cévennes” este o practică foarte veche în regiune.

Diferite surse, scrise și transmise pe cale orală, atestă producerea de miere pe acest teritoriu în mod tradițional, în stupi scobiți direct în trunchiurile de castani: se vorbește despre „stupi trunchiuri”, denumiți și „bruscs” în dialectul din regiunea Cévennes. Acești stupi-trunchiuri erau confecționați la nivel local, iar utilizarea lor necesita o artă deosebită în special pentru recoltarea și extragerea mierii, dar nu permitea obținerea de randamente mari pe stup. Această tradiție este încă prezentă în amintire, după cum relatează unele extrase din interviuri cu țărani bătrâni din regiunea Cévennes. În prezent, stupii trunchiuri sunt conservați în câteva exploatații ca mărturie a unei activități tradiționale, dar nu mai sunt utilizați la producția apicolă comercializată, cu excepția cazului în care se procedează astfel cu titlul de activitate patrimonială.

bruscs

De-a lungul timpului, apicultorii au știut să dezvolte o pricepere specifică privind producția mierii, mai ales în ceea ce privește alegerea locului de amplasare a stupilor. Un volum care redă mărturiile apicultorilor evocă unele amplasamente mai favorabile decât altele (Revue du Parc national des Cévennes, 1981), cu luarea în considerare a gradului de însorire, a vântului, a înălțimii pantei etc. Toate aceste adaptări sunt proprii apiculturii din regiunea Cévennes, ale cărei constrângeri sunt exacerbate ca urmare a particularităților teritoriului. Într-adevăr, determinarea zonei de cules nu se face la fel de ușor ca în alte teritorii, în care este suficient să se traseze un perimetru de 3 km în jurul stupului. Aici, apicultorul trebuie să țină cont de clima deseori imprevizibilă, de diferențele importante între expunerea diverselor văi, de relieful accidentat cu văi foarte încastrate.

Revue du Parc national des Cévennes,

În ultimele decenii, materialele și metodele vechi au lăsat loc unor stupi moderni, iar apicultura și-a reluat avântul, după o lungă perioadă de declin.

5.2.   Specificitatea produsului

Specificitatea produsului

Specificitatea „Miel des Cévennes” este legată de o particularitate florală caracteristică ariei geografice, care este prezentă în spectrul polenic al tuturor tipurilor de miere produse în aria geografică. Iarba neagră, pufulița, Erica arborea, Erica cinerea, zmeurul, păpădia, murul, trifoiul alb sunt markerii cei mai caracteristici prezenți în „Miel des Cévennes”. Aceștia sunt însoțiți de castan, care este un marker pentru majoritatea tipurilor de miere, ca polen dominant sau însoțitor.

Erica arborea

Erica cinerea

Acest spectru polenic caracteristic nu poate prezenta polenuri provenite de la plante din culturi agricole sau de la lavandă decât sub formă de polenuri izolate (mai puțin de 15 %). Această exigență contribuie la reputația „Miel des Cévennes”, considerată drept o miere tipică, foarte diferită de mierea produsă în regiunea Provence limitrofă.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Specificitatea „Miel des Cévennes” decurge direct din diversitatea florei din regiunea Cévennes. Această diversitate se explică prin concomitența unor parametri climatici și geomorfologici care determină ansambluri floristice tipice marcate de prezența în stare naturală a speciilor de Erica, a pufuliței, a zmeurului, a păpădiei, a murului și a trifoiului alb, precum și a castanului, singura cultură pomicolă foarte prezentă în acest masiv.

Erica

De asemenea, „Miel des Cévennes” este rodul priceperii apicultorilor, care au învățat să cunoască particularitățile acestui teritoriu pentru a produce tipuri de miere caracteristice și foarte diferențiate în funcție de amplasamentele alese și de zonele de cules vizate, profitând de marea varietate de flori din regiunea Cévennes.

„Miel des Cévennes” este menționată în numeroase lucrări.

Lucrarea „Histoire de Montpellier” (G. Cholvy, 1984), o menționează evocând comerțul local: „după această întrerupere, expedițiile în Levant reapar, în special cu mierea din Cévennes și din Corbières, uleiul...”.

Caracterul particular al „Miel des Cévennes” este menționat în Revue du Parc national des Cévennes (1981), care explică că amatorii de acest produs „nu vor consuma miere de lavandă” ca urmare a savorilor și aromelor sale, care sunt cu totul diferite de aceasta.

Revue du Parc national des Cévennes

„Miel des Cévennes” este deseori menționată în lucrările referitoare la produsele regionale sau turistice: Guide du Petit Futé 2012 (p. 36), GéoGuide Languedoc 2012, Guide Michelin Languedoc-Roussillon etc. Această miere este pusă în valoare pe numeroase site-uri ale oficiilor de turism din zonă sau din vecinătatea acesteia (Cévennes-Mont Lozère, Cévennes-Gorges din Tarn en Lozère, Cévennes.org, Cévennes-Méditerranée, Tourisme Gard, Cévennes Tourisme etc.).

Guide du Petit Futé 2012

GéoGuide Languedoc 2012

Guide Michelin Languedoc-Roussillon

De mai mulți ani, „Miel des Cévennes” face obiectul unei categorii de sine stătătoare în concursul regional al mierii organizat în Languedoc-Roussillon de Camera regională de agricultură, ceea ce demonstrează renumele acesteia.

Aceasta este utilizată ca ingredient și este preferată în diverse rețete culinare ale unor patiserii și restaurante, cum ar fi Maison Papillon din Aveyron, care pregătește terine cu „Miel des Cévennes”, casa „Ickowicz” în Bollène, care vinde mini-fursecuri pe bază de miere de acest tip, sau „Confiserie Violette et Berlingot” din Lyon, care propune bomboane de lemn-dulce cu „Miel des Cévennes”.

„Miel des Cévennes” este aleasă de bucătari de renume care o introduc în meniurile lor, cum ar fi Jérôme Nutile – un bucătar distins cu stele Michelin, restaurantul Vatel din Nîmes sau site-ul „Militant du goût” al bucătarilor.

De asemenea, „Miel des Cévennes” sau produsele elaborate pe bază de „Miel des Cévennes” sunt prezente în magazinele de delicatese renumite din Paris, cum ar fi „La maison du miel”, „Bellota-Bellota” sau „La grande épicerie de Paris”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

3

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMieldesCevennesV1.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 2.

3

---

| 19.11.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/11

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2014/C 412/05

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„KRČKI PRŠUT”

NR. CE: HR-PGI-0005-01204-3.3.2014

PGI ( X ) DOP ( )

1.   Denumire

„Krčki pršut”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Croația

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 1.2 Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Krčki pršut” este un produs din carne uscată, obținut din șuncă de porc, fără oase pelviene, sărată uscat cu sare de mare și condimente și uscată la aer, nu prin afumare, apoi uscată și maturată timp de cel puțin un an.

La momentul comercializării, „Krčki pršut” trebuie să prezinte următoarele caracteristici organoleptice:

(a)   aspect exterior: formă sferică și margine bine rotunjită, fără partea distală (picioruș) și fără părți care să atârne, crăpături pe partea medială deschisă sau alte defecte care ar putea compromite aspectul produsului, lungimea țesutului muscular vizibil sub capul femurului fiind limitată la 12 cm. Crăpăturile apărute pe parcursul maturării pot fi acoperite cu un amestec de untură de porc, făină de grâu sau de orez, sare de mare și piper măcinat;

aspect exterior

(b)   gust și aromă: gust dulce sau moderat sărat, ușoară aromă caracteristică de carne de porc uscată și maturată;

gust și aromă

(c)   secțiune transversală: carne de culoare uniformă între roz și roșu, cu bucățele de grăsime albă;

secțiune transversală

(d)   consistență: moale, care facilitează felierea corectă a cărnii, fără margine exterioară tare, rigidă și de culoare închisă;

consistență

(e)   masă: peste 6,5 kg;

masă

(f)   parametri chimici:

parametri chimici

| — | apă: 40 %-60 %; |
| --- | --- |

—

apă: 40 %-60 %;

| — | clorură de sodiu: 4 %-8 %; |
| --- | --- |

—

clorură de sodiu: 4 %-8 %;

| — | activitatea apei (aw): sub 0,93. |
| --- | --- |

—

activitatea apei (aw): sub 0,93.

w

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Șunca „Krčki pršut” poate fi produsă doar din șunci proaspete obținute de la porci care aparțin unor rase, unor rase încrucișate sau unor soiuri de porci de carne comerciale, sau unor combinații între acestea.

Aspectul șuncii: șunca trebuie să fie tăiată dintr-o semicarcasă de porc între ultima vertebră lombară (v. lumbales) și prima vertebră sacrală (v. sacrales). Din șuncă trebuie scoase oasele pelviene, adică ilionul (os ilium), ischionul (os ischii), pubisul (os pubis) și sacrumul (os sacrum), precum și vertebrele codale (v. caudales). Șunca trebuie separată de șold la articulația șoldului (articulatio coxae), acolo unde capul femurului (caput femoris) se articulează în acetabul pe osul pelvian. Doar partea cartilaginoasă a ischionului (tuber ischii) trebuie să rămână în șuncă. Mușchii șuncii trebuie să fie rotunjiți în semicerc, astfel încât marginea proximală a unei șunci fasonate să fie de aproximativ 10-15 cm de la capul femurului (caput femoris). Piciorul, împreună cu rândul proximal de oase tarsiene, trebuie separat de șuncă la articulația tarsiană (articulatio tarsi). Doar vârful jaretului (tuber calcanei), deasupra căruia este legată șunca pentru a fi atârnată la uscat, poate rămâne atașat de tibie și de peroneu. Pe partea medială și pe cea laterală, șunca este acoperită cu șorici și cu grăsime subcutanată. Pe partea medială deschisă nu trebuie să existe părți de mușchi desprinse care să atârne, iar partea distală a șoriciului, cu grăsimea subcutanată, trebuie să fie rotunjită.

v. lumbales

v. sacrales

os ilium

os ischii

os pubis

os sacrum

v. caudales

articulatio coxae

caput femoris

tuber ischii

caput femoris

articulatio tarsi

tuber calcanei

Calitatea cărnii: o șuncă proaspătă nu trebuie să prezinte nicio urmă vizibilă de traumă. Carnea trebuie să fie roz-roșiatică, cu consistență fermă și neexudativă (RFN). La momentul livrării către unitatea de producție, valoarea pH-ului șuncii, măsurată în zona mușchiului semimembranos, ar trebui să fie între 5,5 și 6.

Stratul de grăsime: grosimea stratului de grăsime de pe partea exterioară a unei șunci proaspete fasonate, măsurată vertical mai jos de capul femurului, ar trebui să fie de aproximativ 25 mm. În orice caz, stratul de grăsime, inclusiv pielea, nu trebuie să fie mai subțire de 15 mm.

Cu excepția refrigerării, șuncile nu trebuie să fie supuse niciunui alt proces de conservare. Între sacrificarea porcilor și sărarea șuncilor trebuie să treacă între 24 și 120 de ore.

Greutatea minimă a unei șunci fasonate care urmează a fi folosită pentru producția de „Krčki pršut” este de 12 kg

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției de „Krčki pršut” trebuie să se desfășoare în aria geografică menționată la punctul 4 Procesul de producție cuprinde următoarele etape: sărarea, presarea, uscarea și maturarea.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Produsul „Krčki pršut” poate fi comercializat într-o bucată (șunca întreagă) sau în ambalaje care pot conține șunca întreagă fără os, bucăți de șuncă mai mici sau mai mari sau șuncă feliată. Aceste forme de șuncă trebuie ambalate sub vid sau în atmosferă modificată.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Norme specifice privind etichetarea

La sfârșitul perioadei de maturare, șuncile în cazul cărora s-a demonstrat, prin controalele obligatorii, că prezintă toate caracteristicile fizico-chimice și organoleptice descrise de caietul de sarcini sunt marcate la cald cu logoul comun „Krčki pršut”.

Când produsul este comercializat, fie ca șuncă întreagă, fie ambalat într-un fel sau altul, produsul trebuie desemnat prin logoul comun și prin mențiunea „Krčki pršut”. Logoul comun este ilustrat mai jos.

Image

Mențiunea „Krčki pršut” trebuie să fie clar lizibilă și indelebilă, iar dimensiunea, tipul și culoarea caracterelor trebuie să evidențieze această mențiune mai puternic decât orice altă mențiune, inclusiv decât logoul comun, numărul lotului de producție și orice alte logouri, imagini și indicații ale producătorului.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Producția de „Krčki pršut” este limitată în mod exclusiv la zona insulei Krk. Aceasta este împărțită în șase unități administrative locale: orașul Krk și comunele Baška, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat și Vrbnik. Perimetrul administrativ al unora dintre comune cuprinde, de asemenea, pe lângă teritoriul insulei Krk, mici insule aflate în apropiere (Košljun, Prvić, Plavnik, ...), pe teritoriul cărora nu este permisă producția de „Krčki pršut”.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Specificitatea ariei geografice

Insula Krk are o climă moderat de caldă și umedă, cu veri călduroase și, datorită mării calde, temperatura medie anuală a insulei este cu peste 4 °C mai ridicată decât ar trebui să fie având în vedere dimensiunea insulei. Cel mai important factor climatic care influențează uscarea cărnii este vântul. În medie, vântul cel mai puternic și mai frecvent întâlnit pe insulă este bora, care bate cel mai adesea dinspre est–nord-est și dinspre nord-est. Este un vânt uscat și rece care bate cel mai adesea și cu cea mai mare forță iarna și mai puțin puternic și mai rar vara. Deși rozele vânturilor sezoniere și anuale nu sunt identice peste tot pe insulă, în perioada de iarnă vânturile reci și uscate dinspre cvadrantul nordic predomină aproape peste tot, suflând, în medie, între 44 % și 70 % din timp.

Condițiile naturale favorabile pentru uscare pe care le oferă insula Krk au fost exploatate dintotdeauna de locuitorii insulei, care, de-a lungul generațiilor, au ajustat și au perfecționat procesul de producție a șuncii. Există multe mărturii scrise referitoare la practicile străvechi de pe insulă legate de creșterea porcilor și de uscarea cărnii.

Descriind viața pe insulă, în 1874, Cubich scria despre tradiția sărării cărnii de porc, afirmând că locuitorii insulei „consumă carne de porc proaspătă, sărată sau afumată” și „... adaugă la macaroane zeamă conținând bucățele de șuncă (pršut)” (Giambattista Cubich, Notizie naturali e storiche sull’Isola di Veglia, Trieste, 1874, p. 101 și p. 143).

pršut

Notizie naturali e storiche sull’Isola di Veglia

Într-o povestire despre viața și obiceiurile oamenilor din Vrbnik (pe insula Krk), în 1901, Žic descrie modul în care sunt sacrificați porcii și este sărată șunca [I. Žic, „Vrbnik (na otoku Krku), Narodni život i običaji, Hrana i posuđe”, în Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena, Zagreb, 1901, volumul VI, partea 1, p. 3-6).

Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena

Într-un compendiu despre Krk (Krčki zbornik vol. 16, 1986, Krk, p. 426), se afirmă că, pe insula Krk, carnea de porc se sărează, mai ales bacon și șunca.

Krčki zbornik

Într-unul dintre caietele cu rețete ale mănăstirii franciscane de pe insulița Košljun, a fost găsită o veche rețetă pentru prelucrarea șuncilor de porc.

Clima blândă a insulei Krk și dezvoltarea puternică a turismului, care au influențat în mod direct producția de șuncă, au contribuit la sporirea și răspândirea reputației produsului. Odată cu dezvoltarea turismului, numărul fermelor care cresc porci a scăzut și au început să se cumpere de pe continent materiile prime pentru producția de șuncă.

5.2.   Specificitatea produsului

Specificitatea produsului

Specificitatea șuncii „Krčki pršut” se datorează atât faimei de lungă durată a produsului, cât și priceperii și iscusinței producătorilor, care aplică metode de producție tradiționale.

Pe insula Krk, creșterea porcilor și sărarea cărnii de porc în scopuri de conservare se practică încă din epoca medievală. Tehnicile de sărare și maturare s-au transmis din generație în generație în așa fel încât, chiar până la jumătatea secolului al XX-lea, toate familiile înstărite își creșteau propriii porci și sărau carnea. Deși originile producției de „Krčki pršut” se pierd în vremuri îndepărtate, faima acestui produs a crescut mult doar la jumătatea secolului al XX-lea, odată cu dezvoltarea turismului. „Krčki pršut” era unul dintre puținele produse locale care putea răspunde cerințelor pieței turistice din punct de vedere atât calitativ, cât și cantitativ. Turiștii au recunoscut calitatea și caracteristicile speciale ale șuncii „Krčki pršut” și legătura acestui produs cu zona locală („Inozemni novinari o otoku Krku”, Krčki zbornik 15, 1986, Krk, p. 199; Jela otoka Krka, Krk, 1989, p. 22 și 87), iar cererea pentru acest produs crește de la an la an. La jumătatea anilor 1990, restaurantele au început să înlocuiască în meniurile lor expresia „domaći pršut” (șuncă locală) cu expresia „Krčki pršut” (șuncă din Krk) (borderou de livrare de la piața măcelarilor Žužić, meniuri de la Konoba Porat, Hotel Pinia, Restoran Bimal, Restoran Rivica).

Krčki zbornik

Jela otoka Krka

Îndelungata tradiție a producției de „Krčki pršut” a generat anumite specificități atât ale procesului de producție, cât și ale produsului finit, care diferă de șunca produsă în regiunile învecinate (de exemplu, Istria și Dalmația).

Șunca „Krčki pršut” este învelită în șorici și grăsime subcutanată, iar țesutul muscular vizibil nu este acoperit cu untură decât în zonele cu crăpături. În etapa sărării, pe lângă sare, se folosesc condimente (piper, rozmarin și dafin), iar în etapa uscării nu este permisă afumarea șuncii. Acest proces de producție caracteristic determină apariția unor proprietăți speciale ale mușchiului și ale grăsimii după o perioadă de maturare îndelungată, de cel puțin 12 luni (de la începutul sărării și până la obținerea produsului finit).

Țesutul muscular al produsului finit are consistență moale, ceea ce facilitează felierea corespunzătoare. Feliile au culoare roșie-rozie, conțin bucățele de grăsime și nu au o margine exterioară tare, rigidă și de culoare închisă.

Șunca produsă în mod adecvat are o ușoară aromă caracteristică de carne de porc uscată și maturată lent, de-a lungul unei perioade îndelungate, această aromă putând fi savurată pe deplin, deoarece nu este mascată de gustul de fum.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Condițiile climatice ale insulei Krk și, în special, frecvența și durata vânturilor reci și uscate din timpul iernii sunt foarte favorabile uscării cărnii și deci obținerii șuncii, deoarece prima etapă a procesului de fabricație (sărarea) începe, potrivit tradiției, în timpul sezonului rece al anului (noiembrie-martie). Atunci aerul este în mod natural atât de rece și uscat, încât previne stricarea cărnii, permițând uscarea adecvată a acesteia fără să fie necesară afumarea și, mai târziu, permițând maturarea treptată a cărnii. Apropierea de mare și accesibilitatea sării îndeplinesc, de asemenea, una dintre condițiile prealabile necesare pentru dezvoltarea fabricării unui produs obținut din carne uscată. Locuitorii insulei Krk valorifică din plin aceste avantaje naturale deja de mult timp, iar priceperea în ceea ce privește uscarea cărnii de porc a devenit parte a patrimoniului cultural și tradițional transmis din generație în generație. Competențele au fost perfecționate și modificate de-a lungul timpului, până când pe insula Krk – probabil din cauza comunicațiilor și a legăturilor precare cu partea continentală a Croației – s-a dezvoltat un proces de producție diferit, în privința câtorva etape, față de cel din zonele continentale adiacente.

Deși „Krčki pršut” și-a dobândit faima încet, de-a lungul unei perioade îndelungate începute într-un trecut îndepărtat, dezvoltarea turismului pe insula Krk în ultimii cincizeci de ani a contribuit, de asemenea, la evidențierea puternică a acestui produs. „Krčki pršut” a fost unul dintre puținele produse domestice care au început să fie oferite imediat turiștilor și care au răspuns cerințelor acestora din punct de vedere atât calitativ, cât și cantitativ.

Faptul că a fost oferit mereu ca standard în restaurante și numărul tot mai mare de turiști au contribuit la sporirea nu doar a reputației șuncii „Krčki pršut”, ci și la creșterea cererii pentru acest produs, facilitând dezvoltarea producției comerciale de șuncă.

De-a lungul timpului, „Krčki pršut” a devenit una dintre comorile gastronomiei locale, fiind acum un aliment indispensabil în meniurile restaurantelor din Krk care oferă delicatese locale.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

3

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/Krčki%20pršut/Izmjenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 2.

3

---