# Úradný vestník L 237/2008

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 237 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 514. septembra 2008 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 237

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 514. septembra 2008

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 865/2008 z 27. augusta 2008, ktorým sa predlžuje pozastavenie konečného antidumpingového cla na dovoz silikomangánu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Kazachstane uloženého nariadením (ES) č. 1420/2007 | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 866/2008 z 3. septembra 2008, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 3 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 867/2008 z 3. septembra 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o organizácie prevádzkovateľov v sektore olív, ich pracovné programy a ich financovanie | 5 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 868/2008 z 3. septembra 2008 o výkaze poľnohospodárskeho podniku, ktorý sa má použiť na účely zisťovania príjmov poľnohospodárskych podnikov a rozboru ich hospodárskej činnosti | 18 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (ES) č. 865/2008 z 27. augusta 2008, ktorým sa predlžuje pozastavenie konečného antidumpingového cla na dovoz silikomangánu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Kazachstane uloženého nariadením (ES) č. 1420/2007

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 866/2008 z 3. septembra 2008, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

3

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 867/2008 z 3. septembra 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o organizácie prevádzkovateľov v sektore olív, ich pracovné programy a ich financovanie

5

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 868/2008 z 3. septembra 2008 o výkaze poľnohospodárskeho podniku, ktorý sa má použiť na účely zisťovania príjmov poľnohospodárskych podnikov a rozboru ich hospodárskej činnosti

18

| | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2008/711/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 11. marca 2008 o štátnej pomoci C 15/07 (ex NN 20/07) uplatňovanej Talianskom, týkajúcej sa daňových stimulov v prospech niektorých úverových inštitúcií v reorganizácii
  [oznámené pod číslom K(2008) 869]

   (
  1
  ) | 70 |

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

2008/711/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 11. marca 2008 o štátnej pomoci C 15/07 (ex NN 20/07) uplatňovanej Talianskom, týkajúcej sa daňových stimulov v prospech niektorých úverových inštitúcií v reorganizácii
  [oznámené pod číslom K(2008) 869]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2008) 869]

1

70

| | | III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ |
| | | 2008/712/SZBP |
| | * | Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru BiH/13/2008 z 29. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru BiH/1/2004 o prijatí príspevkov tretích štátov na vojenskú operáciu Európskej únie v Bosne a Hercegovine a rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru BiH/3/2004 o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Bosne a Hercegovine | 90 |

III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ

2008/712/SZBP

*

Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru BiH/13/2008 z 29. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru BiH/1/2004 o prijatí príspevkov tretích štátov na vojenskú operáciu Európskej únie v Bosne a Hercegovine a rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru BiH/3/2004 o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Bosne a Hercegovine

90

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |

*

Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Poznámka pre čitateľa

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 4.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 237/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 865/2008

z 27. augusta 2008,

ktorým sa predlžuje pozastavenie konečného antidumpingového cla na dovoz silikomangánu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Kazachstane uloženého nariadením (ES) č. 1420/2007

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 14 ods. 4,

so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

| (1) | Rada uložila nariadením (ES) č. 1420/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz silikomangánu (vrátane ferosilikomangánu) (ďalej len „SiMn“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a Kazachstane, ktorý je zaradený pod kódy KN 7202 30 00 a ex 8111 00 11 (kód TARIC 8111001110) (ďalej len „príslušný výrobok“). Sadzba antidumpingového cla je v prípade dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR 8,2 % a v prípade dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Kazachstane 6,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Rada uložila nariadením (ES) č. 1420/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz silikomangánu (vrátane ferosilikomangánu) (ďalej len „SiMn“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a Kazachstane, ktorý je zaradený pod kódy KN 7202 30 00 a ex 8111 00 11 (kód TARIC 8111001110) (ďalej len „príslušný výrobok“). Sadzba antidumpingového cla je v prípade dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR 8,2 % a v prípade dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Kazachstane 6,5 %.

| (2) | Komisia svojím rozhodnutím 2007/789/ES (3) (ďalej len „rozhodnutie“) pozastavila konečné antidumpingové clo na obdobie deviatich mesiacov s účinnosťou od 6. decembra 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komisia svojím rozhodnutím 2007/789/ES (3) (ďalej len „rozhodnutie“) pozastavila konečné antidumpingové clo na obdobie deviatich mesiacov s účinnosťou od 6. decembra 2007.

B.   DÔVODY NA PREDĹŽENIE POZASTAVENIA

| (3) | V článku 14 ods. 4 základného nariadenia sa ustanovuje, že v záujme Spoločenstva môžu byť antidumpingové opatrenia pozastavené v prípade, že trhové podmienky sa dočasne zmenili do tej miery, že nie je pravdepodobné, že v dôsledku takéhoto pozastavenia by opätovne došlo k ujme, pod podmienkou, že výrobné odvetvie Spoločenstva malo možnosť vyjadriť pripomienky a že tieto pripomienky sa zohľadnili. V článku 14 ods. 4 sa takisto uvádza, že pozastavenie možno predĺžiť o ďalšie obdobie maximálne jedného roka, ak o tom rozhodne Rada na návrh Komisie. V článku 14 ods. 4 sa ďalej uvádza, že príslušné opatrenia sa môžu kedykoľvek obnoviť, ak zanikne dôvod pre pozastavenie ich platnosti. |
| --- | --- |

(3)

V článku 14 ods. 4 základného nariadenia sa ustanovuje, že v záujme Spoločenstva môžu byť antidumpingové opatrenia pozastavené v prípade, že trhové podmienky sa dočasne zmenili do tej miery, že nie je pravdepodobné, že v dôsledku takéhoto pozastavenia by opätovne došlo k ujme, pod podmienkou, že výrobné odvetvie Spoločenstva malo možnosť vyjadriť pripomienky a že tieto pripomienky sa zohľadnili. V článku 14 ods. 4 sa takisto uvádza, že pozastavenie možno predĺžiť o ďalšie obdobie maximálne jedného roka, ak o tom rozhodne Rada na návrh Komisie. V článku 14 ods. 4 sa ďalej uvádza, že príslušné opatrenia sa môžu kedykoľvek obnoviť, ak zanikne dôvod pre pozastavenie ich platnosti.

| (4) | Po pozastavení konečného antidumpingového cla Komisia v súlade s odôvodnením 13 rozhodnutia pokračovala v monitorovaní vývoja na trhu, najmä pokiaľ išlo o tok dovozu a ceny SiMn. Okrem takejto analýzy dovozu bol spolupracujúcim výrobcom v Spoločenstve zaslaný aj dotazník, v ktorom mali vyplniť mesačné údaje týkajúce sa výroby, objemu predaja a hodnoty predaja na trhu Spoločenstva, ako aj ziskovosti za posledný štvrťrok 2007 a prvý štvrťrok 2008. |
| --- | --- |

(4)

Po pozastavení konečného antidumpingového cla Komisia v súlade s odôvodnením 13 rozhodnutia pokračovala v monitorovaní vývoja na trhu, najmä pokiaľ išlo o tok dovozu a ceny SiMn. Okrem takejto analýzy dovozu bol spolupracujúcim výrobcom v Spoločenstve zaslaný aj dotazník, v ktorom mali vyplniť mesačné údaje týkajúce sa výroby, objemu predaja a hodnoty predaja na trhu Spoločenstva, ako aj ziskovosti za posledný štvrťrok 2007 a prvý štvrťrok 2008.

| (5) | Na základe zozbieraných informácií sa stanovilo, že trhové ceny SiMn na trhu Spoločenstva boli naďalej relatívne vysoké a podstatne vyššie ako počas pôvodného obdobia prešetrovania (od 1. júla 2005 do 30. júna 2006). Neustály nárast bol zaznamenaný od tretieho štvrťroku 2006 z priemerne 622 EUR/t na priemerne 1 051 EUR/t v treťom štvrťroku 2007 a na priemerne 1 189 EUR/t v prvom štvrťroku 2008. Tento trend sa takisto zaznamenal pri dovoze SiMn do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(5)

Na základe zozbieraných informácií sa stanovilo, že trhové ceny SiMn na trhu Spoločenstva boli naďalej relatívne vysoké a podstatne vyššie ako počas pôvodného obdobia prešetrovania (od 1. júla 2005 do 30. júna 2006). Neustály nárast bol zaznamenaný od tretieho štvrťroku 2006 z priemerne 622 EUR/t na priemerne 1 051 EUR/t v treťom štvrťroku 2007 a na priemerne 1 189 EUR/t v prvom štvrťroku 2008. Tento trend sa takisto zaznamenal pri dovoze SiMn do Spoločenstva.

| (6) | Pokiaľ ide o dovoz, medzi obdobím prešetrovania na účely rozhodnutia, ktorým sa pozastavujú opatrenia (od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007) (ďalej len „OP na účely rozhodnutia“), a obdobím od 1. marca 2007 do 29. februára 2008 (ďalej len „obdobie monitorovania“) sa podiel dovozu SiMn s pôvodom v ČĽR a Kazachstane na trhu zvýšil iba nepatrne o 0,2 percentuálneho bodu na 10 % celkovej spotreby v Spoločenstve a počas pôvodného obdobia prešetrovania zotrvával pod príslušnou úrovňou podielu na trhu (10,4 %). Spotreba v ES bola naďalej stabilná a v porovnaní s pôvodným obdobím prešetrovania bola o približne 20 % vyššia. |
| --- | --- |

(6)

Pokiaľ ide o dovoz, medzi obdobím prešetrovania na účely rozhodnutia, ktorým sa pozastavujú opatrenia (od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007) (ďalej len „OP na účely rozhodnutia“), a obdobím od 1. marca 2007 do 29. februára 2008 (ďalej len „obdobie monitorovania“) sa podiel dovozu SiMn s pôvodom v ČĽR a Kazachstane na trhu zvýšil iba nepatrne o 0,2 percentuálneho bodu na 10 % celkovej spotreby v Spoločenstve a počas pôvodného obdobia prešetrovania zotrvával pod príslušnou úrovňou podielu na trhu (10,4 %). Spotreba v ES bola naďalej stabilná a v porovnaní s pôvodným obdobím prešetrovania bola o približne 20 % vyššia.

| (7) | Pokiaľ ide o výrobné odvetvie Spoločenstva, od pôvodného obdobia prešetrovania (od 1. júla 2005 do 30. júna 2006) sa situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva zlepšila. Ako sa uvádza v odôvodnení 8 rozhodnutia, medzi pôvodným obdobím prešetrovania a obdobím od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007 sa objem predaja zvýšil o 15 % a objem výroby sa zvýšil o 19 % a ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva dosiahla v treťom štvrťroku 2007 42 %. Na základe nových zozbieraných informácií sa zistilo, že medzi OP na účely rozhodnutia a obdobím monitorovania sa predaj výrobného odvetvia Spoločenstva dokonca zvýšil o ďalších 9 % a jeho podiel na trhu sa zvýšil o 25,4 %. V dôsledku nepretržitej vysokej úrovne cien SiMn na trhu EÚ bola ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva nadpriemerná, aj napriek tomu, že v prvom štvrťroku 2008 mierne klesla na 36 %, a stále výrazne presahovala primeranú úroveň ziskovosti 5 % stanovenú v pôvodnom prešetrovaní. |
| --- | --- |

(7)

Pokiaľ ide o výrobné odvetvie Spoločenstva, od pôvodného obdobia prešetrovania (od 1. júla 2005 do 30. júna 2006) sa situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva zlepšila. Ako sa uvádza v odôvodnení 8 rozhodnutia, medzi pôvodným obdobím prešetrovania a obdobím od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007 sa objem predaja zvýšil o 15 % a objem výroby sa zvýšil o 19 % a ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva dosiahla v treťom štvrťroku 2007 42 %. Na základe nových zozbieraných informácií sa zistilo, že medzi OP na účely rozhodnutia a obdobím monitorovania sa predaj výrobného odvetvia Spoločenstva dokonca zvýšil o ďalších 9 % a jeho podiel na trhu sa zvýšil o 25,4 %. V dôsledku nepretržitej vysokej úrovne cien SiMn na trhu EÚ bola ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva nadpriemerná, aj napriek tomu, že v prvom štvrťroku 2008 mierne klesla na 36 %, a stále výrazne presahovala primeranú úroveň ziskovosti 5 % stanovenú v pôvodnom prešetrovaní.

| (8) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 157 až 163 nariadenia (ES) č. 1420/2007 a v odôvodnení 9 rozhodnutia, očakávalo sa, že uloženie príslušných opatrení bude mať určitý negatívny, aj keď obmedzený vplyv na používateľov v podobe zvýšenia nákladov vyplývajúceho z možnej potreby hľadať nové alebo alternatívne zdroje zásobovania. Vzhľadom na prechodnú zmenu trhových podmienok a skutočnosť, že výrobnému odvetviu Spoločenstva v súčasnosti v jej dôsledku nevzniká ujma, akýkoľvek negatívny vplyv na používateľov by sa mohol odstrániť predĺžením pozastavenia opatrení. Z toho vyplýva, že predĺženie pozastavenia je vo všeobecnom záujme Spoločenstva. |
| --- | --- |

(8)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 157 až 163 nariadenia (ES) č. 1420/2007 a v odôvodnení 9 rozhodnutia, očakávalo sa, že uloženie príslušných opatrení bude mať určitý negatívny, aj keď obmedzený vplyv na používateľov v podobe zvýšenia nákladov vyplývajúceho z možnej potreby hľadať nové alebo alternatívne zdroje zásobovania. Vzhľadom na prechodnú zmenu trhových podmienok a skutočnosť, že výrobnému odvetviu Spoločenstva v súčasnosti v jej dôsledku nevzniká ujma, akýkoľvek negatívny vplyv na používateľov by sa mohol odstrániť predĺžením pozastavenia opatrení. Z toho vyplýva, že predĺženie pozastavenia je vo všeobecnom záujme Spoločenstva.

C.   KONZULTÁCIA S VÝROBNÝM ODVETVÍM SPOLOČENSTVA

| (9) | Podľa článku 14 ods. 4 základného nariadenia Komisia oznámila výrobnému odvetviu Spoločenstva svoj zámer predĺžiť pozastavenie príslušných antidumpingových opatrení. Výrobné odvetvie Spoločenstva dostalo príležitosť vyjadriť sa a proti pozastaveniu antidumpingových opatrení nevznieslo žiadne námietky. |
| --- | --- |

(9)

Podľa článku 14 ods. 4 základného nariadenia Komisia oznámila výrobnému odvetviu Spoločenstva svoj zámer predĺžiť pozastavenie príslušných antidumpingových opatrení. Výrobné odvetvie Spoločenstva dostalo príležitosť vyjadriť sa a proti pozastaveniu antidumpingových opatrení nevznieslo žiadne námietky.

D.   ZÁVER

| (10) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno konštatovať, že situácia na trhu je v podstate rovnaká v porovnaní so situáciou, ktorá prevládala na trhu po pozastavení opatrení. Vzhľadom na prechodnú zmenu trhových podmienok, a najmä vzhľadom na vysokú úroveň cien SiMn na trhu Spoločenstva, ktorá je podstatne vyššia ako úroveň spôsobujúca cenovú ujmu, ktorá sa zistila v pôvodnom prešetrovaní, sa považuje za nepravdepodobné, že by v dôsledku pozastavenia opatrení opätovne došlo k ujme spôsobenej dovozom príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR a Kazachstane. |
| --- | --- |

(10)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno konštatovať, že situácia na trhu je v podstate rovnaká v porovnaní so situáciou, ktorá prevládala na trhu po pozastavení opatrení. Vzhľadom na prechodnú zmenu trhových podmienok, a najmä vzhľadom na vysokú úroveň cien SiMn na trhu Spoločenstva, ktorá je podstatne vyššia ako úroveň spôsobujúca cenovú ujmu, ktorá sa zistila v pôvodnom prešetrovaní, sa považuje za nepravdepodobné, že by v dôsledku pozastavenia opatrení opätovne došlo k ujme spôsobenej dovozom príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR a Kazachstane.

| (11) | Na základe uvedených zistení sa preto navrhuje, aby pozastavenie antidumpingových opatrení na dovoz silikomangánu (vrátane ferosilikomangánu) bolo predĺžené o ďalšie obdobie jedného roka podľa článku 14 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(11)

Na základe uvedených zistení sa preto navrhuje, aby pozastavenie antidumpingových opatrení na dovoz silikomangánu (vrátane ferosilikomangánu) bolo predĺžené o ďalšie obdobie jedného roka podľa článku 14 ods. 4 základného nariadenia.

| (12) | Komisia bude naďalej monitorovať vývoj dovozu a cien príslušného výrobku. Ak by kedykoľvek vznikla situácia, v ktorej by dovoz zvýšeného objemu príslušného výrobku z ČĽR a Kazachstanu za dumpingové ceny pokračoval a následne spôsoboval ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, Komisia s ohľadom na hmotnoprávne pravidlá na posúdenie ujmy podnikne potrebné kroky na obnovenie antidumpingového cla. V prípade potreby sa môže podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia začať predbežné preskúmanie, |
| --- | --- |

(12)

Komisia bude naďalej monitorovať vývoj dovozu a cien príslušného výrobku. Ak by kedykoľvek vznikla situácia, v ktorej by dovoz zvýšeného objemu príslušného výrobku z ČĽR a Kazachstanu za dumpingové ceny pokračoval a následne spôsoboval ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, Komisia s ohľadom na hmotnoprávne pravidlá na posúdenie ujmy podnikne potrebné kroky na obnovenie antidumpingového cla. V prípade potreby sa môže podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia začať predbežné preskúmanie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Pozastavenie konečného antidumpingového cla, ktoré Komisia uložila rozhodnutím 2007/789/ES, sa týmto predlžuje do 6. septembra 2009.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 27. augusta 2008

Za Radu

predseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 317, 5.12.2007, s. 5.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 317, 5.12.2007, s. 79.

3

---

| 4.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 237/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 237/3

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 866/2008

z 3. septembra 2008,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

V súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní sa nariadením (ES) č. 1580/2007 ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 4. septembra 2008.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. septembra 2008

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 22,4 |
| ZZ | 22,4 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| TR | 152,4 |
| ZZ | 154,6 |
| 0709 90 70 | TR | 94,9 |
| ZZ | 94,9 |
| 0805 50 10 | AR | 69,9 |
| CL | 65,6 |
| UY | 72,2 |
| ZA | 75,3 |
| ZZ | 70,8 |
| 0806 10 10 | IL | 235,7 |
| TR | 116,4 |
| US | 188,9 |
| XS | 61,0 |
| ZZ | 150,5 |
| 0808 10 80 | BR | 89,0 |
| CL | 101,3 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 108,2 |
| US | 91,5 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CN | 58,4 |
| TR | 142,2 |
| ZA | 82,5 |
| ZZ | 101,7 |
| 0809 30 | TR | 138,6 |
| US | 166,6 |
| XS | 61,2 |
| ZZ | 122,1 |
| 0809 40 05 | IL | 138,1 |
| MK | 53,9 |
| TR | 58,0 |
| XS | 53,4 |
| ZZ | 75,9 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MK

22,4

ZZ

22,4

0707 00 05

JO

156,8

TR

152,4

ZZ

154,6

0709 90 70

TR

94,9

ZZ

94,9

0805 50 10

AR

69,9

CL

65,6

UY

72,2

ZA

75,3

ZZ

70,8

0806 10 10

IL

235,7

TR

116,4

US

188,9

XS

61,0

ZZ

150,5

0808 10 80

BR

89,0

CL

101,3

CN

80,8

NZ

108,2

US

91,5

ZA

78,2

ZZ

91,5

0808 20 50

AR

123,5

CN

58,4

TR

142,2

ZA

82,5

ZZ

101,7

0809 30

TR

138,6

US

166,6

XS

61,2

ZZ

122,1

0809 40 05

IL

138,1

MK

53,9

TR

58,0

XS

53,4

ZZ

75,9

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 4.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 237/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 237/5

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 867/2008

z 3. septembra 2008,

ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o organizácie prevádzkovateľov v sektore olív, ich pracovné programy a ich financovanie

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 103 ods. 2 tretí pododsek v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | Podľa článku 201 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa nariadenie Rady (ES) č. 865/2004 z 29. apríla 2004 o spoločnej organizácii trhu s olivovým olejom a stolovými olivami, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 827/68 (2), zrušuje od 1. júla 2008. Vzhľadom na početné odkazy na konkrétne ustanovenia nariadenia (ES) č. 865/2004 v nariadení Komisie (ES) č. 2080/2005 (3) ustanovujúcom podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia (ES) č. 865/2004 a v záujme jasnosti a prehľadnosti by sa nariadenie (ES) č. 2080/2005 malo zrušiť a nahradiť novým nariadením vymedzujúcim nový právny základ a obsahujúcim odkaz na správne základné ustanovenia. Nové nariadenie by malo zahŕňať aj určité zmeny, ktoré sa javia ako nevyhnutné po skúsenostiach získaných počas dvoch rokov vykonávania pracovných programov. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 201 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa nariadenie Rady (ES) č. 865/2004 z 29. apríla 2004 o spoločnej organizácii trhu s olivovým olejom a stolovými olivami, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 827/68 (2), zrušuje od 1. júla 2008. Vzhľadom na početné odkazy na konkrétne ustanovenia nariadenia (ES) č. 865/2004 v nariadení Komisie (ES) č. 2080/2005 (3) ustanovujúcom podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia (ES) č. 865/2004 a v záujme jasnosti a prehľadnosti by sa nariadenie (ES) č. 2080/2005 malo zrušiť a nahradiť novým nariadením vymedzujúcim nový právny základ a obsahujúcim odkaz na správne základné ustanovenia. Nové nariadenie by malo zahŕňať aj určité zmeny, ktoré sa javia ako nevyhnutné po skúsenostiach získaných počas dvoch rokov vykonávania pracovných programov.

| (2) | S cieľom zabezpečiť účinnosť schválených organizácií prevádzkovateľov by sa malo schválenie týkať rôznych kategórií prevádzkovateľov, ktorí majú významný vplyv v sektore olivového oleja alebo v sektore stolových olív, pričom je potrebné zaručiť, aby dané organizácie splnili určité minimálne podmienky, ktoré sú postačujúce na dosiahnutie významného hospodárskeho výsledku. |
| --- | --- |

(2)

S cieľom zabezpečiť účinnosť schválených organizácií prevádzkovateľov by sa malo schválenie týkať rôznych kategórií prevádzkovateľov, ktorí majú významný vplyv v sektore olivového oleja alebo v sektore stolových olív, pričom je potrebné zaručiť, aby dané organizácie splnili určité minimálne podmienky, ktoré sú postačujúce na dosiahnutie významného hospodárskeho výsledku.

| (3) | S cieľom umožniť producentským členským štátom zavedenie administratívnej správy systému schválených organizácií prevádzkovateľov v sektore olív by sa mali stanoviť postupy a lehoty na schválenie týchto organizácií, kritériá uplatňované pri výbere ich pracovných programov, ako aj spôsoby platby a rozdelenia finančných prostriedkov zo Spoločenstva. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom umožniť producentským členským štátom zavedenie administratívnej správy systému schválených organizácií prevádzkovateľov v sektore olív by sa mali stanoviť postupy a lehoty na schválenie týchto organizácií, kritériá uplatňované pri výbere ich pracovných programov, ako aj spôsoby platby a rozdelenia finančných prostriedkov zo Spoločenstva.

| (4) | Podľa článku 110i ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 (4), ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, môžu členské štáty zadržať až 10 % zložky pripadajúcej na olivový olej v rámci vnútroštátneho stropu stanoveného v článku 41 uvedeného nariadenia s cieľom zabezpečiť financovanie Spoločenstvom pre pracovné programy vypracované schválenými organizáciami prevádzkovateľov v jednej oblasti alebo vo viacerých oblastiach opatrení uvedených v článku 103 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 110i ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 (4), ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, môžu členské štáty zadržať až 10 % zložky pripadajúcej na olivový olej v rámci vnútroštátneho stropu stanoveného v článku 41 uvedeného nariadenia s cieľom zabezpečiť financovanie Spoločenstvom pre pracovné programy vypracované schválenými organizáciami prevádzkovateľov v jednej oblasti alebo vo viacerých oblastiach opatrení uvedených v článku 103 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007.

| (5) | V súlade so spoločnými pravidlami financovania schém priamej pomoci a s cieľom umožniť využitie súm, ktoré sú k dispozícii pre jednotlivé členské štáty, by ročné výdavky určené na vykonávanie pracovných programov nemali presiahnuť ročné sumy zadržané členskými štátmi v súlade s článkom 110i ods. 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003. |
| --- | --- |

(5)

V súlade so spoločnými pravidlami financovania schém priamej pomoci a s cieľom umožniť využitie súm, ktoré sú k dispozícii pre jednotlivé členské štáty, by ročné výdavky určené na vykonávanie pracovných programov nemali presiahnuť ročné sumy zadržané členskými štátmi v súlade s článkom 110i ods. 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003.

| (6) | V záujme zabezpečenia celkového súladu medzi činnosťami schválených organizácií prevádzkovateľov by sa mali ustanoviť druhy opatrení, ktoré sú oprávnené na financovanie Spoločenstvom, ako aj tie, ktoré nie sú oprávnené na financovanie Spoločenstvom. Rovnako by sa mali stanoviť spôsoby predkladania programov a kritériá výberu týchto programov. Vzhľadom na lepšiu účinnosť moderných technológií by bolo vhodné, aby sa za oprávnené na financovanie Spoločenstvom považovali zlepšenia súvisiace so skladovaním alebo spracovaním, ktoré môžu viesť aj k nepriamemu zvýšeniu kapacity. Príslušné členské štáty by však mali mať možnosť stanoviť dodatočné podmienky oprávnenosti, aby boli opatrenia lepšie prispôsobené konkrétnej situácii sektora olív v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

(6)

V záujme zabezpečenia celkového súladu medzi činnosťami schválených organizácií prevádzkovateľov by sa mali ustanoviť druhy opatrení, ktoré sú oprávnené na financovanie Spoločenstvom, ako aj tie, ktoré nie sú oprávnené na financovanie Spoločenstvom. Rovnako by sa mali stanoviť spôsoby predkladania programov a kritériá výberu týchto programov. Vzhľadom na lepšiu účinnosť moderných technológií by bolo vhodné, aby sa za oprávnené na financovanie Spoločenstvom považovali zlepšenia súvisiace so skladovaním alebo spracovaním, ktoré môžu viesť aj k nepriamemu zvýšeniu kapacity. Príslušné členské štáty by však mali mať možnosť stanoviť dodatočné podmienky oprávnenosti, aby boli opatrenia lepšie prispôsobené konkrétnej situácii sektora olív v jednotlivých členských štátoch.

| (7) | Vzhľadom na získané skúsenosti by sa mali stanoviť horné hranice financovania Spoločenstvom minimálne pre oblasť zlepšenia vplyvu pestovania olív na životné prostredie a pre oblasť vysledovateľnosti pôvodu, osvedčovania a ochrany kvality olivového oleja a stolových olív pod dohľadom vnútroštátnych správnych orgánov, najmä prostredníctvom kvalitatívnej kontroly olivových olejov predávaných konečnému spotrebiteľovi, aby sa tak zabezpečilo vykonanie minimálneho počtu opatrení v citlivých a zároveň prioritných oblastiach. V snahe zohľadniť získané skúsenosti by sa príslušná horná hranica pre oblasť zlepšenia vplyvu pestovania olív na životné prostredie mala prispôsobiť tak, aby odrážala vývoj v tejto oblasti. Vzhľadom na príslušné pracovné programy a s cieľom uľahčiť ich vykonávanie by bolo vhodné, aby sa ustanovilo zvýšené percento na režijné náklady. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na získané skúsenosti by sa mali stanoviť horné hranice financovania Spoločenstvom minimálne pre oblasť zlepšenia vplyvu pestovania olív na životné prostredie a pre oblasť vysledovateľnosti pôvodu, osvedčovania a ochrany kvality olivového oleja a stolových olív pod dohľadom vnútroštátnych správnych orgánov, najmä prostredníctvom kvalitatívnej kontroly olivových olejov predávaných konečnému spotrebiteľovi, aby sa tak zabezpečilo vykonanie minimálneho počtu opatrení v citlivých a zároveň prioritných oblastiach. V snahe zohľadniť získané skúsenosti by sa príslušná horná hranica pre oblasť zlepšenia vplyvu pestovania olív na životné prostredie mala prispôsobiť tak, aby odrážala vývoj v tejto oblasti. Vzhľadom na príslušné pracovné programy a s cieľom uľahčiť ich vykonávanie by bolo vhodné, aby sa ustanovilo zvýšené percento na režijné náklady.

| (8) | S cieľom zabezpečiť, aby sa pracovné programy vykonali v stanovených lehotách a v súlade s článkom 103 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2004, a s cieľom zabezpečiť účinnú administratívnu správu systému schválených organizácií prevádzkovateľov v sektore olív by sa mali stanoviť pravidlá podávania žiadostí o schválenie, výberu pracovných programov a ich schvaľovania. Pokiaľ ide o výber pracovných programov, členské štáty by mali zohľadniť aj hodnotenie programov vykonaných organizáciami prevádzkovateľov na základe tohto nariadenia, nariadenia Komisie (ES) č. 1334/2002 z 23. júla 2002, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1638/98 so zreteľom na pracovné programy organizácií prevádzkovateľov v odvetví olív na hospodárske roky 2002/2003, 2003/2004 a 2004/2005 (5), a nariadenia (ES) č. 2080/2005. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom zabezpečiť, aby sa pracovné programy vykonali v stanovených lehotách a v súlade s článkom 103 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2004, a s cieľom zabezpečiť účinnú administratívnu správu systému schválených organizácií prevádzkovateľov v sektore olív by sa mali stanoviť pravidlá podávania žiadostí o schválenie, výberu pracovných programov a ich schvaľovania. Pokiaľ ide o výber pracovných programov, členské štáty by mali zohľadniť aj hodnotenie programov vykonaných organizáciami prevádzkovateľov na základe tohto nariadenia, nariadenia Komisie (ES) č. 1334/2002 z 23. júla 2002, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1638/98 so zreteľom na pracovné programy organizácií prevádzkovateľov v odvetví olív na hospodárske roky 2002/2003, 2003/2004 a 2004/2005 (5), a nariadenia (ES) č. 2080/2005.

| (9) | S cieľom zaručiť riadne plnenie a dokončenie schválených pracovných programov je nevyhnutné, aby sa zvýšila výška bankovej záruky spojenej so schválením žiadosti a aby sa umožnilo jej uvoľnenie iba po úspešnom dokončení celého pracovného programu. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom zaručiť riadne plnenie a dokončenie schválených pracovných programov je nevyhnutné, aby sa zvýšila výška bankovej záruky spojenej so schválením žiadosti a aby sa umožnilo jej uvoľnenie iba po úspešnom dokončení celého pracovného programu.

| (10) | S cieľom umožniť správne použitie finančných prostriedkov, ktoré má členský štát k dispozícii, by sa mal ustanoviť každoročný postup úpravy pracovných programov schválených na nasledujúci rok, aby sa mohli zohľadniť prípadné náležite odôvodnené zmeny v porovnaní s pôvodnými podmienkami. Okrem toho by členské štáty mali mať možnosť stanoviť podmienky požadované na uskutočnenie úpravy pracovných programov a prerozdelenie poskytnutých peňažných prostriedkov bez toho, aby sa prekročili ročné sumy zadržané producentskými členskými štátmi podľa článku 110i ods. 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003. Pre prípad úprav pracovných programov požadovaných organizáciami prevádzkovateľov a s cieľom umožniť pružnosť pri uplatňovaní pracovných programov by bolo vhodné, aby sa skrátila lehota povinného predchádzajúceho oznámenia, ktoré treba adresovať príslušným orgánom. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom umožniť správne použitie finančných prostriedkov, ktoré má členský štát k dispozícii, by sa mal ustanoviť každoročný postup úpravy pracovných programov schválených na nasledujúci rok, aby sa mohli zohľadniť prípadné náležite odôvodnené zmeny v porovnaní s pôvodnými podmienkami. Okrem toho by členské štáty mali mať možnosť stanoviť podmienky požadované na uskutočnenie úpravy pracovných programov a prerozdelenie poskytnutých peňažných prostriedkov bez toho, aby sa prekročili ročné sumy zadržané producentskými členskými štátmi podľa článku 110i ods. 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003. Pre prípad úprav pracovných programov požadovaných organizáciami prevádzkovateľov a s cieľom umožniť pružnosť pri uplatňovaní pracovných programov by bolo vhodné, aby sa skrátila lehota povinného predchádzajúceho oznámenia, ktoré treba adresovať príslušným orgánom.

| (11) | S cieľom umožniť, aby sa práce začali v rozumnej lehote, by organizácie prevádzkovateľov mali mať možnosť získať zálohu vo výške najviac 90 % oprávnených ročných nákladov na schválený pracovný program pod podmienkou, že zložia záruku za podmienok stanovených v nariadení Komisie (EHS) č. 2220/85 z 22. júla 1985, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá pre uplatňovanie systému záruk pre poľnohospodárske výrobky (6). S cieľom uľahčiť a urýchliť plnenie pracovných programov by bolo vhodné, aby sa stanovilo vyrovnanejšie prerozdelenie záloh. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom umožniť, aby sa práce začali v rozumnej lehote, by organizácie prevádzkovateľov mali mať možnosť získať zálohu vo výške najviac 90 % oprávnených ročných nákladov na schválený pracovný program pod podmienkou, že zložia záruku za podmienok stanovených v nariadení Komisie (EHS) č. 2220/85 z 22. júla 1985, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá pre uplatňovanie systému záruk pre poľnohospodárske výrobky (6). S cieľom uľahčiť a urýchliť plnenie pracovných programov by bolo vhodné, aby sa stanovilo vyrovnanejšie prerozdelenie záloh.

| (12) | S cieľom zvýšiť celkový účinok pracovných programov vykonaných v oblasti sledovania trhu a administratívneho riadenia v sektore olivového oleja a stolových olív by sa malo ustanoviť, aby organizácie prevádzkovateľov a členské štáty uverejnili na svojich internetových stránkach výsledky opatrení prijatých na tento účel. |
| --- | --- |

(12)

S cieľom zvýšiť celkový účinok pracovných programov vykonaných v oblasti sledovania trhu a administratívneho riadenia v sektore olivového oleja a stolových olív by sa malo ustanoviť, aby organizácie prevádzkovateľov a členské štáty uverejnili na svojich internetových stránkach výsledky opatrení prijatých na tento účel.

| (13) | Na účely správneho uplatňovania pravidiel pre organizácie prevádzkovateľov v sektore olív by príslušné členské štáty mali vypracovať plán kontroly a vymedziť systém sankcií za akékoľvek prípadné nezrovnalosti. Okrem toho je vhodné stanoviť, aby organizácie prevádzkovateľov v sektore olív oznamovali výsledky svojich činností vnútroštátnym orgánom príslušných členských štátov a zároveň postúpili tieto oznámenia Komisii. Vzhľadom na konečný dátum, ktorý sa udelil organizáciám prevádzkovateľov na predloženie žiadostí o financovanie a členským štátom na ukončenie nevyhnutných kontrol, by sa pre členské štáty mala stanoviť nová lehota oznámenia. |
| --- | --- |

(13)

Na účely správneho uplatňovania pravidiel pre organizácie prevádzkovateľov v sektore olív by príslušné členské štáty mali vypracovať plán kontroly a vymedziť systém sankcií za akékoľvek prípadné nezrovnalosti. Okrem toho je vhodné stanoviť, aby organizácie prevádzkovateľov v sektore olív oznamovali výsledky svojich činností vnútroštátnym orgánom príslušných členských štátov a zároveň postúpili tieto oznámenia Komisii. Vzhľadom na konečný dátum, ktorý sa udelil organizáciám prevádzkovateľov na predloženie žiadostí o financovanie a členským štátom na ukončenie nevyhnutných kontrol, by sa pre členské štáty mala stanoviť nová lehota oznámenia.

| (14) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(14)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

Týmto nariadením sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania článkov 103 a 125 nariadenia (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o schvaľovanie organizácií prevádzkovateľov, opatrenia oprávnené na financovanie Spoločenstvom, schvaľovanie pracovných programov a vykonávanie schválených pracovných programov.

Článok 2

Podmienky schválenia organizácií prevádzkovateľov v sektore olív

1.   Členské štáty schvália organizácie prevádzkovateľov oprávnené na financovanie pracovných programov Spoločenstvom podľa článku 103 nariadenia (ES) č. 1234/2007.

2.   Členské štáty určia podmienky schválenia zahrňujúce minimálne tieto podmienky:

| a) | organizácie producentov sa skladajú výhradne z producentov olív, ktorí nie sú členmi inej schválenej organizácie producentov; |
| --- | --- |

a)

organizácie producentov sa skladajú výhradne z producentov olív, ktorí nie sú členmi inej schválenej organizácie producentov;

| b) | združenia organizácií producentov sa skladajú výhradne zo schválených organizácií producentov, ktoré nepatria k inému schválenému združeniu organizácií producentov; |
| --- | --- |

b)

združenia organizácií producentov sa skladajú výhradne zo schválených organizácií producentov, ktoré nepatria k inému schválenému združeniu organizácií producentov;

| c) | ostatné organizácie prevádzkovateľov sa skladajú výhradne z prevádzkovateľov v sektore olív, ktorí nepatria k inej schválenej organizácii prevádzkovateľov; |
| --- | --- |

c)

ostatné organizácie prevádzkovateľov sa skladajú výhradne z prevádzkovateľov v sektore olív, ktorí nepatria k inej schválenej organizácii prevádzkovateľov;

| d) | medziodvetvové organizácie majú široké a vyrovnané zastúpenie všetkých hospodárskych činností spojených s výrobou, spracovaním a predajom olivového oleja a/alebo stolových olív; |
| --- | --- |

d)

medziodvetvové organizácie majú široké a vyrovnané zastúpenie všetkých hospodárskych činností spojených s výrobou, spracovaním a predajom olivového oleja a/alebo stolových olív;

| e) | organizácia prevádzkovateľov je schopná predložiť pracovný program aspoň pre jednu z oblastí opatrení uvedených v článku 5 ods. 1 prvom pododseku písm. a), b), c), d) a e); |
| --- | --- |

e)

organizácia prevádzkovateľov je schopná predložiť pracovný program aspoň pre jednu z oblastí opatrení uvedených v článku 5 ods. 1 prvom pododseku písm. a), b), c), d) a e);

| f) | organizácia prevádzkovateľov sa zaväzuje, že sa podriadi kontrolám ustanoveným v článku 14 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

f)

organizácia prevádzkovateľov sa zaväzuje, že sa podriadi kontrolám ustanoveným v článku 14 tohto nariadenia.

3.   Pri vyhodnocovaní žiadostí o schválenie podaných organizáciami prevádzkovateľov zohľadňujú členské štáty najmä tieto aspekty:

| a) | osobitosti sektora olív v každej regionálnej oblasti vymedzenej členskými štátmi (ďalej len „regionálna oblasť“); |
| --- | --- |

a)

osobitosti sektora olív v každej regionálnej oblasti vymedzenej členskými štátmi (ďalej len „regionálna oblasť“);

| b) | záujmy spotrebiteľa a trhovú rovnováhu; |
| --- | --- |

b)

záujmy spotrebiteľa a trhovú rovnováhu;

| c) | zlepšenie kvality výroby olivového oleja a stolových olív; |
| --- | --- |

c)

zlepšenie kvality výroby olivového oleja a stolových olív;

| d) | posúdenie účinnosti predložených pracovných programov. |
| --- | --- |

d)

posúdenie účinnosti predložených pracovných programov.

Článok 3

Postup schválenia organizácií prevádzkovateľov v sektore olív

1.   Organizácie prevádzkovateľov v sektore olív musia na účely schválenia podať k dátumu, ktorý stanoví členský štát, ale najneskôr do 15. februára každého roku žiadosť o schválenie, v ktorej sa preukáže, že organizácia spĺňa podmienky stanovené v článku 2 ods. 2.

Žiadosť o schválenie je vypracovaná v súlade so vzorom poskytnutým príslušným orgánom členského štátu, aby bolo možné skontrolovať súlad s podmienkami stanovenými v článku 2 ods. 2. Žiadosť obsahuje najmä informácie umožňujúce identifikáciu všetkých členov organizácie prevádzkovateľov.

2.   Najneskôr 1. apríla každého roku vykonávania schváleného pracovného programu členský štát schváli organizáciu prevádzkovateľov a organizácia prevádzkovateľov dostane číslo schválenia.

3.   Schválenie sa zamietne, preruší alebo okamžite odoberie, ak organizácia prevádzkovateľov nespĺňa podmienky uvedené v článku 2 ods. 2.

4.   Organizácia prevádzkovateľov si však zachová práva, ktoré plynú z jej schválenia, až do odobratia tohto schválenia pod podmienkou, že konala v dobrej viere, pokiaľ ide o súlad s podmienkami uvedenými v článku 2 ods. 2.

V prípade, že sa schválenie odobralo z dôvodu, že organizácia prevádzkovateľov vedome alebo z vážnej nedbanlivosti nedodržiavala podmienky schválenia uvedené v článku 2 ods. 2, rozhodnutie o odobraní schválenia nadobúda účinnosť od dátumu, keď sa podmienky schválenia prestali plniť.

5.   Schválenie sa okamžite zamietne, preruší alebo odoberie, ak bola organizácia prevádzkovateľov:

| a) | sankcionovaná za porušenie schémy pomoci na výrobu ustanovenej v nariadení Rady č. 136/66/EHS (7) počas hospodárskych rokov 2002/2003 až 2004/2005; |
| --- | --- |

a)

sankcionovaná za porušenie schémy pomoci na výrobu ustanovenej v nariadení Rady č. 136/66/EHS (7) počas hospodárskych rokov 2002/2003 až 2004/2005;

| b) | sankcionovaná za porušenie schémy na financovanie činností organizácií prevádzkovateľov ustanovenej v nariadení Rady (ES) č. 1638/98 (8) počas hospodárskych rokov 2002/2003 až 2004/2005. |
| --- | --- |

b)

sankcionovaná za porušenie schémy na financovanie činností organizácií prevádzkovateľov ustanovenej v nariadení Rady (ES) č. 1638/98 (8) počas hospodárskych rokov 2002/2003 až 2004/2005.

6.   Organizácie prevádzkovateľov, ktoré členský štát schválil na základe nariadenia (ES) č. 1334/2002, a/alebo tie organizácie, ktoré využili financovanie pracovných programov organizácií prevádzkovateľov v hospodárskych rokoch 2002/2003 až 2004/2005, sa môžu považovať za schválené v zmysle tohto nariadenia, ak spĺňajú podmienky uvedené v článku 2 ods. 2.

Článok 4

Financovanie Spoločenstvom

1.   Ročné financovanie pracovných programov organizácií prevádzkovateľov Spoločenstvom sa stanoví do výšky zadržanej podľa článku 110i ods. 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003.

Členské štáty sa uistia, že ročné výdavky určené na vykonanie schválených pracovných programov neprekročia sumu uvedenú v prvom pododseku.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby bolo financovanie Spoločenstvom prerozdelené pomerne k trvaniu obdobia stanoveného v článku 8 ods. 1.

Článok 5

Opatrenia oprávnené na financovanie Spoločenstvom

1.   Medzi opatrenia oprávnené na financovanie Spoločenstvom podľa článku 103 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 (ďalej len „oprávnené opatrenia“) patria:

| a) | v oblasti sledovania trhu a administratívneho riadenia v sektore olivového oleja a stolových olív:






  i) | zber údajov o danom sektore a trhu v súlade so špecifikáciami stanovenými príslušným vnútroštátnym orgánom, pokiaľ ide o metódu, geografickú reprezentatívnosť a úroveň presnosti; |
| --- | --- | --- |

a)

v oblasti sledovania trhu a administratívneho riadenia v sektore olivového oleja a stolových olív:

i)

zber údajov o danom sektore a trhu v súlade so špecifikáciami stanovenými príslušným vnútroštátnym orgánom, pokiaľ ide o metódu, geografickú reprezentatívnosť a úroveň presnosti;

| ii) | vypracovávanie štúdií, najmä na témy spojené s inými činnosťami uvedenými v pracovnom programe príslušnej organizácie prevádzkovateľov; |
| --- | --- |

ii)

vypracovávanie štúdií, najmä na témy spojené s inými činnosťami uvedenými v pracovnom programe príslušnej organizácie prevádzkovateľov;

| b) | v oblasti zlepšenia vplyvu pestovania olív na životné prostredie:






  i) | spoločné činnosti zamerané na udržiavanie olivových hájov s vysokou hodnotou pre životné prostredie, ktorým hrozí, že budú zanechané, v súlade s podmienkami, ktoré na základe objektívnych kritérií určí príslušný vnútroštátny orgán a ktoré sa týkajú najmä regionálnych oblastí, ktoré môžu byť oprávnené, ako aj minimálneho počtu výrobcov v sektore olív, ktorí sa musia na daných činnostiach zúčastniť, aby boli účinné; |
| --- | --- | --- |

b)

v oblasti zlepšenia vplyvu pestovania olív na životné prostredie:

i)

spoločné činnosti zamerané na udržiavanie olivových hájov s vysokou hodnotou pre životné prostredie, ktorým hrozí, že budú zanechané, v súlade s podmienkami, ktoré na základe objektívnych kritérií určí príslušný vnútroštátny orgán a ktoré sa týkajú najmä regionálnych oblastí, ktoré môžu byť oprávnené, ako aj minimálneho počtu výrobcov v sektore olív, ktorí sa musia na daných činnostiach zúčastniť, aby boli účinné;

| ii) | vyvíjanie správnych poľnohospodárskych postupov pestovania olív na základe environmentálnych kritérií prispôsobených miestnym podmienkam, ich propagácia medzi pestovateľmi olív a kontrola ich praktického uplatňovania; |
| --- | --- |

ii)

vyvíjanie správnych poľnohospodárskych postupov pestovania olív na základe environmentálnych kritérií prispôsobených miestnym podmienkam, ich propagácia medzi pestovateľmi olív a kontrola ich praktického uplatňovania;

| iii) | praktické predvádzanie techník, ktoré predstavujú alternatívne riešenie k používaniu chemických výrobkov v boji proti olivovým muškám; |
| --- | --- |

iii)

praktické predvádzanie techník, ktoré predstavujú alternatívne riešenie k používaniu chemických výrobkov v boji proti olivovým muškám;

| iv) | praktické predvádzanie techník pestovania olív, ktoré majú za cieľ ochranu životného prostredia a zachovanie krajiny, napríklad ekologické poľnohospodárstvo, poľnohospodárstvo s nízkym vstupom hnojív a pesticídov a integrované poľnohospodárstvo atď.; |
| --- | --- |

iv)

praktické predvádzanie techník pestovania olív, ktoré majú za cieľ ochranu životného prostredia a zachovanie krajiny, napríklad ekologické poľnohospodárstvo, poľnohospodárstvo s nízkym vstupom hnojív a pesticídov a integrované poľnohospodárstvo atď.;

| v) | doplnenie údajov o životnom prostredí do systému geografických informácií týkajúcich sa pestovania olív (GIS pre pestovanie olív), uvedeného v článku 20 nariadenia (ES) č. 1782/2003; |
| --- | --- |

v)

doplnenie údajov o životnom prostredí do systému geografických informácií týkajúcich sa pestovania olív (GIS pre pestovanie olív), uvedeného v článku 20 nariadenia (ES) č. 1782/2003;

| c) | v oblasti zlepšenia kvality výroby olivového oleja a stolových olív:






  i) | zlepšovanie podmienok pestovania (najmä opatrenia proti olivovým muškám), zberu úrody, dodávok a skladovania olív pred spracovaním v súlade s technickými podmienkami stanovenými príslušným vnútroštátnym orgánom; |
| --- | --- | --- |

c)

v oblasti zlepšenia kvality výroby olivového oleja a stolových olív:

i)

zlepšovanie podmienok pestovania (najmä opatrenia proti olivovým muškám), zberu úrody, dodávok a skladovania olív pred spracovaním v súlade s technickými podmienkami stanovenými príslušným vnútroštátnym orgánom;

| ii) | zlepšenie odrôd olivovníkov v olivových hájoch v jednotlivých poľnohospodárskych podnikoch pod podmienkou, že tieto zlepšenia prispejú k dosiahnutiu cieľov pracovných programov; |
| --- | --- |

ii)

zlepšenie odrôd olivovníkov v olivových hájoch v jednotlivých poľnohospodárskych podnikoch pod podmienkou, že tieto zlepšenia prispejú k dosiahnutiu cieľov pracovných programov;

| iii) | zlepšovanie podmienok skladovania a využívania zvyškov z výroby olivového oleja a stolových olív; |
| --- | --- |

iii)

zlepšovanie podmienok skladovania a využívania zvyškov z výroby olivového oleja a stolových olív;

| iv) | technická pomoc sektora spracovania olivového oleja zameraná na kvalitu výrobkov; |
| --- | --- |

iv)

technická pomoc sektora spracovania olivového oleja zameraná na kvalitu výrobkov;

| v) | zakladanie a modernizácia laboratórií na analýzu panenských olivových olejov; |
| --- | --- |

v)

zakladanie a modernizácia laboratórií na analýzu panenských olivových olejov;

| vi) | školenie ochutnávačov pre organoleptické kontroly panenských olivových olejov; |
| --- | --- |

vi)

školenie ochutnávačov pre organoleptické kontroly panenských olivových olejov;

| d) | v oblasti systému vysledovateľnosti pôvodu, osvedčovania a ochrany kvality olivového oleja a stolových olív pod dohľadom vnútroštátnych správnych orgánov, najmä prostredníctvom sledovania kvality olivových olejov predávaných konečnému spotrebiteľovi:






  i) | vytváranie a riadenie systémov, ktoré umožňujú sledovanie výrobkov od pestovateľa olív až po balenie a označovanie, v súlade so špecifikáciami stanovenými príslušným vnútroštátnymi orgánom; |
| --- | --- | --- |

d)

v oblasti systému vysledovateľnosti pôvodu, osvedčovania a ochrany kvality olivového oleja a stolových olív pod dohľadom vnútroštátnych správnych orgánov, najmä prostredníctvom sledovania kvality olivových olejov predávaných konečnému spotrebiteľovi:

i)

vytváranie a riadenie systémov, ktoré umožňujú sledovanie výrobkov od pestovateľa olív až po balenie a označovanie, v súlade so špecifikáciami stanovenými príslušným vnútroštátnymi orgánom;

| ii) | vytváranie a riadenie systémov osvedčovania kvality založených na systéme analýzy rizík a kontroly na kritických bodoch, ktorý je v súlade s technickými kritériami prijatými príslušným vnútroštátnym orgánom; |
| --- | --- |

ii)

vytváranie a riadenie systémov osvedčovania kvality založených na systéme analýzy rizík a kontroly na kritických bodoch, ktorý je v súlade s technickými kritériami prijatými príslušným vnútroštátnym orgánom;

| iii) | vytváranie a riadenie systémov na monitorovanie zhody s normami osvedčujúcimi pôvod, kvalitu a uvádzanie olivového oleja a stolových olív na trh v súlade s technickými podmienkami stanovenými príslušným vnútroštátnym orgánom; |
| --- | --- |

iii)

vytváranie a riadenie systémov na monitorovanie zhody s normami osvedčujúcimi pôvod, kvalitu a uvádzanie olivového oleja a stolových olív na trh v súlade s technickými podmienkami stanovenými príslušným vnútroštátnym orgánom;

| e) | v oblasti šírenia informácií o opatreniach, ktoré vykonávajú organizácie prevádzkovateľov s cieľom zvýšiť kvalitu olivového oleja a stolových olív:






  i) | šírenie informácií o činnostiach vykonaných organizáciami prevádzkovateľov v oblastiach opatrení uvedených v písmenách a), b), c) a d); |
| --- | --- | --- |

e)

v oblasti šírenia informácií o opatreniach, ktoré vykonávajú organizácie prevádzkovateľov s cieľom zvýšiť kvalitu olivového oleja a stolových olív:

i)

šírenie informácií o činnostiach vykonaných organizáciami prevádzkovateľov v oblastiach opatrení uvedených v písmenách a), b), c) a d);

| ii) | vytvorenie a správa internetovej stránky o opatreniach, ktoré vykonávajú organizácie prevádzkovateľov v oblastiach opatrení uvedených v písmenách a), b), c) a d). |
| --- | --- |

ii)

vytvorenie a správa internetovej stránky o opatreniach, ktoré vykonávajú organizácie prevádzkovateľov v oblastiach opatrení uvedených v písmenách a), b), c) a d).

Pokiaľ ide o opatrenie uvedené v prvom pododseku písm. c) bode ii), členské štáty zabezpečia, aby sa prijali náležité opatrenia na vymáhanie investície alebo jej zostatkovej hodnoty v prípade, že príslušný člen opustí organizáciu prevádzkovateľov.

2.   Členské štáty môžu stanoviť dodatočné podmienky, ktorými spresnia oprávnené opatrenia, pod podmienkou, že tak neznemožnia navrhnutie alebo samotné vykonávanie týchto opatrení.

Článok 6

Prerozdelenie finančných prostriedkov zo Spoločenstva

V každom členskom štáte sa minimálne 25 % sumy financovania Spoločenstvom dostupného podľa článku 103 nariadenia (ES) č. 1234/2007 vyhradzuje pre oblasť opatrení uvedenú v článku 5 ods. 1 prvom pododseku písm. b) a minimálne 12 % sumy financovania Spoločenstvom sa pridelí na oblasť opatrení uvedenú v článku 5 ods. 1 prvom pododseku písm. d).

Ak sa minimálny percentuálny podiel uvedený v prvom pododseku v plnej miere nepoužije v uvedených oblastiach opatrení, nepoužité sumy sa nemôžu použiť v iných oblastiach opatrení, ale musia sa vrátiť do rozpočtu Spoločenstva.

Článok 7

Činnosti a náklady, ktoré nie sú oprávnené na financovanie Spoločenstvom

1.   Na financovanie Spoločenstvom podľa článku 103 nariadenia (ES) č. 1234/2007 nie sú oprávnené tieto činnosti:

| a) | činnosti, pri ktorých sa využíva iné financovanie Spoločenstvom, ako je financovanie ustanovené v článku 103 nariadenia (ES) č. 1234/2007; |
| --- | --- |

a)

činnosti, pri ktorých sa využíva iné financovanie Spoločenstvom, ako je financovanie ustanovené v článku 103 nariadenia (ES) č. 1234/2007;

| b) | činnosti zamerané na priame zvýšenie výrobnej, skladovacej alebo spracovateľskej kapacity; |
| --- | --- |

b)

činnosti zamerané na priame zvýšenie výrobnej, skladovacej alebo spracovateľskej kapacity;

| c) | činnosti, ktoré sú spojené s predajom alebo skladovaním olivového oleja alebo stolových olív, alebo majú dosah na ich ceny; |
| --- | --- |

c)

činnosti, ktoré sú spojené s predajom alebo skladovaním olivového oleja alebo stolových olív, alebo majú dosah na ich ceny;

| d) | činnosti, ktoré sú spojené s obchodnou propagáciou olivového oleja alebo stolových olív; |
| --- | --- |

d)

činnosti, ktoré sú spojené s obchodnou propagáciou olivového oleja alebo stolových olív;

| e) | činnosti, ktoré sú spojené s vedeckým výskumom; |
| --- | --- |

e)

činnosti, ktoré sú spojené s vedeckým výskumom;

| f) | činnosti, ktoré môžu mať za následok narušenie hospodárskej súťaže v iných hospodárskych činnostiach organizácie prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

f)

činnosti, ktoré môžu mať za následok narušenie hospodárskej súťaže v iných hospodárskych činnostiach organizácie prevádzkovateľov.

2.   S cieľom zabezpečiť súlad s odsekom 1 písm. a) sa organizácie prevádzkovateľov vo svojom mene a v mene svojich členov písomne zaväzujú vzdať sa akéhokoľvek financovania na základe inej schémy vnútroštátnej pomoci alebo pomoci Spoločenstva v prípade opatrení, ktoré sú financované na základe článku 103 nariadenia (ES) č. 1234/2007.

3.   Medzi oprávnené náklady na financovanie Spoločenstvom, ktoré vzniknú pri vykonávaní opatrení uvedených v článku 5, nepatria tieto náklady:

| a) | splácanie pôžičiek (najmä vo forme ročných splátok) uzavretých pre opatrenie, ktoré sa v plnej miere alebo čiastočne vykonávalo pred začiatkom pracovného programu; |
| --- | --- |

a)

splácanie pôžičiek (najmä vo forme ročných splátok) uzavretých pre opatrenie, ktoré sa v plnej miere alebo čiastočne vykonávalo pred začiatkom pracovného programu;

| b) | kompenzačné platby za ušlý príjem prevádzkovateľom, ktorí sa zúčastňujú na schôdzach a na školeniach; |
| --- | --- |

b)

kompenzačné platby za ušlý príjem prevádzkovateľom, ktorí sa zúčastňujú na schôdzach a na školeniach;

| c) | výdavky týkajúce sa administratívnych a personálnych nákladov, vynaložené členskými štátmi a prijímateľmi pomoci z EPZF; |
| --- | --- |

c)

výdavky týkajúce sa administratívnych a personálnych nákladov, vynaložené členskými štátmi a prijímateľmi pomoci z EPZF;

| d) | kúpa nezastavaného pozemku; |
| --- | --- |

d)

kúpa nezastavaného pozemku;

| e) | nákup použitého vybavenia; |
| --- | --- |

e)

nákup použitého vybavenia;

| f) | výdavky spojené s lízingovými zmluvami vrátane daní, úrokov a poistných nákladov; |
| --- | --- |

f)

výdavky spojené s lízingovými zmluvami vrátane daní, úrokov a poistných nákladov;

| g) | výdavky spojené s prenájmom, ak je tento uprednostnený pred kúpou, ako aj náklady na prevádzku prenajatých statkov. |
| --- | --- |

g)

výdavky spojené s prenájmom, ak je tento uprednostnený pred kúpou, ako aj náklady na prevádzku prenajatých statkov.

4.   Členské štáty môžu stanoviť dodatočné podmienky, ktorými sa spresnia neoprávnené činnosti a náklady uvedené v odsekoch 1 a 3.

Článok 8

Pracovné programy a žiadosť o schválenie

1.   Pracovné programy oprávnené na financovanie Spoločenstvom podľa článku 103 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa musia vykonať počas obdobia maximálne troch rokov. Prvé obdobie sa začína 1. apríla 2006. Nasledujúce obdobia sa začínajú každé tri roky 1. apríla.

2.   Každá organizácia prevádzkovateľov, ktorá je schválená podľa tohto nariadenia, môže podať ku dňu, ktorý určí členský štát, avšak najneskôr 15. februára každého roku, žiadosť o schválenie pre jeden pracovný program.

Žiadosť o schválenie obsahuje tieto prvky:

| a) | presné údaje o dotknutej organizácii prevádzkovateľov; |
| --- | --- |

a)

presné údaje o dotknutej organizácii prevádzkovateľov;

| b) | informácie o kritériách výberu ustanovených v článku 9 ods. 1; |
| --- | --- |

b)

informácie o kritériách výberu ustanovených v článku 9 ods. 1;

| c) | opis, odôvodnenie a časový rozvrh vykonania každého navrhovaného opatrenia; |
| --- | --- |

c)

opis, odôvodnenie a časový rozvrh vykonania každého navrhovaného opatrenia;

| d) | plánované výdavky rozdelené podľa jednotlivých opatrení a oblastí opatrení, ktoré sú uvedené v článku 5, a spresnené na 12-mesačné obdobia odo dňa schválenia pracovného programu, s rozlíšením režijných nákladov, ktoré nesmú prekročiť 7 % celkových nákladov, ako aj ostatných hlavných typov nákladov; |
| --- | --- |

d)

plánované výdavky rozdelené podľa jednotlivých opatrení a oblastí opatrení, ktoré sú uvedené v článku 5, a spresnené na 12-mesačné obdobia odo dňa schválenia pracovného programu, s rozlíšením režijných nákladov, ktoré nesmú prekročiť 7 % celkových nákladov, ako aj ostatných hlavných typov nákladov;

| e) | plán financovania rozdelený podľa jednotlivých oblastí opatrení uvedených v článku 5, spresnený na 12-mesačné obdobia maximálne odo dňa schválenia pracovného programu, v ktorom sa uvedú najmä požadované finančné prostriedky zo Spoločenstva a prípadne finančné príspevky prevádzkovateľov a štátu; |
| --- | --- |

e)

plán financovania rozdelený podľa jednotlivých oblastí opatrení uvedených v článku 5, spresnený na 12-mesačné obdobia maximálne odo dňa schválenia pracovného programu, v ktorom sa uvedú najmä požadované finančné prostriedky zo Spoločenstva a prípadne finančné príspevky prevádzkovateľov a štátu;

| f) | opis kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov účinnosti, ktoré umožňujú predbežné vyhodnotenie počas vykonávania a vyhodnotenie po skončení programu na základe základných všeobecných zásad, ktoré určí členský štát; |
| --- | --- |

f)

opis kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov účinnosti, ktoré umožňujú predbežné vyhodnotenie počas vykonávania a vyhodnotenie po skončení programu na základe základných všeobecných zásad, ktoré určí členský štát;

| g) | dôkaz o zložení záruky v súlade s nariadením (EHS) č. 2220/85 vo výške, ktorá sa rovná minimálne 10 % požadovaných finančných prostriedkov zo Spoločenstva; |
| --- | --- |

g)

dôkaz o zložení záruky v súlade s nariadením (EHS) č. 2220/85 vo výške, ktorá sa rovná minimálne 10 % požadovaných finančných prostriedkov zo Spoločenstva;

| h) | žiadosť o zálohu na základe článku 11; |
| --- | --- |

h)

žiadosť o zálohu na základe článku 11;

| i) | colné vyhlásenie ustanovené v článku 7 ods. 2; |
| --- | --- |

i)

colné vyhlásenie ustanovené v článku 7 ods. 2;

| j) | ak ide o medziodvetvové organizácie a združenia organizácií producentov, podrobné údaje o organizáciách prevádzkovateľov zodpovedných za skutočné vykonávanie subdodávateľských činností v rámci ich programov; |
| --- | --- |

j)

ak ide o medziodvetvové organizácie a združenia organizácií producentov, podrobné údaje o organizáciách prevádzkovateľov zodpovedných za skutočné vykonávanie subdodávateľských činností v rámci ich programov;

| k) | pre organizácie prevádzkovateľov, ktoré sú členmi združenia producentov alebo medziodvetvovej organizácie, osvedčenie, že opatrenia plánované v ich programoch nie sú predmetom inej žiadosti o financovanie Spoločenstvom na základe tohto nariadenia. |
| --- | --- |

k)

pre organizácie prevádzkovateľov, ktoré sú členmi združenia producentov alebo medziodvetvovej organizácie, osvedčenie, že opatrenia plánované v ich programoch nie sú predmetom inej žiadosti o financovanie Spoločenstvom na základe tohto nariadenia.

Článok 9

Výber a schválenie pracovných programov

1.   Členské štáty vyberajú pracovné programy podľa týchto kritérií:

| a) | celková kvalita programu a jeho zhoda s cieľmi a prioritami sektora olív v príslušnej regionálnej oblasti, ako sú ustanovené členským štátom; |
| --- | --- |

a)

celková kvalita programu a jeho zhoda s cieľmi a prioritami sektora olív v príslušnej regionálnej oblasti, ako sú ustanovené členským štátom;

| b) | finančná dôveryhodnosť a dostatočnosť finančných prostriedkov príslušnej organizácie prevádzkovateľov na vykonanie navrhovaných opatrení; |
| --- | --- |

b)

finančná dôveryhodnosť a dostatočnosť finančných prostriedkov príslušnej organizácie prevádzkovateľov na vykonanie navrhovaných opatrení;

| c) | veľkosť regionálnej oblasti, na ktorú sa pracovný program vzťahuje; |
| --- | --- |

c)

veľkosť regionálnej oblasti, na ktorú sa pracovný program vzťahuje;

| d) | rôznorodosť hospodárskych situácií danej regionálnej oblasti, ktoré pracovný program zohľadňuje; |
| --- | --- |

d)

rôznorodosť hospodárskych situácií danej regionálnej oblasti, ktoré pracovný program zohľadňuje;

| e) | existencia niekoľkých oblastí opatrení a veľkosť finančného príspevku od prevádzkovateľov; |
| --- | --- |

e)

existencia niekoľkých oblastí opatrení a veľkosť finančného príspevku od prevádzkovateľov;

| f) | kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele účinnosti, ktoré umožňujú vyhodnotenie počas vykonávania a vyhodnotenie po vykonaní programu, ktoré stanoví členský štát; |
| --- | --- |

f)

kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele účinnosti, ktoré umožňujú vyhodnotenie počas vykonávania a vyhodnotenie po vykonaní programu, ktoré stanoví členský štát;

| g) | hodnotenie pracovných programov, ktoré boli prípadne predtým vykonané organizáciami prevádzkovateľov v rámci tohto nariadenia alebo nariadení (ES) č. 1334/2002 alebo (ES) č. 2080/2005. |
| --- | --- |

g)

hodnotenie pracovných programov, ktoré boli prípadne predtým vykonané organizáciami prevádzkovateľov v rámci tohto nariadenia alebo nariadení (ES) č. 1334/2002 alebo (ES) č. 2080/2005.

Členské štáty berú do úvahy rozdelenie žiadostí medzi rôzne typy organizácií prevádzkovateľov v každej regionálnej oblasti.

2.   Členský štát zamietne neúplné pracovné programy alebo programy, ktoré uvádzajú nepresné informácie alebo ktoré sa týkajú niektorej z neoprávnených činností uvedených v článku 7.

3.   Najneskôr 15. marca každého roku členský štát informuje organizácie prevádzkovateľov o schválených pracovných programoch a prípadne o pracovných programoch, pre ktoré udelil príslušné vnútroštátne financovanie.

Definitívne schválenie pracovného programu môže byť podmienené začlenením zmien, ktoré členský štát považuje za potrebné. V takomto prípade organizácia prevádzkovateľov oznámi svoj súhlas v lehote 15 dní od oznámenia zmien.

4.   Ak program činnosti nebol vybraný, členský štát bezodkladne uvoľní záruku zloženú podľa článku 8 ods. 2 písm. g).

5.   Členské štáty dohliadajú, aby finančné prostriedky zo Spoločenstva boli v rámci každej kategórie organizácií prevádzkovateľov prerozdelené s prihliadnutím na hodnotu olivového oleja vyrobeného alebo uvedeného na trh členmi organizácie prevádzkovateľov.

Článok 10

Zmena pracovných programov

1.   Organizácia prevádzkovateľov môže prostredníctvom postupu, ktorý určí členský štát, požiadať o zmeny obsahu a rozpočtu svojho už schváleného pracovného programu. Tieto zmeny však nesmú viesť k prekročeniu sumy zadržanej na základe článku 110i ods. 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003.

2.   Každá žiadosť o zmenu pracovného programu je doložená dôkaznými materiálmi, ktoré spresňujú dôvody, povahu a dôsledky navrhovaných zmien. Organizácia prevádzkovateľov podá žiadosť príslušnému orgánu najmenej tri mesiace pred plánovaným začiatkom vykonávania daného opatrenia.

3.   Ak sa dve organizácie prevádzkovateľov prostredníctvom fúzie spojili do jednej organizácie a ak pred fúziou vykonávali rozdielne pracovné programy, organizácie pokračujú v súbežnom a oddelenom vykonávaní svojich pracovných programov do 1. januára roku, ktorý nasleduje po fúzii. Tieto organizácie spoja svoje pracovné programy prostredníctvom žiadosti o zmenu svojich jednotlivých pracovných programov v súlade s odsekmi 1 a 2.

Odchylne od prvého pododseku členské štáty môžu povoliť organizáciám prevádzkovateľov, ktoré o to požiadajú a svoju žiadosť riadne odôvodnia, vykonávať svoje pracovné programy súbežne bez toho, aby ich spojili.

4.   Najneskôr dva mesiace po doručení žiadosti o zmenu, ktorá sa uvádza v odseku 2, príslušný orgán členského štátu po preskúmaní postúpených dokumentov oznámi svoje rozhodnutie príslušnej organizácii prevádzkovateľov. Každá žiadosť o zmenu, o ktorej nebolo rozhodnuté v tejto lehote, sa považuje za schválenú.

5.   V prípade, že organizácia prevádzkovateľov získala menej finančných prostriedkov zo Spoločenstva, než s akými počíta schválený program, príjemcovia môžu prispôsobiť svoj program výške získaných finančných prostriedkov.

Článok 11

Zálohy

1.   Organizácia prevádzkovateľov, ktorá o to požiadala podľa článku 8 ods. 2 písm. h), dostane za podmienok uvedených v odseku 2 tohto článku zálohu na úrovni najviac 90 % oprávnených výdavkov, ktoré na daný rok predpokladá schválený pracovný program.

2.   Pred koncom mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom sa začína každoročné vykonávanie schváleného pracovného programu, členský štát vyplatí príslušnej organizácii prevádzkovateľov prvú polovicu sumy uvedenej v odseku 1.

Druhá časť zodpovedajúca zostávajúcej polovici sumy uvedenej v odseku 1 sa vyplatí po preverení, ktoré sa uvádza v odseku 3.

3.   Pred vyplatením každej časti zálohy členský štát preverí, či sa predchádzajúce časti skutočne použili.

Toto preverenie uskutočnia členské štáty prostredníctvom správy uvedenej v článku 13 alebo prostredníctvom kontroly na mieste, ktorá sa uvádza v článku 14.

4.   Platby uvedené v odseku 2 sú podmienené zložením záruky príslušnou organizáciou prevádzkovateľov v súlade s nariadením (EHS) č. 2220/85 vo výške 110 % požadovanej zálohy. Hlavnou požiadavkou v zmysle článku 20 ods. 2 uvedeného nariadenia je vykonanie opatrení uvedených v schválenom pracovnom programe.

5.   Ku dňu, ktorý určí členský štát, ale najneskôr na konci každého roka vykonávania pracovného programu, môžu príslušné organizácie prevádzkovateľov podať žiadosť o uvoľnenie záruky uvedenej v odseku 4 do výšky zodpovedajúcej polovici skutočne vynaložených výdavkov. Členské štáty určia, ktoré podporné dokumenty musia byť k tejto žiadosti priložené, overia ich a potom uvoľnia záruky zodpovedajúce príslušným výdavkom, a to najneskôr v priebehu druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom bola žiadosť podaná.

Článok 12

Žiadosť o finančné prostriedky Spoločenstva

1.   Na účely vyplatenia finančných prostriedkov zo Spoločenstva na základe článku 103 nariadenia (ES) č. 1234/2007 organizácia prevádzkovateľov podá ku dňu, ktorý určí členský štát, ale najneskôr tri mesiace po skončení každého roku vykonávania svojho pracovného programu žiadosť o financovanie v platobnej agentúre.

Členský štát môže organizácii prevádzkovateľov vyrovnať zostatok finančných prostriedkov zo Spoločenstva zodpovedajúci každému roku vykonávania pracovného programu po tom, ako overí na základe správy uvedenej v článku 13 alebo na základe kontroly na mieste uvedenej v článku 14, že sa obe zálohy uvedené v článku 11 ods. 2 skutočne použili.

Žiadosť o financovanie Spoločenstvom podaná po dni, ktorý sa uvádza v prvom pododseku, sa neprijme a akékoľvek sumy získané na základe financovania programu Spoločenstvom sa vrátia podľa postupu, ktorý je vymedzený v článku 17.

2.   Žiadosť o financovanie Spoločenstvom sa vypracuje podľa vzoru, ktorý poskytne príslušný orgán členského štátu. Aby bola žiadosť prijateľná, musí byť doložená týmito dokumentmi:

| a) | podporné dokumenty, ktoré preukazujú:






  i) | výdavky vynaložené počas obdobia vykonávania pracovného programu (faktúry a banková dokumentácia, ktorá dokazuje ich zaplatenie); |
| --- | --- | --- |

a)

podporné dokumenty, ktoré preukazujú:

i)

výdavky vynaložené počas obdobia vykonávania pracovného programu (faktúry a banková dokumentácia, ktorá dokazuje ich zaplatenie);

| ii) | prípadné platby finančných príspevkov prevádzkovateľov a príslušného členského štátu; |
| --- | --- |

ii)

prípadné platby finančných príspevkov prevádzkovateľov a príslušného členského štátu;

| b) | súhrnná správa, ktorá obsahuje:






  i) | presný opis etáp programu, ktoré sa vykonali a ktoré sú rozdelené podľa oblastí opatrení uvedených v článku 5; |
| --- | --- | --- |

b)

súhrnná správa, ktorá obsahuje:

i)

presný opis etáp programu, ktoré sa vykonali a ktoré sú rozdelené podľa oblastí opatrení uvedených v článku 5;

| ii) | prípadne odôvodnenie a finančné následky rozdielov medzi etapami pracovného programu, ktoré schválil členský štát, a vykonanými etapami pracovného programu; |
| --- | --- |

ii)

prípadne odôvodnenie a finančné následky rozdielov medzi etapami pracovného programu, ktoré schválil členský štát, a vykonanými etapami pracovného programu;

| iii) | vyhodnotenie vykonaného pracovného programu prostredníctvom ukazovateľov, ktoré sa uvádzajú v článku 8 ods. 2 písm. f). |
| --- | --- |

iii)

vyhodnotenie vykonaného pracovného programu prostredníctvom ukazovateľov, ktoré sa uvádzajú v článku 8 ods. 2 písm. f).

3.   Žiadosť o financovanie, ktorá nespĺňa podmienky stanovené v odsekoch 1 a 2, sa zamietne. Príslušná organizácia prevádzkovateľov môže podať novú žiadosť o financovanie v lehote, ktorú určí členský štát.

4.   Žiadosť týkajúca sa výdavkov vynaložených viac ako dva mesiace po skončení obdobia vykonávania pracovného programu sa zamietne.

5.   Najneskôr tri mesiace po podaní žiadosti o financovanie a sprievodných dokumentov uvedených v odseku 2 a po dokončení preskúmania sprievodných dokumentov a kontrol uvedených v článku 14 vyplatí členský štát zodpovedajúce finančné prostriedky zo Spoločenstva a prípadne uvoľní záruku uvedenú v článku 11 ods. 4.

Záruka uvedená v článku 8 ods. 2 písm. g) sa uvoľní po dokončení celého pracovného programu, preskúmaní sprievodných dokumentov a kontrolách uvedených v článku 14.

Článok 13

Správy organizácií prevádzkovateľov

1.   Od roku 2007 organizácie prevádzkovateľov predkladajú k 1. máju každého roku výročné správy o vykonávaní pracovných programov počas predchádzajúceho kalendárneho roka. Tieto správy obsahujú nasledujúce informácie:

| a) | vykonané alebo prebiehajúce etapy vykonávania pracovného programu; |
| --- | --- |

a)

vykonané alebo prebiehajúce etapy vykonávania pracovného programu;

| b) | hlavné zmeny pracovného programu; |
| --- | --- |

b)

hlavné zmeny pracovného programu;

| c) | vyhodnotenie už dosiahnutých výsledkov prostredníctvom ukazovateľov, ktoré sa uvádzajú v článku 8 ods. 2 písm. f). |
| --- | --- |

c)

vyhodnotenie už dosiahnutých výsledkov prostredníctvom ukazovateľov, ktoré sa uvádzajú v článku 8 ods. 2 písm. f).

V poslednom roku vykonávania pracovného programu nahradí správy uvedené v prvom pododseku záverečná správa.

2.   Pre pracovné programy, ktoré trvajú menej ako jeden rok, sa musí záverečná správa predložiť najneskôr dva mesiace po skončení vykonávania programu.

3.   Záverečná správa vyhodnocuje pracovný program a obsahuje minimálne tieto informácie:

| a) | výklad vysvetľujúci minimálne na základe ukazovateľov uvedených v článku 9 ods. 1 písm. f) a každého iného dôležitého kritéria, do akej miery sa dosiahli sledované ciele programu; |
| --- | --- |

a)

výklad vysvetľujúci minimálne na základe ukazovateľov uvedených v článku 9 ods. 1 písm. f) a každého iného dôležitého kritéria, do akej miery sa dosiahli sledované ciele programu;

| b) | výklad vysvetľujúci zmeny pracovného programu; |
| --- | --- |

b)

výklad vysvetľujúci zmeny pracovného programu;

| c) | prípadne zoznam prvkov, ktoré sa musia zohľadniť pri vypracovaní budúceho pracovného programu. |
| --- | --- |

c)

prípadne zoznam prvkov, ktoré sa musia zohľadniť pri vypracovaní budúceho pracovného programu.

4.   Zozbierané údaje a štúdie vypracované pri vykonávaní opatrení podľa článku 5 ods. 1 písm. a) sa po dokončení príslušného opatrenia uverejnia na internetovej stránke organizácie prevádzkovateľov.

Článok 14

Kontroly na mieste

1.   Členské štáty preveria, či sa dodržali podmienky udelenia financovania Spoločenstvom, najmä čo sa týka týchto aspektov:

| a) | dodržanie podmienok schválenia; |
| --- | --- |

a)

dodržanie podmienok schválenia;

| b) | vykonávanie schválených pracovných programov, najmä investičných opatrení; |
| --- | --- |

b)

vykonávanie schválených pracovných programov, najmä investičných opatrení;

| c) | skutočne vynaložené výdavky vzhľadom na požadované financovanie a finančný príspevok príslušných prevádzkovateľov v sektore olív. |
| --- | --- |

c)

skutočne vynaložené výdavky vzhľadom na požadované financovanie a finančný príspevok príslušných prevádzkovateľov v sektore olív.

2.   Príslušný orgán vypracuje program kontrol na mieste, ktoré sa budú vzťahovať na vzorky organizácií prevádzkovateľov v súlade s článkom 103 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1234/2007. Príslušný orgán uskutoční výber vzorky prostredníctvom analýzy rizík tak, aby sa:

| a) | všetky organizácie producentov a združenia organizácií producentov kontrolovali na mieste najmenej jedenkrát po vyplatení zálohy a pred záverečnou platbou finančných prostriedkov zo Spoločenstva; |
| --- | --- |

a)

všetky organizácie producentov a združenia organizácií producentov kontrolovali na mieste najmenej jedenkrát po vyplatení zálohy a pred záverečnou platbou finančných prostriedkov zo Spoločenstva;

| b) | všetky ostatné organizácie prevádzkovateľov a medziodvetvové organizácie kontrolovali každý rok v priebehu vykonávania každého schváleného pracovného programu okrem prípadov, keď v priebehu roka dostali zálohu, v takomto prípade sa kontrola uskutoční po vyplatení tejto zálohy. |
| --- | --- |

b)

všetky ostatné organizácie prevádzkovateľov a medziodvetvové organizácie kontrolovali každý rok v priebehu vykonávania každého schváleného pracovného programu okrem prípadov, keď v priebehu roka dostali zálohu, v takomto prípade sa kontrola uskutoční po vyplatení tejto zálohy.

Ak kontroly odhalia priestupky, príslušný orgán uskutoční počas prebiehajúceho roka dodatočné kontroly a v nasledujúcom roku zvýši počet kontrolovaných organizácií prevádzkovateľov.

3.   Kontroly na mieste sú neohlásené. S cieľom uľahčiť praktickú organizáciu kontrol však môže byť kontrolovanej organizácii prevádzkovateľov kontrola ohlásená najskôr 48 hodín vopred.

4.   Príslušný orgán určí, ktoré organizácie prevádzkovateľov sa budú kontrolovať na základe analýzy rizík založenej na týchto kritériách:

| a) | výška financovania schváleného pracovného programu; |
| --- | --- |

a)

výška financovania schváleného pracovného programu;

| b) | povaha opatrení financovaných v rámci pracovného programu; |
| --- | --- |

b)

povaha opatrení financovaných v rámci pracovného programu;

| c) | stupeň pokroku vo vykonávaní pracovných programov; |
| --- | --- |

c)

stupeň pokroku vo vykonávaní pracovných programov;

| d) | zistenia zaznamenané počas kontrol na mieste alebo počas overení uskutočnených v priebehu schvaľovania; |
| --- | --- |

d)

zistenia zaznamenané počas kontrol na mieste alebo počas overení uskutočnených v priebehu schvaľovania;

| e) | ostatné rizikové kritériá určené členskými štátmi. |
| --- | --- |

e)

ostatné rizikové kritériá určené členskými štátmi.

5.   Trvanie každej kontroly na mieste zodpovedá dosiahnutému pokroku vo vykonávaní schváleného pracovného programu.

Článok 15

Správy o kontrole

Každá kontrola na mieste je predmetom podrobnej správy o kontrole, ktorá obsahuje najmä tieto informácie:

| a) | dátum a trvanie kontroly; |
| --- | --- |

a)

dátum a trvanie kontroly;

| b) | zoznam prítomných osôb; |
| --- | --- |

b)

zoznam prítomných osôb;

| c) | zoznam kontrolovaných faktúr; |
| --- | --- |

c)

zoznam kontrolovaných faktúr;

| d) | referenčné čísla vybraných faktúr v účtovnej evidencii (register nákupov alebo predajov a register DPH, v ktorých boli vybrané faktúry zaznamenané); |
| --- | --- |

d)

referenčné čísla vybraných faktúr v účtovnej evidencii (register nákupov alebo predajov a register DPH, v ktorých boli vybrané faktúry zaznamenané);

| e) | bankovú dokumentáciu dokazujúcu platby vybraných súm; |
| --- | --- |

e)

bankovú dokumentáciu dokazujúcu platby vybraných súm;

| f) | zoznam už vykonaných opatrení, ktoré sa osobitne analyzovali na mieste. |
| --- | --- |

f)

zoznam už vykonaných opatrení, ktoré sa osobitne analyzovali na mieste.

Článok 16

Nápravy a sankcie

1.   V prípade, že sa schválenie odoberie v zmysle článku 3 ods. 3 z dôvodu, že organizácia prevádzkovateľov vedome alebo z vážnej nedbanlivosti nedodržiavala svoje záväzky, organizácia prevádzkovateľov sa vylúči z poberania finančných prostriedkov na celý pracovný program a príslušnému orgánu uhradí sumu rovnú sume, pri ktorej bolo financovanie zamietnuté.

2.   Ak sa určité opatrenie nevykonalo v súlade s pracovným programom, organizácia prevádzkovateľov je vyradená z financovania daného opatrenia. Toto vylúčenie sa neuplatňuje, ak organizácia prevádzkovateľov podala správne faktické údaje alebo ak môže nejakým spôsobom dokázať, že nepochybila.

3.   Nasledujúce sankcie sa uplatňujú na organizácie prevádzkovateľov, keď sa pri realizácii pracovného programu zistili nezrovnalosti:

| a) | v prípade nezrovnalosti, ktorá vyplynula z nedbalosti, organizácia prevádzkovateľov:






  i) | je vylúčená z financovania pre dané opatrenie; |
| --- | --- | --- |

a)

v prípade nezrovnalosti, ktorá vyplynula z nedbalosti, organizácia prevádzkovateľov:

i)

je vylúčená z financovania pre dané opatrenie;

| ii) | vyplatí príslušnému orgánu sumu rovnajúcu sa sume zamietnutého financovania; |
| --- | --- |

ii)

vyplatí príslušnému orgánu sumu rovnajúcu sa sume zamietnutého financovania;

| b) | v prípade úmyselne spôsobenej nezrovnalosti vrátane nepravdivých vyhlásení organizácia prevádzkovateľov:






  i) | je vylúčená z financovania celého pracovného programu; |
| --- | --- | --- |

b)

v prípade úmyselne spôsobenej nezrovnalosti vrátane nepravdivých vyhlásení organizácia prevádzkovateľov:

i)

je vylúčená z financovania celého pracovného programu;

| ii) | vyplatí príslušnému orgánu sumu rovnajúcu sa sume vylúčenej z financovania; |
| --- | --- |

ii)

vyplatí príslušnému orgánu sumu rovnajúcu sa sume vylúčenej z financovania;

| iii) | je vylúčená z financovania Spoločenstvom na základe článku 103 nariadenia (ES) č. 1234/2007 počas trojročného obdobia po období, v ktorom sa nezrovnalosť zistila. |
| --- | --- |

iii)

je vylúčená z financovania Spoločenstvom na základe článku 103 nariadenia (ES) č. 1234/2007 počas trojročného obdobia po období, v ktorom sa nezrovnalosť zistila.

4.   Sumy vyplývajúce z uplatnenia náprav alebo sankcií na základe tohto článku sa vyplatia platobnému orgánu a odpočítajú od výdavkov financovaných Európskym poľnohospodárskym záručným fondom.

Článok 17

Vrátenie neoprávnene vyplatených prostriedkov

1.   Príslušný orgán členského štátu vymáha všetky neoprávnene vyplatené prostriedky, prípadne zvýšené o úroky vypočítané v súlade s odsekom 2.

2.   Úroky sa vypočítajú:

| a) | na základe obdobia, ktorá uplynie medzi platbou a vrátením platby zo strany príjemcu; |
| --- | --- |

a)

na základe obdobia, ktorá uplynie medzi platbou a vrátením platby zo strany príjemcu;

| b) | podľa úrokovej sadzby, ktorú používa Európska centrálna banka pre svoje hlavné operácie refinancovania, uverejnenej v sérii C Úradného vestníka Európskej únie a platnej v deň uhradenia neoprávnenej platby, zvýšenej o tri percentuálne body. |
| --- | --- |

b)

podľa úrokovej sadzby, ktorú používa Európska centrálna banka pre svoje hlavné operácie refinancovania, uverejnenej v sérii C Úradného vestníka Európskej únie a platnej v deň uhradenia neoprávnenej platby, zvýšenej o tri percentuálne body.

3.   V prípade, že opatrenie, ktoré sa neskôr ukáže byť ako neoprávnené, sa vykonalo v súlade so schváleným pracovným programom, členský štát sa môže rozhodnúť vyplatiť zvyšok schváleného financovania alebo nevymáhať už vyplatenú sumu, ak je takéto rozhodnutie možné v porovnateľných prípadoch financovaných zo štátneho rozpočtu a ak organizácia prevádzkovateľov nekonala s nedbalosťou alebo úmyselne.

4.   Sumy vymáhané alebo vyplatené na základe tohto článku sa vyplatia platobnej agentúre a odpočítajú z výdavkov financovaných Európskym poľnohospodárskym záručným fondom.

Článok 18

Oznámenia členských štátov

1.   Členské štáty vyrábajúce olivový olej oznámia Komisii najneskôr 31. januára 2006 za prvé trojročné obdobie začínajúce sa 1. apríla 2006 a najneskôr 31. januára 2009 za druhé trojročné obdobie začínajúce sa 1. apríla 2009 vnútroštátne opatrenia na vykonávanie tohto nariadenia, a najmä opatrenia týkajúce sa:

| a) | podmienok schvaľovania organizácií prevádzkovateľov uvedených v článku 2 ods. 2; |
| --- | --- |

a)

podmienok schvaľovania organizácií prevádzkovateľov uvedených v článku 2 ods. 2;

| b) | dodatočných podmienok týkajúcich sa oprávnených opatrení prijatých podľa článku 5 ods. 2; |
| --- | --- |

b)

dodatočných podmienok týkajúcich sa oprávnených opatrení prijatých podľa článku 5 ods. 2;

| c) | cieľov a priorít sektora olív uvedených v článku 9 ods. 1 písm. a) a kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov uvedených v článku 9 ods. 1. písm. f); |
| --- | --- |

c)

cieľov a priorít sektora olív uvedených v článku 9 ods. 1 písm. a) a kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov uvedených v článku 9 ods. 1. písm. f);

| d) | pravidiel systému poskytovania záloh uvedeného v článku 11 a prípadne systému vyplácania vnútroštátnych finančných príspevkov; |
| --- | --- |

d)

pravidiel systému poskytovania záloh uvedeného v článku 11 a prípadne systému vyplácania vnútroštátnych finančných príspevkov;

| e) | uplatňovania kontrol vymedzených v článku 14 a sankcií a náprav vymedzených v článku 16; |
| --- | --- |

e)

uplatňovania kontrol vymedzených v článku 14 a sankcií a náprav vymedzených v článku 16;

| f) | stanovenej lehoty, ktorá sa uvádza v článku 12 ods. 3. |
| --- | --- |

f)

stanovenej lehoty, ktorá sa uvádza v článku 12 ods. 3.

2.   Členské štáty najneskôr 1. mája každého roku vykonávania schválených pracovných programov predložia Komisii tieto údaje:

| a) | schválené organizácie prevádzkovateľov; |
| --- | --- |

a)

schválené organizácie prevádzkovateľov;

| b) | pracovné programy a ich charakteristiky, rozdelené podľa typov organizácií prevádzkovateľov, podľa oblastí opatrení a podľa regionálnych oblastí; |
| --- | --- |

b)

pracovné programy a ich charakteristiky, rozdelené podľa typov organizácií prevádzkovateľov, podľa oblastí opatrení a podľa regionálnych oblastí;

| c) | výšku financovania prideleného na každý pracovný program; |
| --- | --- |

c)

výšku financovania prideleného na každý pracovný program;

| d) | časový rozvrh plánovaný pre financovanie Spoločenstvom podľa rozpočtových rokov počas celého trvania pracovných programov. |
| --- | --- |

d)

časový rozvrh plánovaný pre financovanie Spoločenstvom podľa rozpočtových rokov počas celého trvania pracovných programov.

3.   Najneskôr 20. októbra každého roku vykonávania schválených pracovných programov postúpia členské štáty Komisii správu o uplatňovaní tohto nariadenia, ktorá bude obsahovať minimálne tieto informácie:

| a) | počet financovaných pracovných programov, počet príjemcov, plochu olivových hájov, počet lisovní oleja, počet zariadení na spracovanie a objem oleja a stolových olív; |
| --- | --- |

a)

počet financovaných pracovných programov, počet príjemcov, plochu olivových hájov, počet lisovní oleja, počet zariadení na spracovanie a objem oleja a stolových olív;

| b) | charakteristiky opatrení vykonaných v každej z oblastí opatrení; |
| --- | --- |

b)

charakteristiky opatrení vykonaných v každej z oblastí opatrení;

| c) | rozdiely medzi plánovanými opatreniami a vykonanými opatreniami a následky týchto rozdielov na úrovni výdavkov; |
| --- | --- |

c)

rozdiely medzi plánovanými opatreniami a vykonanými opatreniami a následky týchto rozdielov na úrovni výdavkov;

| d) | opis a vyhodnotenie výsledkov, najmä na základe hodnotenia pracovných programov podľa článku 12 ods. 2 písm. b) bodu iii); |
| --- | --- |

d)

opis a vyhodnotenie výsledkov, najmä na základe hodnotenia pracovných programov podľa článku 12 ods. 2 písm. b) bodu iii);

| e) | štatistiky kontrol uskutočnených v súlade s článkami 14 a 15 a sankcie a nápravy uplatnené v súlade s článkom 16; |
| --- | --- |

e)

štatistiky kontrol uskutočnených v súlade s článkami 14 a 15 a sankcie a nápravy uplatnené v súlade s článkom 16;

| f) | výdavky rozdelené podľa pracovných programov a podľa oblastí opatrení, ako aj finančné príspevky Spoločenstva, štátu a prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

f)

výdavky rozdelené podľa pracovných programov a podľa oblastí opatrení, ako aj finančné príspevky Spoločenstva, štátu a prevádzkovateľov.

4.   Oznámenia uvedené v tomto článku sa podávajú elektronicky podľa inštrukcií, ktoré Komisia dala členským štátom k dispozícii.

5.   Príslušné orgány členských štátov uverejnia na svojich internetových stránkach všetky zozbierané údaje a štúdie vypracované pri plnení opatrení podľa článku 5 ods. 1 písm. a) po ich dokončení.

Článok 19

Prechodné ustanovenie

1.   Členské štáty môžu vyplatiť zálohu finančných prostriedkov Spoločenstva na prvý rok vykonávania programu.

2.   Táto záloha sa musí obmedziť výhradne na sumu zodpovedajúcu financovaniu Spoločenstvom.

3.   Výdavky nasledujúce po vyplatení zálohy uvedenej v odseku 2 sa účtujú ako výdavky vynaložené od 16. do 31. októbra 2006.

4.   Príslušné orgány členských štátov uverejnia na svojich internetových stránkach všetky zozbierané údaje a štúdie vypracované pri vykonávaní opatrení podľa článku 5 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 2080/2005 po ich dokončení.

Článok 20

Zrušenie

Nariadenie (ES) č. 2080/2005 sa zrušuje.

Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe.

Článok 21

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. apríla 2009. Článok 19 ods. 4 sa však uplatňuje odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. septembra 2008

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 161, 30.4.2004, s. 97.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 333, 20.12.2005, s. 8.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 195, 24.7.2002, s. 16. Nariadenie zrušené nariadením (ES) č. 2080/2005.

5

(6)  Ú. v. ES L 205, 3.8.1985, s. 5.

6

(7)  Ú. v. ES 172, 30.9.1966, s. 3025/66.

7

(8)  Ú. v. ES L 210, 28.7.1998, s. 32.

8

---

PRÍLOHA

Tabuľka zhody uvedená v druhom odseku článku 20

| Nariadenie (ES) č. 2080/2005 | Toto nariadenie |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 2 | článok 2 |
| článok 3 | článok 3 |
| článok 4 | článok 4 |
| článok 5 | článok 5 |
| článok 6 | článok 6 |
| článok 7 | článok 7 |
| článok 8 | článok 8 |
| článok 9 ods. 1 prvý pododsek písm. a) až f) | článok 9 ods. 1 prvý pododsek písm. a) až f) |
| — | článok 9 ods. 1 prvý pododsek písm. g) |
| článok 9 ods. 1 druhý pododsek | článok 9 ods. 1 druhý pododsek |
| článok 9 ods. 2 až 5 | článok 9 ods. 2 až 5 |
| článok 10 | článok 10 |
| článok 11 ods. 1, 2 a 3 | článok 11 ods. 1, 2 a 3 |
| článok 11 ods. 4 prvý pododsek | článok 11 ods. 4 prvý pododsek |
| článok 11 ods. 4 druhý pododsek | — |
| článok 11 ods. 5 | článok 11 ods. 5 |
| článok 12 ods. 1 až 4 | článok 12 ods. 1 až 4 |
| článok 12 ods. 5 | článok 12 ods. 5 prvý pododsek |
| — | článok 12 ods. 5 druhý pododsek |
| článok 13 ods. 1, 2 a 3 | článok 13 ods. 1, 2 a 3 |
| — | článok 13 ods. 4 |
| článok 14 ods. 1 | článok 14 ods. 1 |
| článok 14 ods. 2 prvý pododsek úvodné slová | článok 14 ods. 2 prvý pododsek úvodné slová |
| článok 14 ods. 2 prvá a druhá zarážka | článok 14 ods. 2 písm. a) a b) |
| článok 14 ods. 2 druhý pododsek | článok 14 ods. 2 druhý pododsek |
| článok 14 ods. 3, 4 a 5 | článok 14 ods. 3, 4 a 5 |
| článok 15 | článok 15 |
| článok 16 | článok 16 |
| článok 17 | článok 17 |
| článok 18 ods. 1 až 4 | článok 18 ods. 1 až 4 |
| — | článok 18 ods. 5 |
| článok 19 ods. 1 až 3 | článok 19 ods. 1 až 3 |
| — | článok 19 ods. 4 |
| článok 20 prvý odsek | článok 20 prvý odsek |
| článok 20 druhý odsek | — |
| — | článok 20 druhý odsek |
| článok 21 prvý odsek | článok 21 prvý odsek |
| — | článok 21 druhý odsek |

Nariadenie (ES) č. 2080/2005

Toto nariadenie

článok 1

článok 1

článok 2

článok 2

článok 3

článok 3

článok 4

článok 4

článok 5

článok 5

článok 6

článok 6

článok 7

článok 7

článok 8

článok 8

článok 9 ods. 1 prvý pododsek písm. a) až f)

článok 9 ods. 1 prvý pododsek písm. a) až f)

—

článok 9 ods. 1 prvý pododsek písm. g)

článok 9 ods. 1 druhý pododsek

článok 9 ods. 1 druhý pododsek

článok 9 ods. 2 až 5

článok 9 ods. 2 až 5

článok 10

článok 10

článok 11 ods. 1, 2 a 3

článok 11 ods. 1, 2 a 3

článok 11 ods. 4 prvý pododsek

článok 11 ods. 4 prvý pododsek

článok 11 ods. 4 druhý pododsek

—

článok 11 ods. 5

článok 11 ods. 5

článok 12 ods. 1 až 4

článok 12 ods. 1 až 4

článok 12 ods. 5

článok 12 ods. 5 prvý pododsek

—

článok 12 ods. 5 druhý pododsek

článok 13 ods. 1, 2 a 3

článok 13 ods. 1, 2 a 3

—

článok 13 ods. 4

článok 14 ods. 1

článok 14 ods. 1

článok 14 ods. 2 prvý pododsek úvodné slová

článok 14 ods. 2 prvý pododsek úvodné slová

článok 14 ods. 2 prvá a druhá zarážka

článok 14 ods. 2 písm. a) a b)

článok 14 ods. 2 druhý pododsek

článok 14 ods. 2 druhý pododsek

článok 14 ods. 3, 4 a 5

článok 14 ods. 3, 4 a 5

článok 15

článok 15

článok 16

článok 16

článok 17

článok 17

článok 18 ods. 1 až 4

článok 18 ods. 1 až 4

—

článok 18 ods. 5

článok 19 ods. 1 až 3

článok 19 ods. 1 až 3

—

článok 19 ods. 4

článok 20 prvý odsek

článok 20 prvý odsek

článok 20 druhý odsek

—

—

článok 20 druhý odsek

článok 21 prvý odsek

článok 21 prvý odsek

—

článok 21 druhý odsek

---

| 4.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 237/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 237/18

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 868/2008

z 3. septembra 2008

o výkaze poľnohospodárskeho podniku, ktorý sa má použiť na účely zisťovania príjmov poľnohospodárskych podnikov a rozboru ich hospodárskej činnosti

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady č. 79/65/EHS z 15. júna 1965 o vytvorení siete na zhromažďovanie účtovných údajov o príjmoch a o hospodárskej činnosti poľnohospodárskych podnikov v Európskom hospodárskom spoločenstve (1), a najmä na jeho článok 6 ods. 2, článok 7 ods. 3 a článok 12 ods. 2,

keďže:

| (1) | Druh, definícia a forma predloženia účtovných údajov uvedených v článku 7 nariadenia č. 79/65/EHS získaných na základe výkazu poľnohospodárskeho podniku vystaveného na účely spoľahlivého zisťovania príjmov poľnohospodárskych podnikov musia byť zhodné pre všetky sledované účtovné prevádzky. V záujme zjednodušenia a zrozumiteľnosti údajov by sa malo tiež ustanoviť, aby tento individuálny výkaz prevzal doplňujúce údaje a podrobnosti zodpovedajúce osobitným potrebám nevyhnutným na rozbor hospodárskej činnosti poľnohospodárskych podnikov vybraných v súlade s článkom 11 toho istého nariadenia. V takom prípade treba výkaz poľnohospodárskeho podniku považovať aj za špeciálny výkaz poľnohospodárskeho podniku uvedený v článku 12 ods. 1. |
| --- | --- |

(1)

Druh, definícia a forma predloženia účtovných údajov uvedených v článku 7 nariadenia č. 79/65/EHS získaných na základe výkazu poľnohospodárskeho podniku vystaveného na účely spoľahlivého zisťovania príjmov poľnohospodárskych podnikov musia byť zhodné pre všetky sledované účtovné prevádzky. V záujme zjednodušenia a zrozumiteľnosti údajov by sa malo tiež ustanoviť, aby tento individuálny výkaz prevzal doplňujúce údaje a podrobnosti zodpovedajúce osobitným potrebám nevyhnutným na rozbor hospodárskej činnosti poľnohospodárskych podnikov vybraných v súlade s článkom 11 toho istého nariadenia. V takom prípade treba výkaz poľnohospodárskeho podniku považovať aj za špeciálny výkaz poľnohospodárskeho podniku uvedený v článku 12 ods. 1.

| (2) | Nariadením Komisie (EHS) č. 2237/77 z 23. septembra 1977 o forme hlásenia poľnohospodárskej farmy, ktoré sa má použiť na účely zisťovania príjmov poľnohospodárskych podnikov (2), sa určili pravidlá zhromažďovania účtovných údajov. |
| --- | --- |

(2)

Nariadením Komisie (EHS) č. 2237/77 z 23. septembra 1977 o forme hlásenia poľnohospodárskej farmy, ktoré sa má použiť na účely zisťovania príjmov poľnohospodárskych podnikov (2), sa určili pravidlá zhromažďovania účtovných údajov.

| (3) | V údajoch získaných z výkazu poľnohospodárskeho podniku musia byť zohľadnené skúsenosti nadobudnuté od vytvorenia siete a vývoj spoločnej poľnohospodárskej politiky a údaje musia zodpovedať definíciám uvedeným v príslušných nariadeniach, predovšetkým v nariadení Rady (EHS) č. 2092/91 z 24. júna 1991 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a príslušných označeniach poľnohospodárskych ýrobkov a potravín (3), nariadení Rady (ES) č. 1782/2003v z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (4), nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (5), nariadení Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (6), pokiaľ ide o oblasti, na ktoré sa môže vzťahovať pomoc zo štrukturálnych fondov, a v nariadení Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (7). |
| --- | --- |

(3)

V údajoch získaných z výkazu poľnohospodárskeho podniku musia byť zohľadnené skúsenosti nadobudnuté od vytvorenia siete a vývoj spoločnej poľnohospodárskej politiky a údaje musia zodpovedať definíciám uvedeným v príslušných nariadeniach, predovšetkým v nariadení Rady (EHS) č. 2092/91 z 24. júna 1991 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a príslušných označeniach poľnohospodárskych ýrobkov a potravín (3), nariadení Rady (ES) č. 1782/2003v z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (4), nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (5), nariadení Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (6), pokiaľ ide o oblasti, na ktoré sa môže vzťahovať pomoc zo štrukturálnych fondov, a v nariadení Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (7).

| (4) | Nariadenie (EHS) č. 2237/77 by sa preto malo prispôsobiť, a to s prihliadnutím na vývoj spoločnej poľnohospodárskej politiky, druh informácií požadovaných na rozbor údajov a spôsoby postupovania informácií od prijatia uvedeného nariadenia. V záujme jasnosti a zrozumiteľnosti je vhodné uvedené nariadenie nahradiť. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie (EHS) č. 2237/77 by sa preto malo prispôsobiť, a to s prihliadnutím na vývoj spoločnej poľnohospodárskej politiky, druh informácií požadovaných na rozbor údajov a spôsoby postupovania informácií od prijatia uvedeného nariadenia. V záujme jasnosti a zrozumiteľnosti je vhodné uvedené nariadenie nahradiť.

| (5) | Riadne vyplnené výkazy poľnohospodárskeho podniku treba Komisii odovzdať prostredníctvom styčného subjektu určeného každým členským štátom v súlade s článkom 6 nariadenia č. 79/65/EHS. V tejto súvislosti by sa malo ustanoviť, aby styčný subjekt mohol predmetné informácie komunikovať priamo Komisii prostredníctvom informačného systému zavedeného Komisiou a aby tento systém umožňoval elektronickú výmenu požadovaných informácií podľa vzorov, ktoré budú styčnému subjektu poskytnuté prostredníctvom tohto systému. Rovnako by sa malo ustanoviť, aby Komisia informovala členské štáty o všeobecných podmienkach zavedenia informačného systému prostredníctvom výboru Spoločenstva pre poľnohospodársku účtovnú dátovú sieť. |
| --- | --- |

(5)

Riadne vyplnené výkazy poľnohospodárskeho podniku treba Komisii odovzdať prostredníctvom styčného subjektu určeného každým členským štátom v súlade s článkom 6 nariadenia č. 79/65/EHS. V tejto súvislosti by sa malo ustanoviť, aby styčný subjekt mohol predmetné informácie komunikovať priamo Komisii prostredníctvom informačného systému zavedeného Komisiou a aby tento systém umožňoval elektronickú výmenu požadovaných informácií podľa vzorov, ktoré budú styčnému subjektu poskytnuté prostredníctvom tohto systému. Rovnako by sa malo ustanoviť, aby Komisia informovala členské štáty o všeobecných podmienkach zavedenia informačného systému prostredníctvom výboru Spoločenstva pre poľnohospodársku účtovnú dátovú sieť.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru Spoločenstva pre poľnohospodársku účtovnú dátovú sieť, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru Spoločenstva pre poľnohospodársku účtovnú dátovú sieť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Výkaz poľnohospodárskeho podniku a účtovné údaje

1.   Druh a forma predkladania účtovných údajov potrebných na účely ročného zisťovania príjmov poľnohospodárskych podnikov a na rozbor ich hospodárskej činnosti v súlade s kapitolami II a III nariadenia č. 79/65/EHS sú určené v prílohe I k tomuto nariadeniu.

2.   Definície a pokyny, ktoré sa vzťahujú na údaje uvedené v odseku 1, sú určené v prílohe II.

Článok 2

Informovanie Komisie

1.   Výkazy poľnohospodárskeho podniku a údaje uvedené v článku 1 sa Komisii postupujú prostredníctvom styčného subjektu uvedeného v článku 6 nariadenia č. 79/65/EHS cez informačný systém zavedený Komisiou a sprístupnený členským štátom na elektronickú výmenu informácií.

2.   Členské štáty sa so všeobecnými podmienkami zavedenia informačného systému uvedeného v odseku 1 oboznámia prostredníctvom výboru Spoločenstva pre poľnohospodársku účtovnú dátovú sieť.

Forma a obsah výkazu poľnohospodárskeho podniku sú určené na základe vzoru a pokynov potrebných na jeho vystavenie. Komisia tento vzor upravuje a aktualizuje cez daný informačný systém a vopred o tom informuje výbor uvedený v prvom pododseku.

Článok 3

Zrušenie

Nariadenie (EHS) č. 2237/77 sa zrušuje.

Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe III.

Článok 4

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od účtovného roku 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. septembra 2008

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES 109, 23.6.1965, s. 1859/65.

1

(2)  Ú. v. ES L 263, 17.10.1977, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 198, 22.7.1991, s. 1. Nariadenie sa od 1. januára 2009 nahradí nariadením Rady (ES) č. 834/2007 (Ú. v. EÚ L 189, 20.7.2007, s. 1).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

7

---

PRÍLOHA I

FORMÁT VÝKAZU POĽNOHOSPODÁRSKEHO PODNIKU

Na všetky položky a stĺpce tabuľky v tejto prílohe je potrebné uplatniť definície a pokyny uvedené v prílohe II. Čísla v stĺpcoch týchto tabuliek sú poradové čísla dát v informačnom médiu. Tieto poradové čísla sa systematicky uvádzajú aj pre políčka, ktoré nikdy nebudú vyplnené (napr. tabuľka K, stĺpec pre výrobok 162 Kravské mlieko). Nepoužité čísla sú určené na neskoršie použitie a treba pre ne vyplniť nulu.

A.   VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE O POĽNOHOSPODÁRSKOM PODNIKU

| Číslo a opis položky | Poradové číslo |
| --- | --- |
| 1.   Číslo podniku |
| — | Divízia |

Číslo a opis položky

Poradové číslo

Číslo podniku

—

Divízia

1

| — | Subdivízia |
| --- | --- |

—

Subdivízia

2

| — | Poradové číslo podniku |
| --- | --- |

—

Poradové číslo podniku

3

Nepoužité

4-5

Údaje o počítačových záznamoch dát a o účtovnej firme

| — | Počet skupín s 10 údajmi |
| --- | --- |

—

Počet skupín s 10 údajmi

6

Nepoužité

7-16

| — | Číslo účtovnej firmy |
| --- | --- |

—

Číslo účtovnej firmy

17

| 3. | Organizačná forma podniku |
| --- | --- |

3.

Organizačná forma podniku

18

Nepoužité

19

Vnútroštátne faktory pre odbery a hmotnosti vzoriek

| — | Vnútroštátna hodnota poľnohospodárskeho podniku vypočítaná členským štátom |
| --- | --- |

—

Vnútroštátna hodnota poľnohospodárskeho podniku vypočítaná členským štátom

20

Nepoužité

21

Nepoužité

22

Nepoužité

23-30

| 5. | Poloha podniku |
| --- | --- |

5.

Poloha podniku

31

Kategória podniku

| — | Ekologické poľnohospodárstvo |
| --- | --- |

—

Ekologické poľnohospodárstvo

32

| — | Druh hospodárstva v čase výberu |
| --- | --- |

—

Druh hospodárstva v čase výberu

33

| — | Druh hospodárstva na základe účtovných údajov |
| --- | --- |

—

Druh hospodárstva na základe účtovných údajov

34

| — | Ekonomická veľkostná trieda v čase výberu |
| --- | --- |

—

Ekonomická veľkostná trieda v čase výberu

35

| — | Ekonomická veľkostná trieda na základe účtovných údajov |
| --- | --- |

—

Ekonomická veľkostná trieda na základe účtovných údajov

36

Dátum účtovnej uzávierky a vytvorenia informačného média

| — | Dátum účtovnej uzávierky |
| --- | --- |

—

Dátum účtovnej uzávierky

37

| — | Dátum vytvorenia informačného média |
| --- | --- |

—

Dátum vytvorenia informačného média

38

| 8. | Znevýhodnená oblasť |
| --- | --- |

8.

Znevýhodnená oblasť

39

Ostatné údaje týkajúce sa podniku

| — | Zavlažovaná využívaná poľnohospodárska plocha (VPP) |
| --- | --- |

—

Zavlažovaná využívaná poľnohospodárska plocha (VPP)

40

| — | Nadmorská výška |
| --- | --- |

—

Nadmorská výška

41

| — | Dni pastvy na horských alebo iných pastvinách nezahrnutých do VPP |
| --- | --- |

—

Dni pastvy na horských alebo iných pastvinách nezahrnutých do VPP

42

| — | Celková zastrešená plocha |
| --- | --- |

—

Celková zastrešená plocha

43

| — | Oblasť štrukturálnych fondov |
| --- | --- |

—

Oblasť štrukturálnych fondov

44

| — | Oblasti s environmentálnymi obmedzeniami |
| --- | --- |

—

Oblasti s environmentálnymi obmedzeniami

45

Nepoužité

46-47

B.   SPÔSOB UŽÍVANIA

| Číslo a opis položky | Poradové číslo |
| --- | --- |
| 10. | VPP, ktorú obhospodaruje majiteľ |

Číslo a opis položky

Poradové číslo

10.

VPP, ktorú obhospodaruje majiteľ

48

| 11. | Prenajatá VPP |
| --- | --- |

11.

Prenajatá VPP

49

| 12. | VPP v nájme |
| --- | --- |

12.

VPP v nájme

50

C.   PRACOVNÁ SILA

| Číslo a opis položky | Vykonávané funkcie
  (kód) | Rok narodenia | Počet pracovných jednotiek ročne | Čas odpracovaný za rok
  (v hodinách) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| A.   Pravidelná neplatená pracovná sila |
| 13. | Majiteľ a riadiaci pracovník v jednej osobe (kód 1) |

Číslo a opis položky

Vykonávané funkcie

(kód)

Rok narodenia

Počet pracovných jednotiek ročne

Čas odpracovaný za rok

(v hodinách)

(1)

(2)

(3)

(4)

Pravidelná neplatená pracovná sila

13.

Majiteľ a riadiaci pracovník v jednej osobe (kód 1)

51

52

53

54

55

56

57

58

| 14. | Majiteľ, ktorý nie je riadiacim pracovníkom (kód 2) |
| --- | --- |

14.

Majiteľ, ktorý nie je riadiacim pracovníkom (kód 2)

59

60

61

62

63

64

65

66

| 15. | Riadiaci pracovník, ktorý nie je majiteľom (kód 3) |
| --- | --- |

15.

Riadiaci pracovník, ktorý nie je majiteľom (kód 3)

67

68

69

70

Počet osôb

| 16. | Manželka(-ky) majiteľa(-ov) |
| --- | --- |

16.

Manželka(-ky) majiteľa(-ov)

71

—

72

73

| 17. | Ostatní |
| --- | --- |

17.

Ostatní

74

—

75

76

| B.18. | Neplatená príležitostná pracovná sila |
| --- | --- |

B.18.

—

—

—

77

Platená pravidelná pracovná sila

| 19. | Riadiaci pracovník |
| --- | --- |

19.

Riadiaci pracovník

—

78

79

80

| 20. | Ostatní |
| --- | --- |

20.

Ostatní

—

—

81

82

| D.21. | Platená príležitostná pracovná sila |
| --- | --- |

D.21.

—

—

—

83

D.   POČET A HODNOTA HOSPODÁRSKYCH ZVIERAT

| Číslo a opis položky | Počiatočné ocenenie | Záverečné ocenenie | Priemerný počet |
| --- | --- | --- | --- |
| Počet | Hodnota | Počet | Hodnota |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 22. | Koňovité |

Číslo a opis položky

Počiatočné ocenenie

Záverečné ocenenie

Priemerný počet

Počet

Hodnota

Počet

Hodnota

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

22.

Koňovité

86

87

88

89

90

| 23. | Výkrmové teľatá |
| --- | --- |

23.

Výkrmové teľatá

91

92

93

94

95

| 24. | Ostatný dobytok do jedného roka |
| --- | --- |

24.

Ostatný dobytok do jedného roka

96

97

98

99

100

| 25. | Samce hovädzieho dobytka od jedného do menej ako dvoch rokov |
| --- | --- |

25.

Samce hovädzieho dobytka od jedného do menej ako dvoch rokov

101

102

103

104

105

| 26. | Samice hovädzieho dobytka od jedného do menej ako dvoch rokov |
| --- | --- |

26.

Samice hovädzieho dobytka od jedného do menej ako dvoch rokov

106

107

108

109

110

| 27. | Samce hovädzieho dobytka dvoj- a viacročné |
| --- | --- |

27.

Samce hovädzieho dobytka dvoj- a viacročné

111

112

113

114

115

| 28. | Chovné jalovice |
| --- | --- |

28.

Chovné jalovice

116

117

118

119

120

| 29. | Výkrmové jalovice |
| --- | --- |

29.

Výkrmové jalovice

121

122

123

124

125

| 30. | Dojnice |
| --- | --- |

30.

Dojnice

126

127

128

129

130

| 31. | Vyradené dojnice |
| --- | --- |

31.

Vyradené dojnice

131

132

133

134

135

| 32. | Ostatné kravy |
| --- | --- |

32.

Ostatné kravy

136

137

138

139

140

| 33. | Včelstvá |
| --- | --- |

33.

Včelstvá

141

142

143

144

145

| 34. | Králiky, chovné samice |
| --- | --- |

34.

Králiky, chovné samice

146

147

148

149

150

| 35. | Nepoužité |
| --- | --- |

35.

Nepoužité

151

152

153

154

155

| 36. | Nepoužité |
| --- | --- |

36.

Nepoužité

156

157

158

159

160

| 37. | Nepoužité |
| --- | --- |

37.

Nepoužité

161

162

163

164

165

| 38. | Kozy, chovné samice |
| --- | --- |

38.

Kozy, chovné samice

166

167

168

169

170

| 39. | Ostatné kozy |
| --- | --- |

39.

Ostatné kozy

171

172

173

174

175

| 40. | Bahnice |
| --- | --- |

40.

Bahnice

176

177

178

179

180

| 41. | Ostatné ovce |
| --- | --- |

41.

Ostatné ovce

181

182

183

184

185

| 42. | Nepoužité |
| --- | --- |

42.

Nepoužité

186

187

188

189

190

| 43. | Prasiatka |
| --- | --- |

43.

Prasiatka

191

192

193

194

195

| 44. | Chovné prasnice |
| --- | --- |

44.

Chovné prasnice

196

197

198

199

200

| 45. | Výkrmové ošípané |
| --- | --- |

45.

Výkrmové ošípané

201

202

203

204

205

| 46. | Ostatné ošípané |
| --- | --- |

46.

Ostatné ošípané

206

207

208

209

210

| 47. | Brojlery |
| --- | --- |

47.

Brojlery

211

212

213

214

215

| 48. | Nosnice |
| --- | --- |

48.

Nosnice

216

217

218

219

220

| 49. | Ostatná hydina |
| --- | --- |

49.

Ostatná hydina

221

222

223

224

225

| 50. | Ostatné zvieratá |
| --- | --- |

50.

Ostatné zvieratá

—

227

—

229

—

E.   NÁKUP A PREDAJ HOSPODÁRSKYCH ZVIERAT

| Číslo a opis položky | Nákupy zvierat | Predaje zvierat | Spotreba farmy a naturálne dávky |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 51. | Koňovité |

Číslo a opis položky

Nákupy zvierat

Predaje zvierat

Spotreba farmy a naturálne dávky

(1)

(2)

(3)

51.

Koňovité

231

232

233

| 52. | Hovädzí dobytok |
| --- | --- |

52.

Hovädzí dobytok

234

235

236

| 53. | Nepoužité |
| --- | --- |

53.

Nepoužité

237

238

239

| 54. | Ovce |
| --- | --- |

54.

Ovce

240

241

242

| 55. | Kozy |
| --- | --- |

55.

Kozy

243

244

245

| 56. | Ošípané |
| --- | --- |

56.

Ošípané

246

247

248

| 57. | Hydina |
| --- | --- |

57.

Hydina

249

250

251

| 58. | Ostatné zvieratá |
| --- | --- |

58.

Ostatné zvieratá

252

253

254

F.   NÁKLADY

| Číslo a opis položky | Poradové číslo |
| --- | --- |
| Mzdové náklady a náklady na zariadenia |
| 59. | Mzdy a sociálne zabezpečenie |

Číslo a opis položky

Poradové číslo

Mzdové náklady a náklady na zariadenia

59.

Mzdy a sociálne zabezpečenie

259

| 60. | Zmluvná práca a prenájom strojov |
| --- | --- |

60.

Zmluvná práca a prenájom strojov

260

| 61. | Bežná údržba strojov a zariadení |
| --- | --- |

61.

Bežná údržba strojov a zariadení

261

| 62. | Motorové palivá a mazivá |
| --- | --- |

62.

Motorové palivá a mazivá

262

| 63. | Výdavky na osobné motorové vozidlá |
| --- | --- |

63.

Výdavky na osobné motorové vozidlá

263

Osobitné náklady na hospodárske zvieratá

Nákup krmív:

| 64. | Koncentrované krmivá pre pasúce sa zvieratá (koňovité, hovädzí dobytok, ovce, kozy) |
| --- | --- |

64.

Koncentrované krmivá pre pasúce sa zvieratá (koňovité, hovädzí dobytok, ovce, kozy)

264

| 65. | Objemové krmivá pre pasúce sa zvieratá (koňovité, hovädzí dobytok, ovce, kozy) |
| --- | --- |

65.

Objemové krmivá pre pasúce sa zvieratá (koňovité, hovädzí dobytok, ovce, kozy)

265

| 66. | Krmivo pre ošípané |
| --- | --- |

66.

Krmivo pre ošípané

266

| 67. | Krmivo pre hydinu a ostatné malé zvieratá |
| --- | --- |

67.

Krmivo pre hydinu a ostatné malé zvieratá

267

Krmivá vyrobené a používané na farme pre:

| 68. | Pasúce sa zvieratá (koňovité, hovädzí dobytok, ovce, kozy) |
| --- | --- |

68.

Pasúce sa zvieratá (koňovité, hovädzí dobytok, ovce, kozy)

268

| 69. | Ošípané |
| --- | --- |

69.

Ošípané

269

| 70. | Hydinu a ostatné malé zvieratá |
| --- | --- |

70.

Hydinu a ostatné malé zvieratá

270

| 71. | Osobitné náklady na hospodárske zvieratá |
| --- | --- |

71.

Osobitné náklady na hospodárske zvieratá

271

Osobitné náklady na plodiny

| 72. | Nákup osív a sadeníc |
| --- | --- |

72.

Nákup osív a sadeníc

272

| 73. | Osivá a sadenice dopestované a použité na farme |
| --- | --- |

73.

Osivá a sadenice dopestované a použité na farme

273

| 74. | Hnojivá a prostriedky na zúrodnenie pôdy |
| --- | --- |

74.

Hnojivá a prostriedky na zúrodnenie pôdy

274

| 75. | Výrobky na ochranu plodín |
| --- | --- |

75.

Výrobky na ochranu plodín

275

| 76. | Osobitné náklady na plodiny |
| --- | --- |

76.

Osobitné náklady na plodiny

276

| 77. | Osobitné lesnícke náklady |
| --- | --- |

77.

Osobitné lesnícke náklady

277

Režijné výdavky podniku

| 78. | Bežná údržba pôdy a budov |
| --- | --- |

78.

Bežná údržba pôdy a budov

278

| 79. | Elektrina |
| --- | --- |

79.

Elektrina

279

| 80. | Vykurovacie palivá |
| --- | --- |

80.

Vykurovacie palivá

280

| 81. | Voda |
| --- | --- |

81.

Voda

281

| 82. | Poistenie |
| --- | --- |

82.

Poistenie

282

| 83. | Dane a ostatné poplatky |
| --- | --- |

83.

Dane a ostatné poplatky

283

| 84. | Ostatné režijné náklady podniku |
| --- | --- |

84.

Ostatné režijné náklady podniku

284

Náklady na pôdu

| 85. | Zaplatené nájomné |
| --- | --- |

85.

Zaplatené nájomné

285

| 86. | Z toho: nájomné za pôdu |
| --- | --- |

86.

Z toho: nájomné za pôdu

286

| 87. | Poistenie hospodárskych budov |
| --- | --- |

87.

Poistenie hospodárskych budov

287

| 88. | Dane za pôdu a budovy |
| --- | --- |

88.

Dane za pôdu a budovy

288

Zaplatené úroky

| 89. | Celkové zaplatené úroky a finančné poplatky: |
| --- | --- |

89.

Celkové zaplatené úroky a finančné poplatky:

289

| 90. | Zaplatené úroky a poplatky za pôžičky na pôdu a budovy |
| --- | --- |

90.

Zaplatené úroky a poplatky za pôžičky na pôdu a budovy

290

| 91. | Z toho: za nákup pôdy |
| --- | --- |

91.

Z toho: za nákup pôdy

291

| 92. | Zaplatené úroky a poplatky za pôžičky na prevádzkový kapitál a veriteľom |
| --- | --- |

92.

Zaplatené úroky a poplatky za pôžičky na prevádzkový kapitál a veriteľom

292

| 93. | Celkové náklady |
| --- | --- |

93.

Celkové náklady

293

G.   PÔDA A BUDOVY, MŔTVY INVENTÁR A OBEŽNÝ KAPITÁL

| Číslo a opis položky | Nepoužité | Počiatočné ocenenie | Investície | Predaj | Odpisy | Záverečné ocenenie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pred odpočítaním dotácií | Dotácie |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 94. | Poľnohospodárska pôda, budovy a práva, z toho: |

Číslo a opis položky

Nepoužité

Počiatočné ocenenie

Investície

Predaj

Odpisy

Záverečné ocenenie

Pred odpočítaním dotácií

Dotácie

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

94.

294

295

296

297

298

299

300

301

| 95. | Poľnohospodárska pôda |
| --- | --- |

95.

Poľnohospodárska pôda

302

303

304

305

306

307

308

309

| 96. | Trvalé kultúry |
| --- | --- |

96.

Trvalé kultúry

310

311

312

313

314

315

316

317

| 97. | Úpravy pôdy |
| --- | --- |

97.

Úpravy pôdy

318

319

320

321

322

323

324

325

| 98. | Hospodárske budovy |
| --- | --- |

98.

Hospodárske budovy

326

327

328

329

330

331

332

333

| 99. | Nadobúdacie náklady, kvóty a ostatné práva |
| --- | --- |

99.

Nadobúdacie náklady, kvóty a ostatné práva

334

335

336

337

338

339

340

341

| 100. | Lesná pôda, vrátane dreva na pni |
| --- | --- |

100.

342

343

344

345

346

347

348

349

| 101. | Stroje a zariadenia |
| --- | --- |

101.

350

351

352

353

354

355

356

357

| 102. | Obežný kapitál |
| --- | --- |

102.

358

359

360

361

362

363

364

365

| 103. | Spolu |
| --- | --- |

103.

366

367

368

369

370

371

372

373

H.   DLHY

| Číslo a opis položky | Počiatočné ocenenie | Záverečné ocenenie |
| --- | --- | --- |
| Spolu | Z toho na: | Spolu | Z toho na: |
| Pôda a budovy | Ostatné aktíva | Pôda a budovy | Ostatné aktíva |
| Spolu | z toho pôda | Spolu | z toho pôda |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 104. | Dlhodobé a strednodobé pôžičky |

Číslo a opis položky

Počiatočné ocenenie

Záverečné ocenenie

Spolu

Z toho na:

Spolu

Z toho na:

Pôda a budovy

Ostatné aktíva

Pôda a budovy

Ostatné aktíva

Spolu

z toho pôda

Spolu

z toho pôda

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

104.

Dlhodobé a strednodobé pôžičky

374

375

376

377

378

379

380

381

| 105. | Krátkodobé pôžičky a záväzky |
| --- | --- |

105.

Krátkodobé pôžičky a záväzky

382

383

384

385

386

387

388

389

| 106. | Spolu |
| --- | --- |

106.

Spolu

390

391

392

393

394

395

396

397

I.   DAŇ Z PRIDANEJ HODNOTY (DPH)

| Číslo a opis položky | Poradové číslo |
| --- | --- |
| 107. | Systém DPH | 400 |
| Pododdiel systému DPH (Španielsko, Francúzsko a Taliansko) | 401 |
| Položky 108 až 111 vyplňte len v prípade uplatnenia poľnohospodárskeho alebo podobného systému | |
| 108. | DPH za predaj | 402 |
| 109. | DPH za nákup | 403 |
| 110. | DPH za investície | 404 |
| 111. | DPH vrátená daňovými orgánmi | 405 |

Číslo a opis položky

Poradové číslo

107.

Systém DPH

400

Pododdiel systému DPH (Španielsko, Francúzsko a Taliansko)

401

Položky 108 až 111 vyplňte len v prípade uplatnenia poľnohospodárskeho alebo podobného systému

108.

DPH za predaj

402

109.

DPH za nákup

403

110.

DPH za investície

404

111.

DPH vrátená daňovými orgánmi

405

J.   GRANTY A DOTÁCIE

Uveďte úplné podrobnosti.

| Číslo položky | Opis | Kód (1) | Suma |
| --- | --- | --- | --- |
| 112. | Granty a dotácie, okrem tých, ktoré sú určené na náklady a nákup zvierat | — | 408 |
| 113. | z toho: | 409 | až |
| 20 „otvorených“ kódov zodpovedajúcich kategóriám definovaným v prílohe II | ... | 448 |
| 114. | Granty a dotácie na náklady | — | 449 |
| 115. | z toho: | 450 | až |
| 10 „otvorených“ kódov zodpovedajúcich položkám pre príslušné náklady (položky 59 až 89) | ... | 469 |
| 116. | Granty a dotácie na nákup zvierat | — | 470 |
| 117. | z toho: | 471 | až |
| 5 „otvorených“ kódov zodpovedajúcich položkám pre kategórie nakúpených zvierat (položky 51 až 58) | ... | 480 |
| 118. | Celkové granty a dotácie | — | 481 |
| 119. | Nepoužité | — | 482 |
| Rozdiely oproti predchádzajúcim účtovným rokom | — | 483 |

Číslo položky

Opis

Kód (1)

Suma

112.

Granty a dotácie, okrem tých, ktoré sú určené na náklady a nákup zvierat

—

408

113.

z toho:

409

až

20 „otvorených“ kódov zodpovedajúcich kategóriám definovaným v prílohe II

...

448

114.

Granty a dotácie na náklady

—

449

115.

z toho:

450

až

10 „otvorených“ kódov zodpovedajúcich položkám pre príslušné náklady (položky 59 až 89)

...

469

116.

Granty a dotácie na nákup zvierat

—

470

117.

z toho:

471

až

5 „otvorených“ kódov zodpovedajúcich položkám pre kategórie nakúpených zvierat (položky 51 až 58)

...

480

118.

Celkové granty a dotácie

—

481

119.

Nepoužité

—

482

Rozdiely oproti predchádzajúcim účtovným rokom

—

483

K.   VÝROBA (okrem živočíšnej) (položky 120 až 375)

| Výrobok
  (položka) | Druh plodiny
  (kód) | Chýbajúce údaje
  (kód) | Oblasť | Výroba za účtovný rok | Počiatočné ocenenie | Predaj | Spotreba podniku a naturálne dávky | Záverečné ocenenie | Použitie v podniku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| 488 | 489 | 490 | 491 | 492 | 493 | 494 | 495 | 496 | 497 |
| 498 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2) |

Výrobok

(položka)

Druh plodiny

(kód)

Chýbajúce údaje

(kód)

Oblasť

Výroba za účtovný rok

Počiatočné ocenenie

Predaj

Spotreba podniku a naturálne dávky

Záverečné ocenenie

Použitie v podniku

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

488

489

490

491

492

493

494

495

496

497

498

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2)

L.   KVÓTY A INÉ PRÁVA

| Kvóta alebo právo | Typ dátového kódu | | Platby
  (nákup/lízing, prenájom) | Príjmy
  (nákup/lízing, prenájom) | Počiatočné ocenenie | Odpisy/Amortizácia | Záverečné ocenenie | Množstvo | Dane
  (vrátane dodatočne vybraných poplatkov) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Kód 1 = údaje súvisiace s aktívami | Nepoužité | Kód 1 = hodnota nákupov | Kód 1 = hodnota predajov | Kód 1 = hodnota | Kód 1 = hodnota | Kód 1 = hodnota | | Kód 2 = hodnota |
| Kód 2 = údaje súvisiace s príjmami | | Kód 2 = platby za použitie | Kód 2 = príjmy z použitia | Kód 2 = nepoužité | Kód 2 = nepoužité | Kód 2 = nepoužité | | |

Kvóta alebo právo

Typ dátového kódu

Platby

(nákup/lízing, prenájom)

Príjmy

(nákup/lízing, prenájom)

Počiatočné ocenenie

Odpisy/Amortizácia

Záverečné ocenenie

Množstvo

Dane

(vrátane dodatočne vybraných poplatkov)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Kód 1 = údaje súvisiace s aktívami

Nepoužité

Kód 1 = hodnota nákupov

Kód 1 = hodnota predajov

Kód 1 = hodnota

Kód 1 = hodnota

Kód 1 = hodnota

Kód 2 = hodnota

Kód 2 = údaje súvisiace s príjmami

Kód 2 = platby za použitie

Kód 2 = príjmy z použitia

Kód 2 = nepoužité

Kód 2 = nepoužité

Kód 2 = nepoužité

M.   M. PRIAME PLATBY podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003 (3) (položky 601 až 680 a 700 až 772)

| Výrobok alebo kombinácia výrobkov
  (položka) | | | Počet základných jednotiek pre platby | Celková pomoc | Referenčná suma | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Nepoužité | Nepoužité | | | | Nepoužité |

Výrobok alebo kombinácia výrobkov

(položka)

Počet základných jednotiek pre platby

Celková pomoc

Referenčná suma

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Nepoužité

Nepoužité

Nepoužité

N.   ÚDAJE O NÁKUPE A PREDAJI HOSPODÁRSKYCH ZVIERAT

| Kategória hospodárskych zvierat
  (položka) | | | Počet kúpených zvierat | Hodnoty nákupov | Počet predaných zvierat | Hodnoty predajov | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Nepoužité | Nepoužité | | | | | Nepoužité |

Kategória hospodárskych zvierat

(položka)

Počet kúpených zvierat

Hodnoty nákupov

Počet predaných zvierat

Hodnoty predajov

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Nepoužité

Nepoužité

Nepoužité

---

(1)  Uveďte položku pre príslušné kategórie zvierat, výrobkov, nákladov alebo formy priamej pomoci.

(2)  Posledné poradové číslo = 487 + (10 × počet uvádzaných výrobkov).

(3)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1.

---

PRÍLOHA II

DEFINÍCIE A POKYNY TÝKAJÚCE SA VÝKAZU POĽNOHOSPODÁRSKEHO PODNIKU

I.   VŠEOBECNÉ DEFINÍCIE A POKYNY

a)   Údaje vo výkaze poľnohospodárskeho podniku sa musia vzťahovať len na jeden poľnohospodársky podnik a na jeden účtovný rok trvajúci 12 po sebe nasledujúcich mesiacov.

b)   Údaje uvedené vo výkaze poľnohospodárskeho podniku sa týkajú výlučne príslušného poľnohospodárskeho podniku. Uvedené údaje sa vzťahujú na činnosť samotného poľnohospodárskeho podniku a prípadne na lesné hospodárstvo a cestovný ruch súvisiace s daným podnikom. Pri vypracúvaní výkazu poľnohospodárskeho podniku sa neberie do úvahy nič, čo sa týka akýchkoľvek nepoľnohospodárskych činností majiteľa alebo jeho rodinných príslušníkov, alebo dôchodku, dedičstva, súkromných bankových účtov, vlastníctva mimo poľnohospodárskeho podniku, osobných daňových povinností, súkromného poistenia atď.

Ak sa výrobné zdroje poľnohospodárskeho podniku (platená alebo neplatená pracovná sila, stroje alebo zariadenia) použijú na zvýšenie fixných aktív (výroba alebo väčšie opravy strojov, výstavba, väčšie opravy alebo asanácia budov, výsadba alebo výrub ovocných stromov), príslušné náklady – alebo ich odhad – sa nezahrnú do prevádzkových nákladov tohto poľnohospodárskeho podniku. V každom prípade mzdové náklady a počet hodín odpracovaných pri vytváraní fixných aktív sa musia vylúčiť z nákladov aj z údajov o pracovnej sile. Vo výnimočných prípadoch, ak niektoré náklady (okrem mzdových) použité na vytvorenie fixných aktív nemôžu byť vypočítané oddelene (napr. použitie traktora patriaceho poľnohospodárskemu podniku), a tieto výdavky sa teda zahrnú do nákladov, odhad všetkých týchto nákladov použitých na vytvorenie fixných aktív treba uviesť v položke 181 (Ostatné výrobky a príjmy).

V každom prípade musí byť hodnota vytvorených fixných aktív určená na základe nákladov na ne (vrátane hodnoty platenej a/alebo neplatenej pracovnej sily) a musí sa pripočítať k hodnote fixných aktív uvedených v položkách 94 až 101.

c)   Údaje uvedené vo výkaze poľnohospodárskeho podniku musia byť prevzaté z účtovných záznamov zložených z údajov zaznamenávaných systematicky a pravidelne počas celého účtovného roka.

d)   Účtovné údaje sú v peňažnom vyjadrení:

| — | buď bez DPH, |
| --- | --- |

—

buď bez DPH,

| — | alebo s DPH v prípadoch uvedených nižšie (pozri položky 107 až 111). |
| --- | --- |

—

alebo s DPH v prípadoch uvedených nižšie (pozri položky 107 až 111).

e)   Účtovné údaje v peňažnom vyjadrení sú bez grantov a dotácií. Za granty a dotácie sa považujú všetky formy priamej pomoci z verejných fondov, ktorých výsledkom je určitý príjem (pozri položky 112 až 118).

f)   Pokiaľ ide o granty a dotácie:

| — | Granty a dotácie, ktoré sa majú vložiť do tabuľky G, sú tie, ktoré boli podniku poskytnuté v priebehu účtovného roka, vrátane tých, ktoré podnik prijal za investície uskutočnené v predchádzajúcich účtovných rokoch. |
| --- | --- |

—

Granty a dotácie, ktoré sa majú vložiť do tabuľky G, sú tie, ktoré boli podniku poskytnuté v priebehu účtovného roka, vrátane tých, ktoré podnik prijal za investície uskutočnené v predchádzajúcich účtovných rokoch.

| — | Do tabuľky J sa zaznamenajú:






  — | všetky priame platby týkajúce sa výroby, oblastí alebo hospodárskych zvierat, ktoré sa vzťahujú na daný účtovný rok, aj keď ešte neboli poskytnuté, |
| --- | --- | --- |

—

Do tabuľky J sa zaznamenajú:

—

všetky priame platby týkajúce sa výroby, oblastí alebo hospodárskych zvierat, ktoré sa vzťahujú na daný účtovný rok, aj keď ešte neboli poskytnuté,

| — | pre platby na rozvoj vidieka len sumy prijaté v priebehu daného účtovného roka. |
| --- | --- |

—

pre platby na rozvoj vidieka len sumy prijaté v priebehu daného účtovného roka.

| — | Priame platby zaznamenané v tabuľke M sa vzťahujú na oblasti alebo hospodárske zvieratá existujúce v priebehu daného hospodárskeho roka, aj keď ešte neboli poskytnuté. |
| --- | --- |

—

Priame platby zaznamenané v tabuľke M sa vzťahujú na oblasti alebo hospodárske zvieratá existujúce v priebehu daného hospodárskeho roka, aj keď ešte neboli poskytnuté.

g)   Údaje vo výkaze poľnohospodárskeho podniku musia byť uvedené v týchto jednotkách a s týmito stupňami presnosti:

| — | hodnoty: hodnoty v eurách alebo v národných menových jednotkách bez desatinných miest. Avšak v prípade národných mien, kde jednotka predstavuje nízku relatívnu hodnotu v porovnaní s eurom, styčný orgán príslušného členského štátu a zamestnanci Komisie, ktorí spravujú poľnohospodársku účtovnú dátovú sieť, sa môžu dohodnúť na vyjadrení hodnôt v stovkách alebo tisícoch národných menových jednotiek, |
| --- | --- |

—

hodnoty: hodnoty v eurách alebo v národných menových jednotkách bez desatinných miest. Avšak v prípade národných mien, kde jednotka predstavuje nízku relatívnu hodnotu v porovnaní s eurom, styčný orgán príslušného členského štátu a zamestnanci Komisie, ktorí spravujú poľnohospodársku účtovnú dátovú sieť, sa môžu dohodnúť na vyjadrení hodnôt v stovkách alebo tisícoch národných menových jednotiek,

| — | fyzikálne veličiny: v metrických centoch (q = 100 kg), s výnimkou vajec, ktoré budú vyjadrené v tisícoch, a vína a súvisiacich výrobkov, ktoré budú vyjadrené v hektolitroch, |
| --- | --- |

—

fyzikálne veličiny: v metrických centoch (q = 100 kg), s výnimkou vajec, ktoré budú vyjadrené v tisícoch, a vína a súvisiacich výrobkov, ktoré budú vyjadrené v hektolitroch,

| — | plochy: v ároch, okrem húb, ktoré budú vyjadrené v štvorcových metroch celkovej plochy používanej pre príslušnú plodinu, |
| --- | --- |

—

plochy: v ároch, okrem húb, ktoré budú vyjadrené v štvorcových metroch celkovej plochy používanej pre príslušnú plodinu,

| — | priemerné počty hospodárskych zvierat: na jedno desatinné miesto, okrem hydiny a králikov, ktoré musia byť uvedené v celých číslach, a včiel, ktoré sa musia uviesť počtom obsadených úľov, |
| --- | --- |

—

priemerné počty hospodárskych zvierat: na jedno desatinné miesto, okrem hydiny a králikov, ktoré musia byť uvedené v celých číslach, a včiel, ktoré sa musia uviesť počtom obsadených úľov,

| — | pracovné jednotky: na dve desatinné miesta. |
| --- | --- |

—

pracovné jednotky: na dve desatinné miesta.

Pevné políčka (pozri tabuľky A až J prílohy I), kde nemá byť nič uvedené, musia byť vyplnené nulami.

V prípade výrobkov uvedených v tabuľke K, transakcií týkajúcich sa kvót a iných predpísaných práv uvedených v tabuľke L, foriem priamych platieb uvedených v tabuľke M a údajov o nákupoch a predajoch hospodárskych zvierat uvedených v tabuľke N musia byť políčka, kde sa nemá nič uviesť, vyplnené nulami.

II.   DEFINÍCIE A POKYNY PRE JEDNOTLIVÉ POLOŽKY VO VÝKAZE POĽNOHOSPODÁRSKEHO PODNIKU

A.   VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE O POĽNOHOSPODÁRSKOM PODNIKU

1.   Číslo poľnohospodárskeho podniku

Každému poľnohospodárskemu podniku zasielajúcemu výkaz bude pri prvom zaradení do výberu pridelené číslo. Poľnohospodársky podnik bude toto číslo používať neustále počas svojej pôsobnosti v účtovnej dátovej sieti. Raz pridelené číslo sa viac nepridelí inému podniku.

Ak však podnik prejde zásadnou zmenou, najmä ak táto zmena je výsledkom rozdelenia na dva samostatné podniky alebo zlúčenia s iným podnikom, môže byť považovaný za nový podnik. V tomto prípade sa mu pridelí nové číslo. Zmena typu poľnohospodárskej činnosti, ktorú podnik vykonáva, nevyžaduje nové číslo. Ak by ponechanie čísla podniku mohlo spôsobiť jeho zámenu s iným podnikom podávajúcim výkaz (napr. ak sú vytvorené nové regionálne subdivízie), číslo je potrebné zmeniť. Komisii treba v tom prípade poslať tabuľku znázorňujúcu zodpovedajúce staré a nové čísla.

Číslo podniku obsahuje nasledujúce tri skupiny údajov:

Poradové číslo 1 – Divízia (územná jednotka): treba uviesť číslo kódu zodpovedajúce kódu uvedenému v prílohe I k nariadeniu Komisie (EHS) č. 1859/82 (1).

Poradové číslo 2 – Subdivízia (nižšia územná jednotka): treba uviesť číslo kódu.

Vybrané subdivízie musia vychádzať zo spoločného systému klasifikácie regiónov uvádzaného ako nomenklatúra štatistických územných jednotiek (NUTS), vytvoreného Štatistickým úradom Európskych spoločenstiev v spolupráci s vnútroštátnymi štatistickými úradmi.

Príslušný členský štát v každom prípade predloží Komisii tabuľku uvádzajúcu pre každý použitý kód subdivízie príslušné oblasti NUTS, ako aj príslušnú oblasť, pre ktorú sú vypočítané špecifické hodnoty štandardného hrubého zisku.

Poradové číslo 3 – Poradové číslo poľnohospodárskeho podniku.

2.   Údaje týkajúce sa počítačových záznamov

Údaje zodpovedajúce prvým piatim poradovým číslam tvoria označenie podniku. Opakujú sa v hornej časti každého záznamu. Šiesty údaj každého podniku uvádza počet nedeliteľných skupín, obsahujúcich 10 údajov.

3.   Organizačná forma podniku

| 1 | = | samostatné (rodinné) poľnohospodárske podniky: podniky, ktorých výsledok hospodárenia pokrýva kompenzáciu za neplatenú pracovnú silu a vlastný kapitál majiteľa/riadiaceho pracovníka a jeho rodiny. |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | spoločné podniky: podniky, ktorých výsledok hospodárenia pokrýva kompenzáciu za výrobné faktory vložené do podniku niekoľkými spoločníkmi, z ktorých aspoň polovica sa zúčastňuje na práci v podniku ako neplatená pracovná sila. |
| 3 | = | ostatné: podniky bez neplatenej pracovnej sily a ostatné podniky nezaradené do kategórií 1 a 2. |

1

=

samostatné (rodinné) poľnohospodárske podniky: podniky, ktorých výsledok hospodárenia pokrýva kompenzáciu za neplatenú pracovnú silu a vlastný kapitál majiteľa/riadiaceho pracovníka a jeho rodiny.

2

=

spoločné podniky: podniky, ktorých výsledok hospodárenia pokrýva kompenzáciu za výrobné faktory vložené do podniku niekoľkými spoločníkmi, z ktorých aspoň polovica sa zúčastňuje na práci v podniku ako neplatená pracovná sila.

3

=

ostatné: podniky bez neplatenej pracovnej sily a ostatné podniky nezaradené do kategórií 1 a 2.

4.   Vnútroštátne výberové a váhové faktory

Poradové číslo 20: vnútroštátna hodnota poľnohospodárskeho podniku vypočítaná členským štátom. Hodnoty musia byť vyjadrené v stovkách.

Poradové číslo 21:

Poradové číslo 22:

5.   Poloha podniku

Uvedené číslo je číslo najvhodnejšej základnej územnej jednotky (najlepšie obec), v ktorej sa podnik nachádza.

Mapu týchto územných jednotiek s ich číslami treba poslať Komisii. So všetkými významnými zmenami hraníc týchto územných jednotiek treba Komisiu oboznámiť.

6.   Kategória podniku

Poradové číslo 32 – Ekologické poľnohospodárstvo: treba uviesť, či podnik používa ekologické výrobné metódy v zmysle nariadenia (EHS) č. 2092/91, a najmä jeho článku 6. Treba použiť tieto čísla kódov:

1= podnik nepoužíva ekologické výrobné metódy;

2= podnik používa len ekologické výrobné metódy;

3= podnik prechádza na ekologické výrobné metódy alebo používa ekologické aj iné výrobné metódy.

Poradové číslo 33: Kód druhu hospodárstva podniku v súlade s prílohou II k rozhodnutiu Komisie 85/377/EHS (2) v čase výberu pre príslušný účtovný rok.

Poradové číslo 34: Kód druhu hospodárstva podniku v súlade s prílohou II k rozhodnutiu 85/377/EHS na základe účtovných údajov za príslušný rok.

Poradové číslo 35: Kód ekonomickej veľkostnej triedy podniku v súlade s prílohou III k rozhodnutiu 85/377/EHS v čase výberu pre príslušný účtovný rok.

Poradové číslo 36: Kód ekonomickej veľkostnej triedy podniku v súlade s prílohou III k rozhodnutiu 85/377/EHS na základe účtovných údajov pre príslušný rok.

7.   Dátum účtovnej uzávierky a vytvorenia informačného média

Poradové číslo 37 – Dátum uzávierky účtovného roka: napr. 30.6.2009 alebo 31.12.2009.

Poradové číslo 38 – Dátum vytvorenia informačného média: napr. 15.8.2010.

8.   Znevýhodnená oblasť

Treba uviesť, či väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nachádza v oblasti, na ktorú sa vzťahujú články 18, 19 a 20 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 (3). Treba použiť tieto čísla kódov:

| 1 | = | väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nenachádza v znevýhodnenej oblasti v zmysle článkov 18, 19 a 20 nariadenia (ES) č. 1257/1999; |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nachádza v znevýhodnenej oblasti v zmysle článkov 19 a 20 nariadenia (ES) č. 1257/1999; |
| 3 | = | väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nachádza v horskej oblasti v zmysle článku 18 nariadenia (ES) č. 1257/1999; |
| 4 | = | oblasti v týchto členských štátoch sú také malé a početné, že príslušná informácia je bezvýznamná. |

1

=

väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nenachádza v znevýhodnenej oblasti v zmysle článkov 18, 19 a 20 nariadenia (ES) č. 1257/1999;

2

=

väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nachádza v znevýhodnenej oblasti v zmysle článkov 19 a 20 nariadenia (ES) č. 1257/1999;

3

=

väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nachádza v horskej oblasti v zmysle článku 18 nariadenia (ES) č. 1257/1999;

4

=

oblasti v týchto členských štátoch sú také malé a početné, že príslušná informácia je bezvýznamná.

9.   Ostatné údaje týkajúce sa podniku

Poradové číslo 40 – Zavlažovaná VPP Poľnohospodárska plocha obhospodarovaná iným spôsobom ako pod sklom, skutočne zavlažovaná počas roka pomocou pevného alebo pohyblivého zariadenia, bez ohľadu na použitý proces (postrekovače, zaplavovanie).

Poradové číslo 41 – Nadmorská výška Nadmorskú výšku treba uviesť pomocou príslušného čísla kódu:

1= väčšia časť podniku sa nachádza v nadmorskej výške < 300 m;

2= väčšia časť podniku sa nachádza v nadmorskej výške 300 až 600 m;

3= väčšia časť podniku sa nachádza v nadmorskej výške > 600 m;

4= údaje nie sú k dispozícii.

Poradové číslo 42 – Pasenie na horských alebo iných pastvinách nezahrnutých do VPP: (Celkový) počet dní pasenia veľkej dobytčej jednotky (VDJ) na pozemkoch nezahrnutých do VPP.

Deň pasenia LSU je jednotka zodpovedajúca jednodňovému paseniu jednej dojnice alebo jedného kusa hovädzieho dobytka alebo jedného koňa, starších ako dva roky. Dni pasenia dobytka a koní, mladších ako dva roky, kôz a oviec sa prepočítajú na dni pasenia jednej LSU uplatnením koeficientov 0,5, 0,2 resp. 0,15.

Poradové číslo 43 – Celková zastrešená plocha: vyjadrená v ároch, na ktorých sa v zásade môžu pestovať plodiny typu 5: t. j. plodiny 138, 141 a 156, ako aj plodiny 143, 285 a 157 typu 5.

„Zastrešená“ plocha predstavuje skleníky, trvalé pareniská a prístupné tunely, ale nezahŕňa plastové tunely, do ktorých sa nedá vojsť, zvony alebo iné prenosné pareniská (pozri definíciu plodín 138, 141 a 156 v tabuľke K).

„Celková“ plocha predstavuje celkovú „zastrešenú“ plochu zeme bez ohľadu na jej použitie (čiže vrátane chodníkov). Pre „viacposchodové“ skleníky sa povrchová plocha počíta len raz.

Poradové číslo 44 – Oblasť štrukturálnych fondov: treba uviesť, či sa väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku nachádza v oblasti, na ktorú sa vzťahujú ustanovenia článkov 5, 6 alebo 8 nariadenia (ES) č. 1083/2006. Treba použiť tieto čísla kódov:

6= väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nachádza v oblasti cieľa Konvergencia v zmysle nariadenia (ES) č. 1083/2006, a najmä jeho článku 5;

7= väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nachádza v oblasti cieľa Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť v zmysle nariadenia (ES) č. 1083/2006, a najmä jeho článku 6;

8= väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nachádza v oblasti, ktorá spĺňa požiadavky na poskytnutie prechodnej podpory v zmysle článku 8 nariadenia (ES) č. 1083/2006.

Poradové číslo 45 – Oblasti s environmentálnymi obmedzeniami: treba uviesť, či sa väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku nachádza v oblasti, na ktorú sa vzťahujú ustanovenia článku 38 nariadenia (ES) č. 1698/2005. Treba použiť tieto čísla kódov:

1= väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nenachádza v oblasti, ktorá spĺňa požiadavky na platby v rámci Natura 2000 alebo platby súvisiace so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (4) v zmysle článku 38 nariadenia (ES) č. 1698/2005;

2= väčšina využívanej poľnohospodárskej plochy podniku sa nachádza v oblasti, ktorá spĺňa požiadavky na platby v rámci Natura 2000 alebo platby súvisiace so smernicou 2000/60/ES v zmysle článku 38 nariadenia (ES) č. 1698/2005.

B.   SPÔSOB UŽÍVANIA VPP

Pôda podnikov nachádzajúcich sa v spoločnom vlastníctve dvoch alebo viacerých partnerov musí byť zaznamenaná ako pôda využívaná majiteľom, prenajatá alebo nachádzajúca sa v nájme podľa platnej dohody medzi partnermi.

10.   VPP, ktorú užíva majiteľ

Využívaná poľnohospodárska plocha (orná pôda, lúky a stále pastviny, trvalé plodiny), ktorej majiteľom, doživotným držiteľom alebo nájomcom je farmár, a/alebo VPP používaná za podobných podmienok. Patrí sem aj pôda prenajatá iným osobám pripravená na siatie (položka 149).

11.   Prenajatá VPP

Využívaná poľnohospodárska plocha (orná pôda, lúky a stále pastviny, trvalé plodiny) obrábaná inou osobou ako majiteľom, doživotným držiteľom alebo nájomcom, ktorý má v prenájme uvedenú plochu (nájomné sa platí v hotovosti a/alebo v naturáliách, keďže obyčajne sa určuje vopred, za normálnych okolností sa nemení v závislosti od výsledkov hospodárenia) a/alebo využívaná poľnohospodárska plocha prenajímaná za podobných nájomných podmienok.

Prenajatá plocha nezahŕňa pôdu, z ktorej sa úroda kupuje nepozberaná na koreni. Sumy zaplatené za kúpu nepozberanej úrody treba uviesť v tabuľke F do položiek 65 až 67 (nákup krmiva) v prípade lúky alebo krmoviny a do položky 76 (ostatné osobitné náklady na plodiny) v prípade predajných plodín (produktov, ktoré sa zvyčajne uvádzajú na trh). Predajné plodiny kúpené ako nepozberaná úroda treba uviesť bez špecifikácie príslušnej plochy (pozri pokyny týkajúce sa plochy stĺpec 4 v tabuľke K).

Pôda príležitostne prenajímaná na dobu kratšiu ako jeden rok a jej produkcia sa spracujú rovnako ako pôda, ktorej úroda sa kupuje nepozberaná.

12.   VPP v nájme

Využívaná poľnohospodárska plocha (orná pôda, lúka a stála pastvina, trvalé plodiny) obhospodarovaná spoločne prenajímateľom a nájomcom na základe nájomnej zmluvy a/alebo využívaná poľnohospodárska plocha obhospodarovaná za podobných podmienok.

C.   PRACOVNÁ SILA

Pracovná sila znamená všetky osoby, ktoré boli zamestnané na prácu na farme počas účtovného roka (pozri ďalej). Nepatria sem však osoby, ktoré vykonávali túto prácu pre inú osobu alebo podnik (poľnohospodárska zmluvná práca, v súvislosti s ktorou sa náklady uvádzajú v položke 60 tabuľky F).

V prípade vzájomnej pomoci medzi podnikmi, ak táto pomoc spočíva vo výmene práce, treba vo výkaze poľnohospodárskeho podniku uviesť prijatú pomoc, ktorá v zásade zodpovedá poskytnutej pomoci, čas odpracovaný zamestnancami podniku a všetky súvisiace mzdy.

Prijatá pomoc sa niekedy kompenzuje iným druhom pomoci (napr. pomoc prijatá vo forme práce sa kompenzuje poskytnutím strojov). V prípade obmedzenej výmeny služieb netreba vo výkaze uviesť nič (v príklade uvedenom vyššie sa prijatá pomoc neuvádza v rámci pracovnej sily, náklady na stroje však zahŕňajú náklady na poskytnutie zariadenia). Vo výnimočných prípadoch, ak sa výmena služieb uskutočňuje vo veľkom rozsahu, použije sa jeden z týchto postupov:

| a) | pomoc prijatá vo forme práce sa kompenzuje službou iného druhu (napr. poskytnutím strojov); prijatý pracovný čas sa zaznamená ako platená práca na farme (položka 20 alebo 21 podľa toho, či pracovné sily sú zamestnané na farme pravidelne alebo inak); hodnota poskytnutej pomoci sa zaznamená ako výroba v rámci príslušnej položky (v tomto príklade položka 177 Zmluvná práca pre iných, vrátane prenájmu zariadení), aj ako náklady (v rámci položky 59 Mzdy a sociálne zabezpečenie); |
| --- | --- |

a)

pomoc prijatá vo forme práce sa kompenzuje službou iného druhu (napr. poskytnutím strojov); prijatý pracovný čas sa zaznamená ako platená práca na farme (položka 20 alebo 21 podľa toho, či pracovné sily sú zamestnané na farme pravidelne alebo inak); hodnota poskytnutej pomoci sa zaznamená ako výroba v rámci príslušnej položky (v tomto príklade položka 177 Zmluvná práca pre iných, vrátane prenájmu zariadení), aj ako náklady (v rámci položky 59 Mzdy a sociálne zabezpečenie);

| b) | pomoc poskytnutá vo forme práce sa kompenzuje službami iného druhu (napr. poskytnutím strojov), v tomto prípade sa poskytnutý pracovný čas a všetky súvisiace mzdy neberú do úvahy; hodnota prijatých služieb sa zaznamená ako vstup v rámci príslušnej položky (v tomto príklade položka 60 Zmluvná práca a prenájom zariadení). |
| --- | --- |

b)

pomoc poskytnutá vo forme práce sa kompenzuje službami iného druhu (napr. poskytnutím strojov), v tomto prípade sa poskytnutý pracovný čas a všetky súvisiace mzdy neberú do úvahy; hodnota prijatých služieb sa zaznamená ako vstup v rámci príslušnej položky (v tomto príklade položka 60 Zmluvná práca a prenájom zariadení).

Je potrebné rozlišovať tieto kategórie pracovnej sily:

A.   Pravidelná neplatená pracovná sila

Neplatená pracovná sila alebo pracovná sila, ktorá dostáva menšiu odmenu (v hotovosti alebo v naturáliách), ako je obvyklá suma za poskytované služby (táto platba sa nesmie objaviť v nákladoch farmy), a ktorá počas účtovného roka takto odpracovala každý týždeň aspoň jeden celý deň (mimo bežných sviatkov).

Pravidelne zamestnávaná osoba, ktorá však bola z určitých dôvodov zamestnaná na farme len na obmedzenú dobu v danom účtovnom roku, sa napriek tejto skutočnosti zaznamená (pre počet skutočne odpracovaných hodín) ako pravidelná pracovná sila.

Môžu vzniknúť takéto alebo podobné prípady:

| a) | osobitné výrobné podmienky na farme, kde sa pracovná sila počas roka nevyžaduje: napr. podniky na produkciu olív alebo vína, špecializované na sezónny výkrm zvierat alebo produkciu ovocia a zeleniny pestovaných na otvorenom priestranstve; |
| --- | --- |

a)

osobitné výrobné podmienky na farme, kde sa pracovná sila počas roka nevyžaduje: napr. podniky na produkciu olív alebo vína, špecializované na sezónny výkrm zvierat alebo produkciu ovocia a zeleniny pestovaných na otvorenom priestranstve;

| b) | neprítomnosť v práci počas iných dní ako bežných sviatkov, napr. z dôvodu základnej vojenskej služby, choroby, úrazu, materstva, predĺženej dovolenky atď.; |
| --- | --- |

b)

neprítomnosť v práci počas iných dní ako bežných sviatkov, napr. z dôvodu základnej vojenskej služby, choroby, úrazu, materstva, predĺženej dovolenky atď.;

| c) | nástup do alebo odchod z podniku; |
| --- | --- |

c)

nástup do alebo odchod z podniku;

| d) | definitívne ukončenie práce v podniku v dôsledku nepredvídaných príčin (záplava, požiar atď.). |
| --- | --- |

d)

definitívne ukončenie práce v podniku v dôsledku nepredvídaných príčin (záplava, požiar atď.).

Podkategóriami sú:

13.   Majiteľ/riadiaci pracovník

Osoba, ktorá preberá ekonomickú a právnu zodpovednosť za podnik a vykonáva jeho každodenné riadenie. V prípade nájmu sa ako majiteľ/riadiaci pracovník uvádza nájomca.

14.   Majiteľ, ktorý nie je súčasne riadiacim pracovníkom

Osoba, ktorá preberá ekonomickú a právnu zodpovednosť za podnik bez toho, aby vykonávala jeho každodenné riadenie.

15.   Riadiaci pracovník, ktorý nie je súčasne majiteľom

Osoba, ktorá vykonáva každodenné riadenie podniku bez toho, aby zaň prevzala ekonomickú a právnu zodpovednosť.

16.   Manželka(-ky) majiteľa(-ov)

17.   Iná pravidelná neplatená pracovná sila

Pravidelná neplatená pracovná sila nezahrnutá do predchádzajúcich položiek. Patrí sem aj predák a zástupcovia vedúceho, ktorí nie sú zodpovední za riadenie celej farmy.

B. 18   Príležitostná a sezónna neplatená pracovná sila

Do tejto položky patrí neplatená pracovná sila, ktorá nepracovala pravidelne na farme počas účtovného roka.

C.   Pravidelná platená pracovná sila

Pracovná sila platená (v hotovosti a/alebo naturáliách) podľa normálnej stupnice za poskytnuté služby, ktorá počas účtovného roka (okrem bežných sviatkov) odpracovala každý týždeň pre podnik aspoň jeden celý deň.

Je potrebné uviesť nasledujúce podkategórie:

19.   Vedúci farmy

Osoba poberajúca (stálu) mzdu, ktorá je zodpovedná za každodenné riadenie podniku.

20.   Ostatní

Do tejto položky patria všetci pravidelní platení pracovníci (okrem plateného vedúceho podniku). Patria sem aj predák a zástupcovia vedúceho, ktorí nie sú zodpovední za riadenie celej farmy.

D. 21   Príležitostná a sezónna pracovná sila

Do tejto položky patrí platená pracovná sila, ktorá nepracovala v podniku pravidelne počas účtovného roka (vrátane zamestnancov pracujúcich na úkol).

STĹPCE V TABUĽKE C

Vykonávané funkcie (kód) (stĺpec 1 políčka 51, 55, 59, 63 a 67)

Vykonávaná funkcia sa uvádza pomocou čísla kódu, t. j.:

| 1 | = | majiteľ/riadiaci pracovník; |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | majiteľ, ktorý nie je súčasne riadiacim pracovníkom; |
| 3 | = | riadiaci pracovník, ktorý nie je súčasne majiteľom. |

1

=

majiteľ/riadiaci pracovník;

2

=

majiteľ, ktorý nie je súčasne riadiacim pracovníkom;

3

=

riadiaci pracovník, ktorý nie je súčasne majiteľom.

Ak funkciu vykonáva niekoľko osôb (napr. dvaja bratia, otec a syn atď.), zaznamená sa každý z nich, a to v klesajúcom poradí zodpovednosti; v prípade rovnakej zodpovednosti sa zoradia podľa veku od najstaršieho k najmladšiemu. Čiže údaje týkajúce sa osoby s najväčšou zodpovednosťou sa zaznamenajú do políčok 51 až 54; údaje týkajúce sa druhej osoby z hľadiska miery zodpovednosti sa zaznamenajú v políčkach 55 až 58 atď.

Počet osôb (stĺpec 1 políčka 71 a 74).

Je potrebné uviesť počet manželiek a počet osôb v kategórii Ostatná pravidelná neplatená pracovná sila. V prípade niekoľkých majiteľov sa môže uvádzať viac manželiek.

Rok narodenia (stĺpec 2)

Rok narodenia treba uviesť len pre majiteľa(-ov) a/alebo riadiaceho(-ich) pracovníka(-ov) (kategórie 13 až 15 a 19), pomocou posledných dvoch čísel roka narodenia.

Celková pracovná sila: počet ročných jednotiek (stĺpec 3)

Pravidelne zamestnávaná pracovná sila sa prepočíta na ročné pracovné jednotky. Jedna ročná pracovná jednotka zodpovedá jednej osobe pracujúcej v podniku na plný úväzok. Jedna osoba nemôže presiahnuť ekvivalent jednej pracovnej jednotky, ani keď jej skutočný pracovný čas presiahne normu pre daný región a typ podniku. Osoba, ktorá nepracuje v podniku celý rok, predstavuje podiel „ročnej jednotky“. „Ročná pracovná jednotka“ každej takejto osoby sa určí tak, že jej skutočný ročný pracovný čas sa vydelí normálnym ročným pracovným časom zamestnanca na plný úväzok v príslušnom regióne a v rovnakom type podniku.

V prípade pracovníkov so zníženou pracovnou schopnosťou treba ekvivalent ročnej pracovnej jednotky znížiť úmerne k ich výkonnosti.

Odpracovaný čas (stĺpec 4)

Odpracovaný čas sa uvádza v hodinách. Je potrebné vychádzať z času skutočne venovaného práci v podniku. V prípade pracovníkov so zníženou pracovnou schopnosťou treba odpracovaný čas znížiť úmerne k ich výkonnosti.

Čas odpracovaný pracovníkmi v úkole sa odhadne tak, že celková suma zaplatená za prácu sa vydelí hodinovou mzdou pracovníka plateného časovou mzdou.

Práca v poľnohospodárskom podniku

Práca v podniku zahŕňa všetku prácu spojenú s organizáciou, kontrolou a realizáciou, ručnú aj administratívnu, vykonávanú v súvislosti s normálnou prevádzkou podniku, napríklad:

| — | finančnú organizáciu a riadenie (predaj a nákup, účtovníctvo a pod.), |
| --- | --- |

—

finančnú organizáciu a riadenie (predaj a nákup, účtovníctvo a pod.),

| — | prácu v teréne (orbu, siatie, zber úrody, údržbu ovocného sadu atď.), |
| --- | --- |

—

prácu v teréne (orbu, siatie, zber úrody, údržbu ovocného sadu atď.),

| — | chov hospodárskych zvierat (prípravu krmiva, kŕmenie zvierat, dojenie, starostlivosť o hospodárske zvieratá atď.); |
| --- | --- |

—

chov hospodárskych zvierat (prípravu krmiva, kŕmenie zvierat, dojenie, starostlivosť o hospodárske zvieratá atď.);

| — | prípravu výrobkov pre trh, ich skladovanie a spracovanie na farme; |
| --- | --- |

—

prípravu výrobkov pre trh, ich skladovanie a spracovanie na farme;

| — | údržbu budov, strojov, zariadení, plotov, priekop atď., |
| --- | --- |

—

údržbu budov, strojov, zariadení, plotov, priekop atď.,

| — | dopravu pre podnik vykonávanú pracovnou silou podniku; |
| --- | --- |

—

dopravu pre podnik vykonávanú pracovnou silou podniku;

| — | ostatnú prácu priamo súvisiacu s prácou farmy:






  — | lesnícku prácu na lesných pozemkoch, ktoré sú súčasťou poľnohospodárskeho podniku, |
| --- | --- | --- |

—

ostatnú prácu priamo súvisiacu s prácou farmy:

—

lesnícku prácu na lesných pozemkoch, ktoré sú súčasťou poľnohospodárskeho podniku,

| — | prácu súvisiacu s cestovným ruchom (údržba kempingových, športových alebo rekreačných zariadení, jazdiarní, prenájom chát atď.), ak sú pomocného charakteru a prekrývajú sa s prácou podniku do takej miery, že v praxi nie je možné oddeliť činnosti týkajúce sa cestovného ruchu od normálnej poľnohospodárskej práce podniku [v tomto prípade sa výnosy a vstupy súvisiace s cestovným ruchom zahrnú medzi výrobky (pozri položku 179) resp. vstupy farmy], |
| --- | --- |

—

prácu súvisiacu s cestovným ruchom (údržba kempingových, športových alebo rekreačných zariadení, jazdiarní, prenájom chát atď.), ak sú pomocného charakteru a prekrývajú sa s prácou podniku do takej miery, že v praxi nie je možné oddeliť činnosti týkajúce sa cestovného ruchu od normálnej poľnohospodárskej práce podniku [v tomto prípade sa výnosy a vstupy súvisiace s cestovným ruchom zahrnú medzi výrobky (pozri položku 179) resp. vstupy farmy],

| — | zmluvnú prácu pre iných, ak je príležitostná a vykonávaná pomocou zariadení farmy (platba za túto prácu sa zahrnie do výroby podniku). |
| --- | --- |

—

zmluvnú prácu pre iných, ak je príležitostná a vykonávaná pomocou zariadení farmy (platba za túto prácu sa zahrnie do výroby podniku).

V práci podniku nie je zahrnutá:

| — | práca vo vytváraní fixných aktív (výstavba alebo rozsiahle opravy budov alebo strojov, zakladanie ovocných sadov, demolácia budov, výrub ovocných sadov atď.), |
| --- | --- |

—

práca vo vytváraní fixných aktív (výstavba alebo rozsiahle opravy budov alebo strojov, zakladanie ovocných sadov, demolácia budov, výrub ovocných sadov atď.),

| — | práca vykonávaná pre domácnosť majiteľa alebo riadiaceho pracovníka. |
| --- | --- |

—

práca vykonávaná pre domácnosť majiteľa alebo riadiaceho pracovníka.

D.   POČET A HODNOTA ZVIERAT

Je potrebné rozlišovať tieto kategórie zvierat:

22.   KOŇOVITÉ (rôzneho veku)

Patria sem aj závodné a jazdecké kone, somáre, muly, mulice atď.

23.   VÝKRMOVÉ TEĽATÁ

Výkrmové teľatá zvyčajne zabité vo veku približne šesť mesiacov.

24.   OSTATNÝ HOVÄDZÍ DOBYTOK MLADŠÍ AKO JEDEN ROK

25.   SAMCE HOVÄDZIEHO DOBYTKA OD JEDNÉHO DO MENEJ AKO DVOCH ROKOV

26.   SAMICE HOVÄDZIEHO DOBYTKA OD JEDNÉHO DO MENEJ AKO DVOCH ROKOV

Okrem tých, ktoré sa otelili.

27.   DVOJ- A VIACROČNÉ SAMCE HOVÄDZIEHO DOBYTKA

28.   CHOVNÉ JALOVICE

Dvoj- alebo viacročné jalovice, ktoré sa ešte neotelili a ktoré sú určené na chov.

29.   VÝKRMOVÉ JALOVICE

Dvoj- alebo viacročné samice hovädzieho dobytka, ktoré sa ešte neotelili a ktoré nie sú určené na chov.

30.   DOJNICE

Samice hovädzieho dobytka (vrátane mladších ako dva roky), ktoré sa otelili a ktoré sú chované výlučne alebo prevažne na produkciu mlieka určeného na ľudskú spotrebu alebo spracovanie na mliečne výrobky.

31.   VYRADENÉ DOJNICE

Dojnice po poslednej laktácii. Ak existujú údaje v účtovnej evidencii podniku.

32.   OSTATNÉ KRAVY

| 1. | Samice hovädzieho dobytka (vrátane mladších ako dva roky), ktoré sa otelili a ktoré sú chované výlučne alebo prevažne na produkciu teliat a ktorých mlieko sa nepoužíva na ľudskú spotrebu ani na výrobu mliečnych výrobkov. |
| --- | --- |

1.

Samice hovädzieho dobytka (vrátane mladších ako dva roky), ktoré sa otelili a ktoré sú chované výlučne alebo prevažne na produkciu teliat a ktorých mlieko sa nepoužíva na ľudskú spotrebu ani na výrobu mliečnych výrobkov.

| 2. | Kravy na prácu. |
| --- | --- |

2.

Kravy na prácu.

| 3. | Vyradené kravy, ktoré nedávajú mlieko (aj vykrmované pred porazením). |
| --- | --- |

3.

Vyradené kravy, ktoré nedávajú mlieko (aj vykrmované pred porazením).

Položky 23 až 32 zahŕňajú aj príslušné kategórie byvolov a byvolích samíc.

33.   VČELSTVÁ, ktoré sa majú uviesť počtom obsadených úľov

34.   KRÁLIKY, CHOVNÉ SAMICE

35. až 37. (Nepoužité)

38.   KOZY, CHOVNÉ SAMICE

39.   OSTATNÉ KOZY

Kozy okrem chovných samíc.

40.   BAHNICE

Jedno- alebo viacročné bahnice určené na chov.

41.   OSTATNÉ OVCE

Ovce rôzneho veku okrem bahníc.

42.   Nepoužité

43.   PRASIATKA

Prasiatka so živou váhou menej ako 20 kg.

44.   CHOVNÉ PRASNICE

Chovné prasnice vážiace najmenej 50 kg okrem vyradených prasníc (pozri položku 46 Ostatné ošípané).

45.   VÝKRMOVÉ OŠÍPANÉ

Výkrmové ošípané so živou hmotnosťou 20 kg alebo viac okrem vyradených prasníc a bravov (pozri položku 46 Ostatné ošípané).

46.   OSTATNÉ OŠÍPANÉ

Ošípané so živou hmotnosťou 20 kg alebo viac okrem chovných prasníc (pozri položku 44) a výkrmových ošípaných (pozri položku 45).

47.   BROJLERY

Okrem nosníc a vyradených sliepok. Nepatria sem kuriatka.

48.   NOSNICE

Vrátane ročných sliepok, nosníc a vyradených sliepok. Ročné sliepky sú mladé sliepky, ktoré ešte nezačali klásť vajcia. Nepatria sem kuriatka.

49.   OSTATNÁ HYDINA

Patria sem kačice, morky, husi, perličky a pštrosy. Vrátane samíc určených na chov. Nepatria sem kuriatka.

50.   OSTATNÉ ZVIERATÁ

Iba ocenenia. Patria sem kuriatka, králiky okrem samíc určených na chov, vysoká zver, bizóny a ryby. Patria sem aj poníky a ostatné zvieratá používané pri agroturistike. Nepatria sem produkty iných zvierat (pozri tabuľku K položku 170).

STĹPCE TABUĽKY D

Počiatočné ocenenie (stĺpce 1 a 2)

| | Počet (stĺpec 1)
  Počet hospodárskych zvierat patriacich podniku na začiatku účtovného roka bez ohľadu na to, či sa práve v tom čase sa nachádzajú v podniku. |
| --- | --- |

Počet (stĺpec 1)

Počet hospodárskych zvierat patriacich podniku na začiatku účtovného roka bez ohľadu na to, či sa práve v tom čase sa nachádzajú v podniku.

| | Hodnota (stĺpec 2)
  Hodnota hospodárskych zvierat patriacich podniku na začiatku účtovného roka určená v bežných cenách. |
| --- | --- |

Hodnota (stĺpec 2)

Hodnota hospodárskych zvierat patriacich podniku na začiatku účtovného roka určená v bežných cenách.

Záverečné ocenenie (stĺpce 3 a 4)

| | Počet (stĺpec 3)
  Počet hospodárskych zvierat patriacich podniku na konci účtovného roka bez ohľadu na to, či sa práve v tom čase nachádzajú v podniku. |
| --- | --- |

Počet (stĺpec 3)

Počet hospodárskych zvierat patriacich podniku na konci účtovného roka bez ohľadu na to, či sa práve v tom čase nachádzajú v podniku.

| | Hodnota (stĺpec 4)
  Hodnota hospodárskych zvierat patriacich podniku na konci účtovného roka určená v bežných cenách. |
| --- | --- |

Hodnota (stĺpec 4)

Hodnota hospodárskych zvierat patriacich podniku na konci účtovného roka určená v bežných cenách.

Priemerný počet (stĺpec 5)

Priemerný počet sa zaokrúhli na jedno desatinné miesto s výnimkou hydiny a králikov, ktorých priemerný počet treba uviesť v celých číslach. Každá jednotka znamená prítomnosť jedného zvieraťa v podniku po dobu jedného roka. Zvieratá sa počítajú úmerne dĺžke času, ktorý strávili v podniku počas roka.

Priemerný počet sa určí pomocou pravidelných inventúr alebo zaznamenávaním príchodov a odchodov. Zahŕňa všetky zvieratá nachádzajúce sa v podniku, aj zvieratá chované alebo vykrmované na základe zmluvy (zvieratá nepatriace podniku, ktoré sú tam chované alebo kŕmené tak, že táto činnosť tvorí len službu poskytovanú majiteľom, ktorý nepreberá finančné riziko bežne spojené s chovom alebo výkrmom týchto zvierat) a zvieratá dané alebo vzaté do ustajnenia v ochrannej ohrade v tom období roka, počas ktorého žijú v podniku.

E.   NÁKUP A PREDAJ HOSPODÁRSKYCH ZVIERAT

Uvádzajú sa tieto kategórie zvierat:

51.   Koňovité

52.   Hovädzí dobytok

Položka 52 zahŕňa aj predaj a kúpu byvolov.

53.   Nepoužité

54.   Ovce

55.   Kozy

56.   Ošípané

57.   Hydina

Zahŕňa aj sumu zaplatenú za násadové vajcia a nákup a predaj kurčiat.

58.   Ostatné zvieratá

Zahŕňa králiky a obsadené úle.

STĹPCE V TABUĽKE E

Nákup hospodárskych zvierat (stĺpec 1)

Všetky nákupy hospodárskych zvierat počas účtovného roka (vrátane kúpnych nákladov). Súvisiace granty a dotácie sa neodpočítajú od súčtu týchto nákupov, ale uvedú sa v rámci položky 116 (pozri pokyny týkajúce sa danej položky).

Predaj hospodárskych zvierat (stĺpec 2)

Všetky predaje hospodárskych zvierat počas účtovného roka. Súvisiace granty a dotácie sa nezahrnú do súčtu týchto predajov, ale uvedú sa v rámci položky 112 (pozri pokyny, týkajúce sa danej položky).

Pokiaľ vznikli a sú známe náklady spojené s uvedením na trh, neodpočítavajú sa od celkového predaja, ale uvedú sa v položke 71 (Ostatné osobitné náklady na hospodárske zvieratá).

Spotreba farmy a naturálne dávky (stĺpec 3)

Hodnota hospodárskych zvierat spotrebovaných domácnosťou farmy alebo použitých na naturálne dávky počas účtovného roka, ocenená výstupnou cenou.

F.   NÁKLADY

Náklady farmy (v hotovosti a v naturáliách) sa týkajú „spotreby“ výrobných zdrojov (vrátane spotreby farmy) zodpovedajúcich produkcii farmy počas účtovného roka alebo „spotrebe“ týchto zdrojov počas účtovného roka. Ak niektoré výdavky čiastočne súvisia so súkromným použitím a čiastočne s nákladmi farmy (napr. elektrina, voda, vykurovacie palivá a motorové palivá atď.), do výkazu poľnohospodárskeho podniku treba zahrnúť len druhú časť. Treba sem zahrnúť aj časť výdavkov na súkromné vozidlá zodpovedajúcu ich použitiu pre potreby farmy.

Pri výpočte nákladov spojených s výstupom účtovného roka treba nákupy a spotrebu farmy počas roka upraviť o zmeny cien (vrátane zmien kultúr). Pre každú položku treba osobitne uviesť celkové uhradené náklady a hodnotu spotreby farmy.

Ak uvedené náklady sú pre celkovú „spotrebu“ vstupov počas účtovného roka, ale nezodpovedajú výrobe počas tohto roka, zmeny stavu zásob vstupov (vrátane nákladov na pestovanie plodín) treba uviesť v rámci položky 102 (Obežný kapitál).

Náklady spojené so „spotrebou“ kapitálových aktív sú zastúpené odpismi, čiže výdavky na nadobudnutie kapitálových aktív nemôžu byť považované za náklady farmy. Pokyny pre odpisy sa nachádzajú pri položkách 94 až 103.

Výdavky na nákladové položky kompenzované počas účtovného roka alebo neskôr (napr. opravy traktora v dôsledku nehody, na ktorú sa vzťahuje poistná zmluva alebo zodpovednosť voči tretím osobám) nesmú byť zaznamenané ako náklady farmy a zodpovedajúce príjmy nesmú byť zahrnuté do účtovných záznamov farmy.

Príjmy z predaja kúpených zásob treba odpočítať od príslušných vstupov.

Granty a dotácie súvisiace s nákladmi sa neodpočítajú od príslušných nákladových položiek, ale sa uvedú v rámci položky 114 (pozri pokyny týkajúce sa tejto položky). Investičné granty a dotácie sa uvádzajú v rámci položiek 94 až 103.

Náklady zahŕňajú aj všetky výdavky na nákupy súvisiace s každou nákladovou položkou.

Náklady sa roztriedia takto:

59.   Náklady na mzdy a sociálne zabezpečenie pre platenú pracovnú silu

Táto položka zahŕňa:

| — | mzdy a platy skutočne zaplatené v hotovosti zamestnancom pracujúcim za mzdu bez ohľadu na základ odmeňovania (práca v úkole alebo práca za časovú mzdu), pri odpočítaní všetkých sociálnych dávok zaplatených majiteľovi ako zamestnávateľovi s cieľom kompenzovať platbu mzdy, ktorá nezodpovedá skutočne vykonanej práci (napr. neprítomnosť v práci v dôsledku úrazu, odborné vzdelávanie atď.), |
| --- | --- |

—

mzdy a platy skutočne zaplatené v hotovosti zamestnancom pracujúcim za mzdu bez ohľadu na základ odmeňovania (práca v úkole alebo práca za časovú mzdu), pri odpočítaní všetkých sociálnych dávok zaplatených majiteľovi ako zamestnávateľovi s cieľom kompenzovať platbu mzdy, ktorá nezodpovedá skutočne vykonanej práci (napr. neprítomnosť v práci v dôsledku úrazu, odborné vzdelávanie atď.),

| — | mzdy a platy v naturáliách (napr. ubytovanie, strava, bývanie, poľnohospodárska produkcia atď.), |
| --- | --- |

—

mzdy a platy v naturáliách (napr. ubytovanie, strava, bývanie, poľnohospodárska produkcia atď.),

| — | prémie za produktivitu alebo kvalifikáciu, dary, odmeny, podiel na zisku, |
| --- | --- |

—

prémie za produktivitu alebo kvalifikáciu, dary, odmeny, podiel na zisku,

| — | ostatné výdavky spojené s pracovnou silou (náborové výdavky), |
| --- | --- |

—

ostatné výdavky spojené s pracovnou silou (náborové výdavky),

| — | príspevky zamestnávateľa na sociálne zabezpečenie zamestnávateľa a príspevky, ktoré zamestnávateľ uhradil za alebo namiesto zamestnanca, |
| --- | --- |

—

príspevky zamestnávateľa na sociálne zabezpečenie zamestnávateľa a príspevky, ktoré zamestnávateľ uhradil za alebo namiesto zamestnanca,

| — | poistenie pracovných úrazov. |
| --- | --- |

—

poistenie pracovných úrazov.

Odvody na osobné sociálne zabezpečenie a poistenie majiteľa a odvody za neplatenú pracovnú silu nemôžu byť považované za náklady farmy.

Sumy prijaté neplatenými pracovníkmi (ktoré sú nižšie ako normálna mzda – pozri definíciu neplatenej pracovnej sily) sa vo výkaze poľnohospodárskeho podniku nesmú uvádzať.

Dávky (v hotovosti alebo v naturáliách) uhradené bývalým plateným zamestnancom, ktorí už v podniku nepracujú, sa nesmú uviesť do tejto položky, ale do položky Ostatné režijné výdavky farmy.

60.   Zmluvná práca a prenájom strojov

Táto položka zahŕňa:

| — | celkové výdavky na prácu na farme vykonávanú poľnohospodárskymi zmluvnými dodávateľmi. V zásade zahŕňa náklady na použitie zariadení (vrátane palív) a prácu. V prípade, že náklady na použitý materiál iný ako palivá (napr. výrobky na ochranu plodín, na zúrodnenie a osivá) sú tiež súčasťou zmluvy, náklady na tento materiál treba vyňať. Túto sumu (prípadne jej odhad) treba uviesť do príslušnej nákladovej položky (napr. pesticídy do položky 75 Výrobky na ochranu plodín), |
| --- | --- |

—

celkové výdavky na prácu na farme vykonávanú poľnohospodárskymi zmluvnými dodávateľmi. V zásade zahŕňa náklady na použitie zariadení (vrátane palív) a prácu. V prípade, že náklady na použitý materiál iný ako palivá (napr. výrobky na ochranu plodín, na zúrodnenie a osivá) sú tiež súčasťou zmluvy, náklady na tento materiál treba vyňať. Túto sumu (prípadne jej odhad) treba uviesť do príslušnej nákladovej položky (napr. pesticídy do položky 75 Výrobky na ochranu plodín),

| — | náklady na prenajatie strojov používaných pracovnou silou farmy. Náklady na palivá súvisiace s prenájmom strojov treba zaznamenať do položky 62 Motorové palivá a mazivá, |
| --- | --- |

—

náklady na prenajatie strojov používaných pracovnou silou farmy. Náklady na palivá súvisiace s prenájmom strojov treba zaznamenať do položky 62 Motorové palivá a mazivá,

| — | náklady na lízing strojov používaných pracovnou silou farmy. Náklady na palivá a údržbu strojov na lízing treba zaznamenať do príslušných položiek (položka 61 Bežná údržba strojov a zariadení a položka 62 Motorové palivá a mazivá). |
| --- | --- |

—

náklady na lízing strojov používaných pracovnou silou farmy. Náklady na palivá a údržbu strojov na lízing treba zaznamenať do príslušných položiek (položka 61 Bežná údržba strojov a zariadení a položka 62 Motorové palivá a mazivá).

61.   Bežná údržba strojov a zariadení

Náklady na údržbu strojov a zariadení a menšie opravy neovplyvňujúce ich trhovú hodnotu (platba opravárovi, náklady na náhradné diely atď.).

Táto položka zahŕňa nákupy menších zariadení, náklady na sedlá a podkutie koní, nákup pneumatík, pareniská, ochranné oblečenie pre nehygienickú prácu, čistiace prostriedky na celkové čistenie zariadení a časť nákladov na súkromné vozidlá zodpovedajúcu ich používaniu na účely farmy (pozri aj položku 63). Čistiace prostriedky používané na čistenie zariadení pre hospodárske zvieratá (napr. zariadenia na dojenie) sa uvedú v rámci položky 71 Ostatné osobitné náklady na hospodárske zvieratá.

Väčšie opravy, ktoré zvyšujú hodnotu zariadení v porovnaní s ich hodnotou pred opravou, nie sú zahrnuté do tejto položky (pozri aj pokyny pre odpisy v tabuľke G).

62.   Motorové palivá a mazivá

Táto položka zahŕňa aj časť nákladov na palivá a mazivá pre súkromné vozidlá, zodpovedajúcu ich používaniu na účely farmy (pozri aj položku 63 nižšie).

Ak sa ropné výrobky používajú ako motorové palivá aj ako vykurovacie palivá, ich celkový súčet sa rozdelí medzi dve položky:

| 62. | Motorové palivá a mazivá |
| --- | --- |

62.

Motorové palivá a mazivá

| 80. | Vykurovacie palivá. |
| --- | --- |

80.

Vykurovacie palivá.

63.   Výdavky na osobné motorové vozidlá

Ak sa časť výdavkov farmy na súkromné motorové vozidlá vypočíta ľubovoľne (napr. pevne určená suma za kilometer), tieto náklady sa uvedú v rámci tejto položky.

Krmivá

Krmivá sa delia na nakúpené krmivá a krmivá vyrobené a používané na farme.

Nakúpené krmivá zahŕňajú minerálne lizy, mliečne výrobky (nakúpené alebo vrátené farme) a výrobky na konzerváciu a skladovanie krmív, ako aj výdavky na ochranné ohrady, na používanie spoločných lúk a pastvín nezahrnutých do VPP a na prenájom pôdy na krmoviny nezahrnutej do VPP. Medzi nakúpené krmivá patria aj nakúpený hnoj a slama.

Krmivá nakúpené pre bylinožravce sa ďalej delia na koncentrované krmivá a objemové krmivá (vrátane ochranných ohrád a výdavkov na používanie spoločných lúk, pastvín a pôd na pestovanie objemových krmovín nezahrnutých do VPP a kúpeného hnoja a slamy).

Položka Koncentrované krmivá zahŕňa najmä olejniny, kŕmne zmesi, obilniny, sušené lucernové a trávne granule, sušené repné rezky, rybiu múčku, mlieko a mliečne výrobky, minerálie a výrobky na konzerváciu a skladovanie týchto krmív.

Výdavky na prácu vykonanú poľnohospodárskymi dodávateľmi pri výrobe objemových krmív, napr. siláž, sa zahrnú do položky 60 Zmluvná práca.

Krmivá vyrobené a použité na farme zahŕňajú predajné výrobky farmy používané ako krmivá (vrátane mlieka a mliečnych výrobkov, ale s vyňatím mlieka pre teľatá, ktoré sa neberie do úvahy). Hnoj a slama vyrobené na farme sa zahrnú, len ak sú predajným výrobkom v príslušnom regióne a v príslušnom roku.

Je potrebné použiť toto rozdelenie:

Nákup krmív:

64.   Koncentrované krmivá pre pasúce sa zvieratá (koňovité, dobytok, ovce, kozy)

65.   Objemové krmoviny pre pasúce sa zvieratá (koňovité, dobytok, ovce, kozy)

66.   Nakúpené krmivá pre ošípané

67.   Nakúpené krmivá pre hydinu a ostatné malé zvieratá

Krmivá vyrobené a použité na farme pre:

68.   Pasúce sa zvieratá (koňovité, dobytok, ovce, kozy)

69.   Ošípané

70.   Hydinu a ostatné malé zvieratá

71.   Ostatné osobitné náklady na hospodárske zvieratá

Všetky výdavky priamo spojené s chovom hospodárskych zvierat, pre ktoré neexistuje samostatná rezerva v ostatných nákladových položkách: veterinárne poplatky, lieky, poplatky za chovné kone, umelé oplodnenie, kastrácia, testy mlieka, zápisné a registrácia v plemenných chovných knihách, čistiace prostriedky na čistenie zariadení pre hospodárske zvieratá (napr. zariadenia na dojenie), obaly pre produkty živočíšnej výroby a materiál na spracovanie produktov živočíšnej výroby, náklady na skladovanie a prípravu na uvedenie produktov živočíšnej výroby na trh vykonanú mimo farmy, náklady na predaj produktov živočíšnej výroby farmy, príležitostné nákupy, ktoré sú doplnením produkcie podniku, živočíšnych výrobkov (napr. mlieka) spracovaných na farme atď. Zahŕňa aj krátkodobý prenájom budov na umiestnenie zvierat alebo skladovanie produkcie s tým spojenej.

72.   Nakúpené osivá a sadenice

Všetky nakúpené osivá a sadenice, vrátane cibuliek, podzemkov a hľúz. Náklady na mladé stromy a kríky pre novú výsadbu predstavujú investíciu a musia byť uvedené v rámci položky 96 (Trvalé plodiny) alebo v rámci položky 100 (Lesná pôda). Náklady na mladé stromy a kríky určené na presádzania menšieho rozsahu však treba považovať za náklady účtovného roka a uviesť ich v rámci tejto položky, s výnimkou nákladov súvisiacich s lesmi patriacimi k poľnohospodárskemu podniku, ktoré sa uvedú v rámci položky 77 (Osobitné lesnícke náklady).

Do tejto položky patria aj náklady na spracovanie semien (triedenie, dezinfekciu).

73.   Osivá a sadenice dopestované a použité na farme

Všetky osivá a sadenice (vrátane cibuliek, podzemkov a hľúz) dopestované a použité na farme.

74.   Hnojivá a prostriedky na zúrodnenie pôdy

Všetky nakúpené hnojivá a prostriedky na zúrodnenie pôdy (napr. hasené vápno) vrátane kompostu, rašeliny a maštaľného hnoja (okrem hnoja vyprodukovaného na farme).

Hnojivá a prostriedky na zúrodnenie pôdy používané v lesoch tvoriacich súčasť poľnohospodárskeho podniku treba uviesť v rámci položky 77 (Osobitné lesnícke náklady).

75.   Výrobky na ochranu plodín

Všetok materiál na ochranu plodín a rastlín proti škodcom a chorobám, dravcom, zlému počasiu atď. (insekticídy, fungicídy, herbicídy, otrávené návnady, poľné strašiaky, ochrana pred krupobitím, ochrana pred námrazou atď.). Ak činnosti zamerané na ochranu plodín vykonal zmluvný dodávateľ a ak náklady na použitý ochranný materiál nie sú samostatne známe, všetko spolu treba uviesť v rámci položky 60 (Zmluvná práca).

Ochranné materiály použité pre lesy, ktoré sú súčasťou poľnohospodárskeho podniku, treba uviesť v rámci položky 77 (Osobitné lesnícke náklady).

76.   Ostatné osobitné náklady na plodiny (vrátane trvalých lúk a pastvín)

Všetky náklady priamo súvisiace s pestovaním plodín, pre ktoré neexistuje zvláštna rezerva v ostatných nákladových položkách: baliaci a viazací materiál, povrazy a laná, náklady na analýzy pôdy, náklady na konkurencieschopnosť plodín, plastové fólie (napr. pre pestovanie jahôd), prostriedky na konzerváciu a spracovanie plodín, skladovanie a trhovú prípravu plodín vykonávanú mimo farmy, náklady na predaj plodín farmy, sumy zaplatené za nákup predajných stálych plodín alebo za prenájom pôdy na obdobie kratšie ako jeden rok s cieľom pestovania predajných plodín, príležitostné nákupy, ktoré sú doplnením produkcie podniku, plodín (napr. hrozna) spracovaných na farme atď. Patrí sem aj krátkodobý prenájom budov používaných pre predajné plodiny.

77.   Osobitné lesnícke náklady

Hnojivá, ochranné materiály, rôzne osobitné náklady. Nepatria sem mzdové náklady, zmluvná práca a mechanizácia; tieto sa uvádzajú v rámci príslušných nákladových položiek.

78.   Bežná údržba úprav pôdy a budov

Údržba (zo strany nájomcu) budov a úpravy pôdy, vrátane skleníkov, parenísk a nosičov. Do tejto položky treba zahrnúť nákup stavebných materiálov pre bežnú údržbu budov.

Nákup stavebných materiálov pre nové investície treba uviesť v stĺpci „investície“ položky 94 Poľnohospodárska pôda a hospodárske budovy, položky 97 Úpravy pôdy a/alebo položky 98 Hospodárske budovy.

Náklady na väčšie opravy budov, ktoré zvyšujú ich hodnotu (údržba väčšieho rozsahu), sa nezahrnú do tejto položky, ani keď náklady na túto prácu znáša nájomca (pozri pokyny týkajúce sa platenia nájmu pri položke 85). Tieto náklady sa uvedú v rámci položky 98 Hospodárske budovy.

79.   Elektrina

Celkové množstvo elektriny spotrebovanej na obchodné účely farmy.

80.   Vykurovacie palivá

Celkové množstvo vykurovacích palív spotrebovaných na obchodné účely farmy vrátane vykurovania skleníkov.

81.   Voda

Náklady na pripojenie k vodovodnej sieti a na spotrebu vody pre všetky účely farmy vrátane zavlažovania. Náklady na používanie vodných zariadení farmy treba uviesť v príslušných položkách: odpisy strojov a zariadení, bežná údržba strojov a zariadení, motorové palivá, elektrina.

82.   Poistenie

Všetky platby poistného pokrývajúce riziká farmy, napr. zodpovednosť majiteľa voči tretím osobám, požiar, povodeň, poistenie proti úmrtiu hospodárskych zvierat a poškodeniu plodín atď., okrem poistného pokrývajúceho pracovné úrazy uvedeného v položke 59. Platby poistného za budovy sa sem zahrnú len v prípade, že už nie sú uvedené v položke 87.

83.   Dane a ostatné poplatky farmy

Všetky dane a ostatné poplatky súvisiace s činnosťou farmy, vrátane poplatkov vyberaných v súvislosti s opatreniami na ochranu životného prostredia, ale okrem DPH a daní vyberaných za pozemky, budovy alebo pracovnú silu. Priame dane z príjmov majiteľa sa nepočítajú do nákladov farmy.

84.   Ostatné režijné náklady farmy

Všetky ostatné náklady farmy neuvedené v predchádzajúcich položkách (účtovnícke poplatky, sekretárske služby a kancelárske výdavky, telefónne poplatky, rôzne príspevky a predplatné atď.). Patrí sem aj krátkodobý prenájom budov používaných na chov hospodárskych zvierat aj pestovanie predajných plodín a/alebo na všeobecné účely.

85.   Zaplatené nájomné

Nájomné zaplatené (v hotovosti alebo v naturáliách) za prenajatú pôdu, budovy, kvóty a ostatné práva na činnosť farmy. Táto položka zahŕňa náklady, ktoré nájomca zaplatil za alebo namiesto majiteľa (napr. pozemková daň a odpisy v súvislosti s väčšími opravami, ktorých náklady znáša nájomca) a ktoré nájomca nemôže získať späť. V tejto položke sa uvedie len časť hospodárskych a iných prenajatých budov, ktoré slúžia na hospodársku činnosť farmy. Náklady na lízing alebo prenájom kvót nesúvisiacich s pôdou treba uviesť aj v tabuľke L.

86.   Z toho: nájomné za pôdu

87.   Poistenie hospodárskych budov

Táto informácia je nepovinná.

Platby poistného (požiar, povodeň atď.) za budovy využívané majiteľom, ktoré v prípade ich používania nájomcom zvyčajne platí prenajímateľ. Ak sú všetky poistenia pokryté jedinou poistnou zmluvou, treba odhadnúť časť poistného, ktorá sa týka budov podniku.

88.   Dane a ostatné poplatky za pôdu a budovy

Dane, dávky a ostatné poplatky za vlastníctvo poľnohospodárskej pôdy a budov využívaných majiteľom a nachádzajúcich sa v nájme.

89.   Celkové zaplatené úroky a finančné poplatky

Úroky a finančné poplatky za požičaný kapitál (pôžičky) získaný na účely farmy. Táto informácia je povinná.

Úrokové subvencie sa neodpočítajú, ale uvedú v tabuľke J v položke 114.

90.   Úroky a finančné poplatky zaplatené za pôžičky na nákup pôdy a budov

Táto informácia je nepovinná.

91.   Z toho: úroky a finančné poplatky zaplatené za nákup pôdy

Táto informácia je nepovinná.

92.   Úroky a finančné poplatky zaplatené za pôžičky získané na financovanie prevádzkového kapitálu (hospodárskych zvierat, mŕtveho inventára a obežného kapitálu) a veriteľom

Táto informácia je nepovinná.

93.   Celkové náklady

Súčet položiek 59 až 89.

G.   PÔDA A BUDOVY, MŔTVY INVENTÁR A OBEŽNÝ KAPITÁL

Vyžaduje sa takéto rozdelenie:

94.   Poľnohospodárska pôda, hospodárske budovy a práva farmy

Súčet položiek 95 až 99 nižšie. Položky 95, 97 a 99 treba vyplniť, ak v účtovných záznamoch existujú príslušné údaje.

95.   Poľnohospodárska pôda

Poľnohospodárska pôda užívaná majiteľom.

96.   Trvalé kultúry

Všetky porasty (okrem lesov a okrem hodnoty pôdy) patriace majiteľovi, bez ohľadu na druh užívania pôdy. Položka musí byť vyplnená a sumy uvedené v tejto položke podliehajú odpisom v stĺpci 7 políčku 316.

Pestovanie mladých porastov (trvalých plodín, ktoré ešte v plnej miere nerodia) treba zahrnúť do stĺpca „investície“ (stĺpec 4). Treba ho uviesť aj v tabuľke K položke 159 stĺpci „záverečné ocenenie“ (stĺpec 9).

97.   Úpravy pôdy

Úpravy pôdy (napr. oplotenie, drenáž, pevné zavlažovacie zariadenia) patriacej majiteľovi, bez ohľadu na druh užívania pôdy. Uvedené sumy treba odpisovať v stĺpci 7 políčku 324.

98.   Hospodárske budovy

Budovy patriace majiteľovi, bez ohľadu na typ užívania pôdy. Položka musí byť vyplnená a sumy uvedené v tejto položke podliehajú odpisom v stĺpci 7 políčku 332.

99.   Nadobúdacie náklady, kvóty a ostatné práva

Poplatky poradcom, registračné poplatky atď., súvisiace s nadobudnutím poľnohospodárskej pôdy alebo hospodárskych budov. Transakcie súvisiace s predajom a/alebo nákupom referenčných množstiev mlieka a cukrovej repy a prevodov predpísaných práv a povinností, napr. prevodu referenčných hospodárskych zvierat. Kvóty/práva sa vykazujú aj v tabuľke L. Nepatria sem nadobúdacie náklady na lesnú pôdu.

Na kvóty v tabuľke G sa neuplatní odpisovanie, môže sa však uviesť v tabuľke L stĺpci 7.

100.   Lesná pôda vrátane dreva na pni

Lesná pôda užívaná majiteľom, ktorá je súčasťou poľnohospodárskeho podniku, vrátane príslušných nadobúdacích nákladov.

101.   Stroje a zariadenia

Traktory, motorové kultivátory, nákladné vozidlá, dodávky, osobné motorové vozidlá, väčšie a menšie poľnohospodárske stroje vrátane nástrojov, ktorých nadobúdacia hodnota presahuje 300 EUR.

102.   Obežný kapitál

Obežný kapitál tvoria:

| a) | zásoby: produkty podniku a materiál na sklade; |
| --- | --- |

a)

zásoby: produkty podniku a materiál na sklade;

| b) | ostatný obežný kapitál:






  — | hodnota obrábania pôdy pred zberom úrody (obmedzená hodnotou hnojív, prostriedkov na zúrodnenie pôdy, semien a sadeníc, použitých na pestovanie plodín, okrem sadeníc trvalých plodín), |
| --- | --- | --- |

b)

ostatný obežný kapitál:

—

hodnota obrábania pôdy pred zberom úrody (obmedzená hodnotou hnojív, prostriedkov na zúrodnenie pôdy, semien a sadeníc, použitých na pestovanie plodín, okrem sadeníc trvalých plodín),

| — | vlastníctvo poľnohospodárskych podielov (podielov v družstvách alebo iných organizáciách, ktorých služby podnik využíva), |
| --- | --- |

—

vlastníctvo poľnohospodárskych podielov (podielov v družstvách alebo iných organizáciách, ktorých služby podnik využíva),

| — | pohľadávky:






  — | sumy, ktoré podnik získa v krátkom čase za predaj plodín alebo investičného majetku alebo za poskytnutie služieb, |
| --- | --- | --- |

—

pohľadávky:

—

sumy, ktoré podnik získa v krátkom čase za predaj plodín alebo investičného majetku alebo za poskytnutie služieb,

| — | sumy zaplatené vopred za tovar a služby, |
| --- | --- |

—

sumy zaplatené vopred za tovar a služby,

| — | zostatok v hotovosti (peniaze ihneď k dispozícii, účty v banke, prostriedky na poštovom žírovom účte) potrebný na prevádzku podniku. |
| --- | --- |

—

zostatok v hotovosti (peniaze ihneď k dispozícii, účty v banke, prostriedky na poštovom žírovom účte) potrebný na prevádzku podniku.

Úroky prijaté na bankových účtoch treba uviesť v rámci položky 178.

Ak nie je možné určiť presnú výšku obežného kapitálu, možno použiť celkový odhad. Tento odhad môže spočívať v odhade priemerného kapitálu investovaného do výrobného procesu, pričom sa vytvorí rezerva na obdobie trvania investície. V tomto prípade budú súčty obežného kapitálu pri počiatočnom ocenení a pri záverečnom ocenení rovnaké.

103.   Spolu

Súčet položiek 94, 100, 101 a 102.

STĹPCE V TABUĽKE G

Počiatočné ocenenie (stĺpec 3)

Počiatočné ocenenie je hodnota tovaru na začiatku účtovného roka. Pre poľnohospodárske podniky, ktoré sa nachádzali vo vybranej vzorke aj v predchádzajúcom roku, počiatočné ocenenie má byť zhodné so záverečným ocenením z predchádzajúceho roka. Počiatočné ocenenie pre nové poľnohospodárske podniky vo výbere sa vypočíta takto:

| — | Pre aktíva, na ktoré sa nevzťahujú odpisy, sa počiatočné ocenenie rovná reprodukčnej hodnote. |
| --- | --- |

—

Pre aktíva, na ktoré sa nevzťahujú odpisy, sa počiatočné ocenenie rovná reprodukčnej hodnote.

| — | Pre aktíva, na ktoré sa vzťahujú odpisy, sa počiatočné ocenenie určí podľa zostávajúceho obdobia odpisovania a na základe reprodukčnej hodnoty (vrátane všetkých už urobených väčších opráv). |
| --- | --- |

—

Pre aktíva, na ktoré sa vzťahujú odpisy, sa počiatočné ocenenie určí podľa zostávajúceho obdobia odpisovania a na základe reprodukčnej hodnoty (vrátane všetkých už urobených väčších opráv).

Reprodukčná hodnota zodpovedá kúpnej cene podobného nového aktíva v bežných cenách. Dá sa odhadnúť aj na základe cenového indexu (všeobecného alebo špecifického) príslušných aktív (stroje, budovy atď.).

Pôda sa oceňuje na základe cien (čistých – bez nadobúdacích nákladov) platných v regióne pre neprenajatú pôdu v podobnej lokalite a s podobnou kvalitou predávanú na poľnohospodárske účely (ocenenia pri prevode majetku medzi príbuznými sa pri určovaní hodnoty neberú do úvahy). Ak sú náklady na súkromné vozidlá používané na poľnohospodárske účely rozdelené medzi položky 61 (Bežná údržba zariadení) a 62 (Palivá a mazivá), časť hodnoty týchto vozidiel pripadajúca na hospodárske činnosti podniku sa zahrnie do mŕtveho inventára. Ak sa však náklady na používanie súkromných vozidiel na účely farmy vypočítajú ľubovoľným spôsobom (pozri položku 63), súkromné vozidlá sa do mŕtveho inventára nezahrnú.

Investície (stĺpec 4)

Celkové výdavky na nákupy, väčšie opravy a vytváranie fixných aktív počas účtovného roka. Ak boli na tieto investície prijaté granty a dotácie, v stĺpci 4 sa uvedie suma vynaložená pred odpočítaním uvedených grantov a dotácií.

Nákupy menších strojov a zariadení, ako aj mladých stromčekov a kríkov pre novú výsadbu menšieho rozsahu sa neuvedú v týchto stĺpcoch, ale zahrnú sa do nákladov za účtovný rok (pozri položku 61 Bežná údržba strojov a zariadení, položku 72 Kúpené osivá a sadenice, položku 77 Osobitné lesnícke náklady).

V prípade platby za dlhopisy s pevným úrokom sa tieto ocenia na základe ich peňažnej hodnoty.

Subvencie na investície (stĺpec 5)

Dotácie prijaté počas účtovného roka. Môžu zahŕňať dotácie poskytnuté na investície realizované v predchádzajúcich účtovných rokoch.

Predaje (stĺpec 6)

Celkové predaje aktív počas účtovného roka.

Odpisy (stĺpec 7)

Odpisy, ktoré treba zaznamenať, sú vo výške skutočnej sumy odpisov za účtovný rok. Stanoví sa na základe reprodukčnej hodnoty (t. j. reprodukčná hodnota na konci účtovného roka sa vynásobí odpisovou sadzbou).

Komisii treba oznámiť tabuľku s ročnými odpisovými sadzbami uplatňovanými jednotlivými členskými štátmi, a to spoločne s údajmi uvedenými vo výkazoch poľnohospodárskych podnikov.

| | Odpisy výsadby

  Náklady na mladé stromčeky a kríky pre novú výsadbu predstavujú kapitálové aktívum, ktoré podlieha odpisom.
  Iba porasty, ktoré sú vlastníctvom majiteľa (bez ohľadu na typ užívania pôdy), podliehajú odpisom. |
| --- | --- |

Odpisy výsadby

Náklady na mladé stromčeky a kríky pre novú výsadbu predstavujú kapitálové aktívum, ktoré podlieha odpisom.

Iba porasty, ktoré sú vlastníctvom majiteľa (bez ohľadu na typ užívania pôdy), podliehajú odpisom.

| | Odpisy hospodárskych budov, pevných zariadení a úprav pôdy

  Odpisy budov, pevných zariadení (vrátane skleníkov a parenísk) a úprav pôdy, patriacich majiteľovi, bez ohľadu na typ užívania pôdy. |
| --- | --- |

Odpisy hospodárskych budov, pevných zariadení a úprav pôdy

Odpisy budov, pevných zariadení (vrátane skleníkov a parenísk) a úprav pôdy, patriacich majiteľovi, bez ohľadu na typ užívania pôdy.

| | Odpisy strojov a zariadení

  Stroje a zariadenia, na ktoré sa vzťahujú odpisy, sú definované ako stroje a zariadenia s nadobúdacou hodnotou viac ako 300 EUR. Odpisy menších zariadení s menšou hodnotou sa neuvádzajú: nákupy týchto zariadení treba zahrnúť priamo do nákladov účtovného roka (položka 61 Bežná údržba strojov a zariadení).
  Do tejto položky budú zahrnuté aj väčšie opravy, ktoré skutočne zvýšia hodnotu strojov a zariadení oproti ich hodnote pred opravou, buď ako neoddeliteľná súčasť odpisov strojov a zariadení, ktoré môžu byť upravené tak, aby brali do úvahy predĺženú životnosť (v dôsledku opráv) príslušného zariadenia, alebo rozložením nákladov na väčšie opravy na niekoľko po sebe nasledujúcich rokov.
  Výška ročných odpisov môže byť vypočítaná pomocou lineárnej alebo zrýchlenej metódy odpisov.
  Sadzba odpisov je určená rôznymi faktormi, ktoré väčšinou závisia od konkrétnych podmienok príslušného regiónu a výroby (objem využitia v každom roku), ale aj od technického pokroku.
  Vzhľadom na výsledné rozdiely v odpisoch medzi jednotlivými regiónmi, dokonca aj medzi jednotlivými podnikmi, si účtovníci môžu zvoliť pre každý stroj alebo pre každé zariadenie sadzby zodpovedajúce príslušnému regiónu alebo podniku, ktoré by sa mali čo najviac pridŕžať skutočných odpisov hodnoty strojov. |
| --- | --- |

Odpisy strojov a zariadení

Stroje a zariadenia, na ktoré sa vzťahujú odpisy, sú definované ako stroje a zariadenia s nadobúdacou hodnotou viac ako 300 EUR. Odpisy menších zariadení s menšou hodnotou sa neuvádzajú: nákupy týchto zariadení treba zahrnúť priamo do nákladov účtovného roka (položka 61 Bežná údržba strojov a zariadení).

Do tejto položky budú zahrnuté aj väčšie opravy, ktoré skutočne zvýšia hodnotu strojov a zariadení oproti ich hodnote pred opravou, buď ako neoddeliteľná súčasť odpisov strojov a zariadení, ktoré môžu byť upravené tak, aby brali do úvahy predĺženú životnosť (v dôsledku opráv) príslušného zariadenia, alebo rozložením nákladov na väčšie opravy na niekoľko po sebe nasledujúcich rokov.

Výška ročných odpisov môže byť vypočítaná pomocou lineárnej alebo zrýchlenej metódy odpisov.

Sadzba odpisov je určená rôznymi faktormi, ktoré väčšinou závisia od konkrétnych podmienok príslušného regiónu a výroby (objem využitia v každom roku), ale aj od technického pokroku.

Vzhľadom na výsledné rozdiely v odpisoch medzi jednotlivými regiónmi, dokonca aj medzi jednotlivými podnikmi, si účtovníci môžu zvoliť pre každý stroj alebo pre každé zariadenie sadzby zodpovedajúce príslušnému regiónu alebo podniku, ktoré by sa mali čo najviac pridŕžať skutočných odpisov hodnoty strojov.

Konečné ocenenie (stĺpec 8)

Konečné ocenenie je hodnota aktív na konci účtovného roka. Vypočíta sa na základe reprodukčnej hodnoty v uvedenom čase a zostávajúceho obdobia odpisovania.

H.   DLHY

Uvedené sumy sa musia týkať len zatiaľ neuhradených súm, t. j. zmluvné pôžičky po odpočítaní už zaplatených splátok. Pôžičky vo forme dlhopisov s pevným úrokom sa oceňujú podľa ich peňažnej hodnoty. Informácie sa musia poskytnúť aspoň pre políčka 374, 378, 382, 386, 390 a 394.

Pôžičky sa uvádzajú podľa trvania, t. j.:

104.   Dlhodobé a strednodobé pôžičky

Pôžičky poskytnuté podniku na obdobie jedného alebo viac rokov.

105.   Krátkodobé pôžičky a záväzky

Pôžičky poskytnuté podniku na obdobie kratšie ako jeden rok, dlhy a neuhradené platby.

106.   Spolu

Súčet položiek 104 a 105.

Ak v účtovných záznamoch farmy existujú príslušné údaje, pôžičky treba ďalej rozdeliť podľa ich účelu, t. j.:

| — | pôžičky na pôdu a budovy (stĺpce 2 a 6), |
| --- | --- |

—

pôžičky na pôdu a budovy (stĺpce 2 a 6),

| — | z toho: pôžičky na nákup pôdy (stĺpce 3 a 7), pôžičky na ostatné aktíva (stĺpce 4 a 8). |
| --- | --- |

—

z toho: pôžičky na nákup pôdy (stĺpce 3 a 7), pôžičky na ostatné aktíva (stĺpce 4 a 8).

Súčet týchto položiek dáva sumy uvedené v stĺpci 1 (celkové počiatočné ocenenie) (= stĺpce 2 + 4) a v stĺpci 5 (celkové záverečné ocenenie) (= stĺpce 6 + 8).

I.   DAŇ Z PRIDANEJ HODNOTY (DPH)

Údaje v peňažných jednotkách vo výkaze poľnohospodárskeho podniku sú vyjadrené podľa príslušného členského štátu:

| — | buď bez DPH, tento spôsob by sa mal použiť pre všetky podniky, na ktoré sa vzťahuje bežný systém DPH, |
| --- | --- |

—

buď bez DPH, tento spôsob by sa mal použiť pre všetky podniky, na ktoré sa vzťahuje bežný systém DPH,

| — | alebo s DPH. Členské štáty, v ktorých sa používa tento spôsob, musia každý rok poskytnúť spolu s elektronickými nosičmi dát s účtovnými údajmi príslušného roka aj zoznam sadzieb DPH, ktoré sa v danom roku uplatňovali pre každú z položiek vo výkaze. |
| --- | --- |

—

alebo s DPH. Členské štáty, v ktorých sa používa tento spôsob, musia každý rok poskytnúť spolu s elektronickými nosičmi dát s účtovnými údajmi príslušného roka aj zoznam sadzieb DPH, ktoré sa v danom roku uplatňovali pre každú z položiek vo výkaze.

Podniky, na ktoré sa vzťahuje bežný systém DPH, neuvádzajú v položkách 108 až 111 žiadne údaje. To isté platí v prípade, keď sú nákupy a predaje zaznamenávané vo výkaze poľnohospodárskeho podniku s DPH.

V súvislosti s DPH je potrebné poskytnúť tieto podrobné údaje:

107.   Systém DPH

Systém DPH (poradové číslo 400), ktorý sa na podnik vzťahuje, by sa mal pre každý podnik uvádzať použitím čísla kódu z tohto zoznamu:

| | Poradové číslo 400
  Kód |
| --- | --- |
| BELGICKO |
| Régime normal obligatoire | 1 |
| Régime normal sur option | 2 |
| Régime agricole | 3 |
| BULHARSKO |
| Oslobodený | 1 |
| Registrovaný | 2 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Registrovaný | 1 |
| DÁNSKO |
| Moms (= normálny) | 1 |
| NEMECKO |
| Pauschalierender Betrieb | 1 |
| Optierender Betrieb | 2 |
| Getränke erzeugender Betrieb | 3 |
| Betrieb mit Kleinumsatz | 4 |
| ESTÓNSKO |
| Normálny | 1 |
| Špeciálny | 2 |
| ÍRSKO |
| Poľnohospodársky | 1 |
| Registrovaný (= normálny) | 2 |
| GRÉCKO |
| Normálny systém | 1 |
| Poľnohospodársky systém | 2 |
| ŠPANIELSKO |
| Normálny systém | 1 |
| Zjednodušený systém | 2 |
| Poľnohospodársky systém | 3 |
| FRANCÚZSKO |
| TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants | 2 |
| Remboursement forfaitaire | 3 |
| TALIANSKO |
| Regime esonerato | 1 |
| Regime speciale agricolo | 2 |
| Regime normale | 3 |
| CYPRUS |
| Normálny | 1 |
| Poľnohospodársky | 2 |
| Neuplatňuje sa DPH | 3 |
| LOTYŠSKO |
| Normálny | 1 |
| Poľnohospodársky | 2 |
| LITVA |
| Normálny | 1 |
| Špeciálny | 2 |
| LUXEMBURSKO |
| Régime normal obligatoire | 1 |
| Régime normal sur option | 2 |
| Régime forfaitaire de l’agriculture | 3 |
| MAĎARSKO |
| Normálny | 1 |
| Poľnohospodársky | 2 |
| MALTA |
| Normálny | 1 |
| HOLANDSKO |
| Algemene regeling verplicht | 1 |
| Algemene regeling op aanvraag | 2 |
| Landbouwregeling | 3 |
| RAKÚSKO |
| Pauschalierender Betrieb | 1 |
| Optierender Betrieb | 2 |
| POĽSKO |
| Normálny | 1 |
| Poľnohospodársky | 2 |
| PORTUGALSKO |
| Poľnohospodársky systém | 1 |
| Normálny systém | 2 |
| RUMUNSKO |
| Normálny | 1 |
| Špeciálny | 2 |
| Malé podniky | 3 |
| SLOVINSKO |
| Normálny | 1 |
| Poľnohospodársky | 2 |
| SLOVENSKO |
| Registrovaný | 1 |
| Oslobodený | 2 |
| FÍNSKO |
| Normálny systém | 1 |
| ŠVÉDSKO |
| Normálny systém | 1 |
| SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO |
| Oslobodený | 1 |
| Registrovaný | 2 |

Poradové číslo 400

Kód

BELGICKO

Régime normal obligatoire

1

Régime normal sur option

2

Régime agricole

3

BULHARSKO

Oslobodený

1

Registrovaný

2

ČESKÁ REPUBLIKA

Registrovaný

1

DÁNSKO

Moms (= normálny)

1

NEMECKO

Pauschalierender Betrieb

1

Optierender Betrieb

2

Getränke erzeugender Betrieb

3

Betrieb mit Kleinumsatz

4

ESTÓNSKO

Normálny

1

Špeciálny

2

ÍRSKO

Poľnohospodársky

1

Registrovaný (= normálny)

2

GRÉCKO

Normálny systém

1

Poľnohospodársky systém

2

ŠPANIELSKO

Normálny systém

1

Zjednodušený systém

2

Poľnohospodársky systém

3

FRANCÚZSKO

TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants

2

Remboursement forfaitaire

3

TALIANSKO

Regime esonerato

1

Regime speciale agricolo

2

Regime normale

3

CYPRUS

Normálny

1

Poľnohospodársky

2

Neuplatňuje sa DPH

3

LOTYŠSKO

Normálny

1

Poľnohospodársky

2

LITVA

Normálny

1

Špeciálny

2

LUXEMBURSKO

Régime normal obligatoire

1

Régime normal sur option

2

Régime forfaitaire de l’agriculture

3

MAĎARSKO

Normálny

1

Poľnohospodársky

2

MALTA

Normálny

1

HOLANDSKO

Algemene regeling verplicht

1

Algemene regeling op aanvraag

2

Landbouwregeling

3

RAKÚSKO

Pauschalierender Betrieb

1

Optierender Betrieb

2

POĽSKO

Normálny

1

Poľnohospodársky

2

PORTUGALSKO

Poľnohospodársky systém

1

Normálny systém

2

RUMUNSKO

Normálny

1

Špeciálny

2

Malé podniky

3

SLOVINSKO

Normálny

1

Poľnohospodársky

2

SLOVENSKO

Registrovaný

1

Oslobodený

2

FÍNSKO

Normálny systém

1

ŠVÉDSKO

Normálny systém

1

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

Oslobodený

1

Registrovaný

2

Ďalšie rozdelenie systému DPH (len Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Maďarsko a Poľsko)

| | Poradové číslo 401 |
| --- | --- |
| ŠPANIELSKO |
| | Zadajte kód systému DPH (kódy používané pre poradové číslo 400) pre menšinový systém v prípade, že sa na podnik vzťahujú dva systémy |
| FRANCÚZSKO |
| Sans TVA obligatoire sur activités connexes | 0 |
| Avec TVA obligatoire sur activités connexes | 1 |
| TALIANSKO |
| Systém DPH pre agroturistiku („agriturismo“) ako druhotnú činnosť | |
| Regime speciale agriturismo | 1 |
| Regime normale agriturismo | 2 |
| MAĎARSKO | Zadajte kód systému DPH (kódy používané pre poradové číslo 400) pre menšinový systém v prípade, že sa na podnik vzťahujú dva systémy |
| POĽSKO | Zadajte kód systému DPH (kódy používané pre poradové číslo 400) pre menšinový systém v prípade, že sa na podnik vzťahujú dva systémy |

Poradové číslo 401

ŠPANIELSKO

Zadajte kód systému DPH (kódy používané pre poradové číslo 400) pre menšinový systém v prípade, že sa na podnik vzťahujú dva systémy

FRANCÚZSKO

Sans TVA obligatoire sur activités connexes

0

Avec TVA obligatoire sur activités connexes

1

TALIANSKO

Systém DPH pre agroturistiku („agriturismo“) ako druhotnú činnosť

Regime speciale agriturismo

1

Regime normale agriturismo

2

MAĎARSKO

Zadajte kód systému DPH (kódy používané pre poradové číslo 400) pre menšinový systém v prípade, že sa na podnik vzťahujú dva systémy

POĽSKO

Zadajte kód systému DPH (kódy používané pre poradové číslo 400) pre menšinový systém v prípade, že sa na podnik vzťahujú dva systémy

Položky 108 až 111

Položky 108 až 111 sa vypĺňajú, len ak sa na podnik vzťahuje poľnohospodársky systém (alebo podobný systém).

Poľnohospodársky systém (alebo podobné systémy) má poskytnúť celkovú kompenzáciu DPH zaplatenú za nákup tovaru a služieb za bežné ceny a za investície. V tomto prípade sa predaje a nákupy uvádzajú bez DPH.

108.   DPH za predaje

DPH vybratá počas účtovného roka za predané výrobky.

109.   DPH za nákupy

DPH zaplatená počas účtovného roka za bežný nákup tovarov a služieb. V Taliansku táto položka zahŕňa aj DPH zaplatenú daňovým orgánom v rámci pomerného systému.

110.   DPH za investície

DPH zaplatená počas účtovného roka za nákup výrobných prostriedkov (investície).

111.   DPH vrátená daňovými orgánmi

Vrátená suma.

J.   GRANTY A DOTÁCIE

Granty a dotácie, ktoré majú byť uvedené v položkách 112 až 118, sú sumy, ktoré boli poskytnuté z verejných prostriedkov, okrem grantov a dotácií na investície, ktoré sa uvádzajú v rámci položiek 94 až 103.

112.   Granty a dotácie okrem príspevkov na náklady a nákup zvierat

Objem získaných grantov a dotácií alebo grantov a dotácií, na ktoré bol uznaný nárok, na hospodárske zvieratá, produkty a objem ostatných získaných alebo splatných platieb s výnimkou grantov a dotácií na náklady a nákup hospodárskych zvierat. Všetky údaje sa musia vzťahovať na hospodárske zvieratá, plochu pozemkov a produkty podniku zodpovedajúce činnostiam počas účtovného roka.

113.   Z toho: podrobnosti k celkovému údaju v položke 112

| 1. | Kategórie hospodárskych zvierat (kódy 22 až 50 zodpovedajúce príslušným položkám v tabuľke D) s výnimkou dotácií na hovädzí dobytok v ďalej uvedených kódoch 700 a 770. |
| --- | --- |

1.

Kategórie hospodárskych zvierat (kódy 22 až 50 zodpovedajúce príslušným položkám v tabuľke D) s výnimkou dotácií na hovädzí dobytok v ďalej uvedených kódoch 700 a 770.

| 2. | Produkty (kódy 120 až 314 zodpovedajúce príslušným položkám alebo podpoložkám v tabuľke K) s výnimkou platieb na plochu pozemkov v kóde 600 a platieb v kódoch 670 a 680 ďalej. Platby treba uviesť len raz (buď v príslušnej položke, alebo podpoložke), aby sa nezapočítali dvakrát. |
| --- | --- |

2.

Produkty (kódy 120 až 314 zodpovedajúce príslušným položkám alebo podpoložkám v tabuľke K) s výnimkou platieb na plochu pozemkov v kóde 600 a platieb v kódoch 670 a 680 ďalej. Platby treba uviesť len raz (buď v príslušnej položke, alebo podpoložke), aby sa nezapočítali dvakrát.

| 3. | Osobitné kódy uvedené v tomto zozname:






  — | kód 600 sa vzťahuje na sumu platieb na plochu na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003 vrátane platieb na plochu za pôdu vyňatú z obrábania a plodín na energetické využitie. Túto celkovú sumu a podrobnosti treba uviesť aj v tabuľke M, |
| --- | --- | --- |

3.

Osobitné kódy uvedené v tomto zozname:

—

kód 600 sa vzťahuje na sumu platieb na plochu na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003 vrátane platieb na plochu za pôdu vyňatú z obrábania a plodín na energetické využitie. Túto celkovú sumu a podrobnosti treba uviesť aj v tabuľke M,

| — | kód 670 sa vzťahuje na pomoc v rámci programu jednotnej platby na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003. Túto celkovú sumu a podrobnosti treba uviesť aj v tabuľke M, |
| --- | --- |

—

kód 670 sa vzťahuje na pomoc v rámci programu jednotnej platby na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003. Túto celkovú sumu a podrobnosti treba uviesť aj v tabuľke M,

| — | kód 680 sa vzťahuje na pomoc v rámci programu jednotnej platby na plochu na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003. Túto celkovú suma a podrobnosti treba uviesť aj v tabuľke M, |
| --- | --- |

—

kód 680 sa vzťahuje na pomoc v rámci programu jednotnej platby na plochu na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003. Túto celkovú suma a podrobnosti treba uviesť aj v tabuľke M,

| — | kód 700 sa vzťahuje na celkové priame platby na hovädzie a teľacie mäso na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003. Túto celkovú sumu a podrobnosti treba uviesť aj v tabuľke M, |
| --- | --- |

—

kód 700 sa vzťahuje na celkové priame platby na hovädzie a teľacie mäso na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003. Túto celkovú sumu a podrobnosti treba uviesť aj v tabuľke M,

| — | kód 770 sa vzťahuje na mliekarenské prémie a dodatkové platby na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003. Túto celkovú sumu a podrobnosti treba uviesť aj v tabuľke M, |
| --- | --- |

—

kód 770 sa vzťahuje na mliekarenské prémie a dodatkové platby na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003. Túto celkovú sumu a podrobnosti treba uviesť aj v tabuľke M,

| — | kód 800 sa vzťahuje na agroenviromentálne platby a platby na blaho zvierat na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kód 800 sa vzťahuje na agroenviromentálne platby a platby na blaho zvierat na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005,

| — | kód 810 sa vzťahuje na platby v rámci Natura 2000 založené na nariadení (ES) č. 1698/2005 a platby súvisiace so smernicou 2000/60/ES, |
| --- | --- |

—

kód 810 sa vzťahuje na platby v rámci Natura 2000 založené na nariadení (ES) č. 1698/2005 a platby súvisiace so smernicou 2000/60/ES,

| — | kód 820 sa vzťahuje na platby za prírodné znevýhodnenie v horských oblastiach a platby v ostatných znevýhodnených oblastiach na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kód 820 sa vzťahuje na platby za prírodné znevýhodnenie v horských oblastiach a platby v ostatných znevýhodnených oblastiach na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005,

| — | kód 830 sa vzťahuje na podporu poskytnutú na splnenie noriem na základe právnych predpisov Spoločenstva v súlade s nariadením (ES) č. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kód 830 sa vzťahuje na podporu poskytnutú na splnenie noriem na základe právnych predpisov Spoločenstva v súlade s nariadením (ES) č. 1698/2005,

| — | kód 835 sa vzťahuje na podporu na náklady za využitie poradenských služieb na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kód 835 sa vzťahuje na podporu na náklady za využitie poradenských služieb na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005,

| — | kód 840 sa vzťahuje na podporu na účasť poľnohospodárov na programoch kvality potravín na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kód 840 sa vzťahuje na podporu na účasť poľnohospodárov na programoch kvality potravín na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005,

| — | kód 900 sa vzťahuje na podporu poskytnutú na prvé zalesnenie poľnohospodárskej pôdy na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kód 900 sa vzťahuje na podporu poskytnutú na prvé zalesnenie poľnohospodárskej pôdy na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005,

| — | kód 910 sa vzťahuje na ostatnú podporu lesného hospodárstva (platby v rámci Natura 2000, lesnícko-enviromentálne platby, podpora na obnovu potenciálu lesného hospodárstva a zavádzanie preventívnych opatrení) na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kód 910 sa vzťahuje na ostatnú podporu lesného hospodárstva (platby v rámci Natura 2000, lesnícko-enviromentálne platby, podpora na obnovu potenciálu lesného hospodárstva a zavádzanie preventívnych opatrení) na základe nariadenia (ES) č. 1698/2005,

| — | kód 951 sa vzťahuje na granty a dotácie na živočíšnu výrobu nezaradené do vyššie uvedených kódov, |
| --- | --- |

—

kód 951 sa vzťahuje na granty a dotácie na živočíšnu výrobu nezaradené do vyššie uvedených kódov,

| — | kód 952 sa vzťahuje na granty a dotácie na poľnohospodárske plodiny nezaradené do vyššie uvedených kódov, |
| --- | --- |

—

kód 952 sa vzťahuje na granty a dotácie na poľnohospodárske plodiny nezaradené do vyššie uvedených kódov,

| — | kód 953 sa vzťahuje na granty a dotácie na rozvoj vidieka nezaradené do vyššie uvedených kódov, |
| --- | --- |

—

kód 953 sa vzťahuje na granty a dotácie na rozvoj vidieka nezaradené do vyššie uvedených kódov,

| — | kód 955 sa vzťahuje na doplnkovú pomoc na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003, |
| --- | --- |

—

kód 955 sa vzťahuje na doplnkovú pomoc na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003,

| — | kód 956 sa vzťahuje na priame platby poskytované na osobitné typy hospodárenia, ktoré sú dôležité pre ochranu alebo zlepšenie životného prostredia alebo pre zlepšenie kvality poľnohospodárskych produktov a ich uvádzania na trh, na základe článku 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003, |
| --- | --- |

—

kód 956 sa vzťahuje na priame platby poskytované na osobitné typy hospodárenia, ktoré sú dôležité pre ochranu alebo zlepšenie životného prostredia alebo pre zlepšenie kvality poľnohospodárskych produktov a ich uvádzania na trh, na základe článku 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003,

| — | kód 998 zahŕňa platby za škody v prípade živelných pohrôm, vyrovnávacie platby od verejných orgánov za straty na produkcii alebo škody na výrobných prostriedkoch. (V prípade kompenzácií zo súkromného poistenia sa použije položka 181 v tabuľke K), |
| --- | --- |

—

kód 998 zahŕňa platby za škody v prípade živelných pohrôm, vyrovnávacie platby od verejných orgánov za straty na produkcii alebo škody na výrobných prostriedkoch. (V prípade kompenzácií zo súkromného poistenia sa použije položka 181 v tabuľke K),

| — | kód 999 zahŕňa granty a dotácie výnimočného charakteru (napr. agromonetárnu kompenzáciu). Vzhľadom na ich výnimočný charakter sa tieto platby zaznamenávajú v hotovosti, |
| --- | --- |

—

kód 999 zahŕňa granty a dotácie výnimočného charakteru (napr. agromonetárnu kompenzáciu). Vzhľadom na ich výnimočný charakter sa tieto platby zaznamenávajú v hotovosti,

| — | kódy 1052 a 2052 sa vzťahujú na náhrady za ukončenie výroby mlieka. Ročné platby sa zaznamenávajú v rámci kódu 1052, jednorazové platby v rámci kódu 2052, |
| --- | --- |

—

kódy 1052 a 2052 sa vzťahujú na náhrady za ukončenie výroby mlieka. Ročné platby sa zaznamenávajú v rámci kódu 1052, jednorazové platby v rámci kódu 2052,

| — | kód 950 sa používa na všeobecné dotácie, ktoré sa nedajú priradiť k žiadnej činnosti ani zaznamenať do niektorého z uvedených kódov. |
| --- | --- |

—

kód 950 sa používa na všeobecné dotácie, ktoré sa nedajú priradiť k žiadnej činnosti ani zaznamenať do niektorého z uvedených kódov.

114.   Granty a dotácie na náklady

Výška grantov a dotácií poskytnutých na náklady (použijú sa kódy: 59 až 82, 84, 85, 87 a 89).

115.   Z toho: podrobné informácie k celkovej sume položky 114 rozčlenené podľa typu nákladov (použijú sa kódy: 59 až 82, 84, 85, 87 a 89).

116.   Granty a dotácie na nákup hospodárskych zvierat

Výška grantov a dotácií poskytnutých na nákup zvierat (použijú sa kódy: 51, 52, 54 až 58).

117.   Z toho: podrobné informácie k celkovej sume položky 116 rozčlenené podľa typu hospodárskych zvierat (použijú sa kódy: 51, 52, 54 až 58).

118.   Granty a dotácie spolu

Súčet položiek 112, 114 a 116.

119.   Rozdiely oproti predchádzajúcim účtovným rokom

K.   VÝROBA (okrem hospodárskych zvierat)

Položky niektorých výrobkov sa ďalej delia do podpoložiek. V takom prípade by sa informácia pre stĺpce 4 až 10 mala uviesť v rámci podpoložky aj v rámci príslušnej položky. Súhrnný údaj podpoložiek sa v tom prípade uvádza v príslušnej položke.

Samostatné údaje treba zaznamenať pre plodiny pestované na pôde vyňatej z produkcie v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003. Samostatne treba zaznamenať údaje aj v prípade, ak sa rovnaká plodina pestuje ako zavlažovaná, aj ako nezavlažovaná.

Údaje za nepozberané plodiny sa uvádzajú v príslušnej položke s výnimkou plochy pozemkov, ktorá sa nevypĺňa. Rovnako to platí pre plodiny pestované na pôde príležitostne prenajímanej na obdobie kratšie ako jeden rok.

A.   PLODINY

Obilniny

Obilniny určené na siláž nepatria medzi výrobky uvedené nižšie v rámci položiek 120 až 128. Uvádzajú sa v rámci položiek 326 Kŕmna kukurica a 327 Ostatné obilniny na silážovanie. Proso, triticale, pohánka a cirok (okrem kŕmneho ciroku) patria do položky 128 Ostatné obilniny. Kŕmny cirok treba zahrnúť do položky 145 Ostatné kŕmne plodiny.

Osivá patria do položiek 120 až 128.

120.   Pšenica a pšenica špaldová

121.   Tvrdá pšenica

122.   Raž (vrátane miešaniek)

123.   Jačmeň

124.   Ovos

125.   Letné obilné miešanky

126.   Kukurica na zrno (vrátane vlhkej kukurice na zrno)

127.   Ryža

128.   Ostatné obilniny

Ostatné poľné plodiny

129.   Bielkovinové plodiny

Všetky bielkovinové plodiny pestované na semeno vrátane semien a suchých zmesí strukovín s obilninami. Nepatria sem: plodiny, ktoré sa zbierajú zelené, napr. lucerna, ktoré treba zaznamenať v rámci položky 145 Ostatné kŕmne plodiny, olejnaté bielkovinové plodiny (napr. sója), ktoré treba zaznamenať v rámci položky 132 Bylinné olejniny, a strukoviny pestované ako zelenina, ktoré treba zaznamenať v rámci položky 136, 137 alebo 138.

Podpoložky položky 129 Bielkovinové plodiny:

| 360. | Hrach, poľná fazuľa a sladký bôb |
| --- | --- |

360.

Hrach, poľná fazuľa a sladký bôb

| 361. | Šošovica, cícer a hrachor |
| --- | --- |

361.

Šošovica, cícer a hrachor

| 330. | Ostatné bielkovinové plodiny |
| --- | --- |

330.

Ostatné bielkovinové plodiny

130.   Zemiaky (vrátane skorých a sadbových zemiakov)

Podpoložky položky 130 Zemiaky:

Uvádzajú sa podrobné údaje, ak sú k dispozícii v účtovných záznamoch podniku.

| 362. | Zemiaky na škrob |
| --- | --- |

362.

Zemiaky na škrob

| 363. | Ostatné zemiaky |
| --- | --- |

363.

Ostatné zemiaky

131.   Cukrová repa (okrem semena)

132.   Bylinné olejniny (vrátane semena)

Podpoložky položky 132 Bylinné olejniny:

| 331. | Repka |
| --- | --- |

331.

Repka

| 332. | Slnečnica |
| --- | --- |

332.

Slnečnica

| 333. | Sója |
| --- | --- |

333.

Sója

| 364. | Ľan okrem priadneho ľanu (ak v účtovných záznamoch podniku existujú príslušné údaje) |
| --- | --- |

364.

Ľan okrem priadneho ľanu (ak v účtovných záznamoch podniku existujú príslušné údaje)

| 334. | Ostatné (vrátane iného ľanu ako priadneho, ak nie je zaznamenaný v rámci podpoložky 364, ricín obyčajný, svetlica, sezam, podzemnica olejná, horčica, mak a ostatné plodiny s olejnatými semenami) |
| --- | --- |

334.

Ostatné (vrátane iného ľanu ako priadneho, ak nie je zaznamenaný v rámci podpoložky 364, ricín obyčajný, svetlica, sezam, podzemnica olejná, horčica, mak a ostatné plodiny s olejnatými semenami)

133.   Chmeľ (okrem semena)

134.   Tabak (okrem semena)

Podpoložky položky 134 Tabak:

Podpoložky zodpovedajú skupinám odrôd tabaku definovaným v článku 171ca nariadenia Komisie (ES) 1973/2004 (5). Uvedú sa podrobné údaje, ak sú v účtovných záznamoch podniku k dispozícii.

| 365. | Sušený prirodzenou cirkuláciou vzduchu (zahrnuté odrody: Virginia, Virginia D a jej hybridy, Bright) |
| --- | --- |

365.

Sušený prirodzenou cirkuláciou vzduchu (zahrnuté odrody: Virginia, Virginia D a jej hybridy, Bright)

| 366. | Svetlý sušený vzduchom (zahrnuté odrody: Burley, Badischer Burley a jeho hybridy, Maryland) |
| --- | --- |

366.

Svetlý sušený vzduchom (zahrnuté odrody: Burley, Badischer Burley a jeho hybridy, Maryland)

| 367. | Tmavý sušený vzduchom (zahrnuté odrody: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay a jeho hybridy, Dragon Vert a jeho hybridy, Philippin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero a jeho hybridy, Rio Grande a jeho hybridy, Forchheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, hybridy Geudertheimer, Beneventano, Brasile Selvaggio a príbuzné odrody, Fermented Burley a Havanna) |
| --- | --- |

367.

Tmavý sušený vzduchom (zahrnuté odrody: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay a jeho hybridy, Dragon Vert a jeho hybridy, Philippin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero a jeho hybridy, Rio Grande a jeho hybridy, Forchheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, hybridy Geudertheimer, Beneventano, Brasile Selvaggio a príbuzné odrody, Fermented Burley a Havanna)

| 368. | Sušený na ohni (zahrnuté odrody: Kentucky a jeho hybridy, Moro di Cori a Salento) |
| --- | --- |

368.

Sušený na ohni (zahrnuté odrody: Kentucky a jeho hybridy, Moro di Cori a Salento)

| 369. | Sušený na slnku [zahrnuté odrody: Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina a podobné odrody, Myrodata Smyrnis, Trapezous a Phi I, Kaba Koulak (nie klasická), Tsebelia a Mavra] |
| --- | --- |

369.

Sušený na slnku [zahrnuté odrody: Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina a podobné odrody, Myrodata Smyrnis, Trapezous a Phi I, Kaba Koulak (nie klasická), Tsebelia a Mavra]

| 370. | Basmas (zahrnuté odrody: Basmas) |
| --- | --- |

370.

Basmas (zahrnuté odrody: Basmas)

| 371. | Katerini (zahrnuté odrody: Katerini a podobné odrody) |
| --- | --- |

371.

Katerini (zahrnuté odrody: Katerini a podobné odrody)

| 372. | Kaba-Koulak (klasická) (zahrnuté odrody: Elassona, Myrodata Agrinion a Zychnomyrodata) |
| --- | --- |

372.

Kaba-Koulak (klasická) (zahrnuté odrody: Elassona, Myrodata Agrinion a Zychnomyrodata)

135.   Ostatné priemyselné plodiny (okrem semien)

Patrí sem aj bavlna alebo cukrová trstina, priadny ľan a konope siate.

Podpoložky položky 135 Ostatné priemyselné plodiny:

| 345. | Liečivé rastliny, koreniny, aromatické rastliny a rôzne druhy korenia, vrátane čaju, kávy a čakanky – cigórie |
| --- | --- |

345.

Liečivé rastliny, koreniny, aromatické rastliny a rôzne druhy korenia, vrátane čaju, kávy a čakanky – cigórie

| 346. | Cukrová trstina |
| --- | --- |

346.

Cukrová trstina

| 347. | Bavlna: produkciu za účtovný rok (stĺpec 5) treba uviesť podľa hmotnosti (100 kg) osiva, t. j. nevyzrnené vlákno bavlny |
| --- | --- |

347.

Bavlna: produkciu za účtovný rok (stĺpec 5) treba uviesť podľa hmotnosti (100 kg) osiva, t. j. nevyzrnené vlákno bavlny

| 373. | Priadny ľan (ak v účtovných záznamoch podniku existujú príslušné údaje) |
| --- | --- |

373.

Priadny ľan (ak v účtovných záznamoch podniku existujú príslušné údaje)

| 374. | Konope (ak v účtovných záznamoch podniku existujú príslušné údaje) |
| --- | --- |

374.

Konope (ak v účtovných záznamoch podniku existujú príslušné údaje)

| 348. | Ostatné priemyselné plodiny. Patrí sem aj priadny ľan a konope siate, ak nie sú uvedené v rámci položiek 373 a 374. |
| --- | --- |

348.

Ostatné priemyselné plodiny. Patrí sem aj priadny ľan a konope siate, ak nie sú uvedené v rámci položiek 373 a 374.

Zelenina a netrváce ovocie

136.   Čerstvá zelenina, melóny a jahody pestované na otvorenom priestranstve: plodiny pestované v striedavom postupe s poľnohospodárskymi plodinami – vrátane ananásov a cukrovej kukurice.

137.   Čerstvá zelenina, melóny a jahody pestované v záhradách s priamym predajom: plodiny pestované s inými záhradníckymi plodinami postupom rýchleho striedania s takmer nepretržitým využívaním pôdy a s niekoľkými úrodami za rok, vrátane ananásov a cukrovej kukurice.

138.   Čerstvá zelenina, melóny a jahody pestované pod krytým priestorom (vrátane ananásov a cukrovej kukurice): plodiny pestované pod krytým priestorom (v skleníkoch, trvalých pareniskách a prístupných plastových tuneloch) počas celého vegetačného obdobia alebo jeho väčšej časti. Plodiny pestované v plastových tuneloch, do ktorých sa nedá vojsť, pod zvonmi alebo v prenosných pareniskách sa nepovažujú za plodiny pestované pod krytým priestorom. V prípade poschodových skleníkov sa počíta len základná výmera plochy.

Podpoložky položiek 136, 137 a 138 Zelenina a netrváce ovocie:

Výrobky sa uvádzajú do podpoložiek bez ohľadu na ich neskoršie použitie (spotreba v čerstvom stave, sušenie, spracovanie, konzervovanie atď.). Podrobné údaje treba uviesť, ak sú v účtovných záznamoch podniku dostupné.

| 335. | Hlávková kapusta, karfiol, brokolica atď. |
| --- | --- |

335.

Hlávková kapusta, karfiol, brokolica atď.

| 336. | Listová zelenina (pór, špenát, hlávkový šalát atď.) |
| --- | --- |

336.

Listová zelenina (pór, špenát, hlávkový šalát atď.)

| 337. | Paradajky |
| --- | --- |

337.

Paradajky

| 375. | Cukrová kukurica (ak v účtovných záznamoch podniku existujú príslušné údaje) |
| --- | --- |

375.

Cukrová kukurica (ak v účtovných záznamoch podniku existujú príslušné údaje)

| 338. | Zelenina pestovaná na plody alebo kvety okrem paradajok (tekvica a cukina, baklažány, uhorky, artičoky zeleninové, sladká paprika atď.). Patrí sem aj cukrová kukurica, ak nie je uvedená v rámci podpoložky 375. |
| --- | --- |

338.

Zelenina pestovaná na plody alebo kvety okrem paradajok (tekvica a cukina, baklažány, uhorky, artičoky zeleninové, sladká paprika atď.). Patrí sem aj cukrová kukurica, ak nie je uvedená v rámci podpoložky 375.

| 339. | Zelenina pestovaná na korene, podzemky alebo hľuzy (okrem zemiakov) |
| --- | --- |

339.

Zelenina pestovaná na korene, podzemky alebo hľuzy (okrem zemiakov)

| 340. | Strukoviny (hrach, fazuľa atď., okrem šošovice a cícera) |
| --- | --- |

340.

Strukoviny (hrach, fazuľa atď., okrem šošovice a cícera)

| 341. | Plody jednoročných rastlín (jahody, melóny, vodné melóny, ananásy atď.) |
| --- | --- |

341.

Plody jednoročných rastlín (jahody, melóny, vodné melóny, ananásy atď.)

139.   Huby: celková plocha osiata niekoľko ráz za sebou (základná plocha × počet úplných úrod) sa uvedie v štvorcových metroch. Táto plocha sa nezahrnie do súčtu (položka 183).

Kvety a ozdobné rastliny

140.   Vonkajšie kvety a ozdobné rastliny (bez škôlok, ktoré sa uvádzajú v položke 157) (základná plocha)

141.   Kvety a ozdobné rastliny pestované pod krytým priestorom (základná plocha)

Podpoložky položiek 140 a 141 Kvety a ozdobné rastliny:

Podrobné údaje treba uviesť, ak sú v účtovných záznamoch podniku dostupné.

| 342. | Cibuľky kvetov, podzemky a hľuzy |
| --- | --- |

342.

Cibuľky kvetov, podzemky a hľuzy

| 343. | Rezané kvety a ich púčiky |
| --- | --- |

343.

Rezané kvety a ich púčiky

| 344. | Kvitnúce rastliny a ozdobné rastliny |
| --- | --- |

344.

Kvitnúce rastliny a ozdobné rastliny

Semená

142.   Semená tráv (trávy a kŕmne strukoviny)

143.   Ostatné semená a osivá (záhradnícke semená, osivá a sadenice v ornej pôde okrem obilnín, suchých strukovín, zemiakov, olejnatých rastlín a semien tráv)

Krmoviny a pôda ležiaca úhorom

144.   Koreňové a kapustovité krmoviny (mangold, kvaka, kŕmna mrkva a okrúhlica, polocukrovka, ostatné koreňové a kapustovité krmoviny) (okrem semien).

145.   Ostatné krmoviny

Všetky zelené ročné alebo viacročné krmoviny pestované striedavým postupom s inými plodinami, ktoré zostávajú na rovnakej pôde menej ako päť rokov, okrem trávnatých plodín.

Podpoložky položky 145 Ostatné krmoviny:

| 326. | Kŕmna kukurica |
| --- | --- |

326.

Kŕmna kukurica

| 327. | Ostatné obilniny na silážovanie |
| --- | --- |

327.

Ostatné obilniny na silážovanie

| 328. | Ostatné krmoviny |
| --- | --- |

328.

Ostatné krmoviny

146.   Pôda ležiaca úhorom: pôda neprinášajúca úrodu v priebehu celého účtovného roka. Patrí sem aj pôda vyňatá z produkcie v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003 a neobrábaná pôda. Zahŕňa i pôdu vyňatú z produkcie so zeleným porastom. Pôda vyňatá z produkcie osiata povolenými nepotravinárskymi plodinami v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003 sa musí uviesť v rámci príslušnej položky plodín, s kódom „typu plodiny“ 8 alebo 9.

147.   Dočasné trávne porasty: tráva zasiata na ornej pôde ako zelené krmivo na obdobie kratšie ako päť rokov; patria sem plochy na menej ako jeden rok. V rámci tejto položky treba uviesť celkové množstvo sena a/alebo trávy pochádzajúce z tejto plochy a určené na predaj.

148.   Ostatné poľnohospodárske plodiny na ornej pôde nezahrnuté do položiek 120 až 147 alebo do ich podpoložiek.

149.   Pôda pripravená na osev prenajatá iným subjektom, vrátane pôdy poskytnutej zamestnancom vo forme naturálnej odmeny.

150.   Lúky a trvalé pastviny: využívaná poľnohospodárska plocha, neobrábaná systémom striedania plodín, ale trvalo určená (na obdobie päť alebo viac rokov) na pestovanie zelených kŕmnych plodín, siatych aj voľne rastúcich, zvyčajne hnojená a obrábaná. V rámci tejto položky treba uviesť celkové množstvo sena a/alebo trávy pochádzajúce z tejto oblasti a určené na predaj.

151.   Extenzívne pastviny: chudobné pastviny, vrátane krovinatého porastu, obyčajne neošetrené hnojivami a neobrábané.

314.   Trvalé lúky viac nevyužívané na produkciu a oprávnené na platbu dotácií.

Trvalé kultúry

152.   Ovocné sady a sady bobuľovín

Patrí sem aj tropické a subtropické ovocie; vrátane banánov, ale nezahŕňa trvalé plodiny pestované pod strechou, ktoré sa uvádzajú v rámci položky 156.

Podpoložky položky 152 Ovocné sady a sady bobuľovín:

Výrobky sa v rámci týchto podpoložiek uvádzajú bez ohľadu na ich ďalšie použitie (spotreba v čerstvom stave, sušenie, spracovanie, konzervovanie atď.).

| 349. | Jadrové ovocie: jablká, hrušky atď. okrem hrozienok (podpoložka 291) a stolového hrozna (podpoložka 285). |
| --- | --- |

349.

Jadrové ovocie: jablká, hrušky atď. okrem hrozienok (podpoložka 291) a stolového hrozna (podpoložka 285).

| 350. | Kôstkové ovocie: slivky, broskyne, marhule, čerešne a višne atď. okrem stolových olív (podpoložka 281). |
| --- | --- |

350.

Kôstkové ovocie: slivky, broskyne, marhule, čerešne a višne atď. okrem stolových olív (podpoložka 281).

| 351. | Orechy: vlašské orechy, lieskové oriešky, mandle, gaštany atď. |
| --- | --- |

351.

Orechy: vlašské orechy, lieskové oriešky, mandle, gaštany atď.

| 352. | Drobné ovocie a bobule: červené a biele ríbezle, maliny, figy atď. (okrem jahôd, melónov a ananásov: položky 136, 137 a 138) |
| --- | --- |

352.

Drobné ovocie a bobule: červené a biele ríbezle, maliny, figy atď. (okrem jahôd, melónov a ananásov: položky 136, 137 a 138)

| 353. | Tropické a subtropické ovocie: banány, avokádo, mango, papája atď. |
| --- | --- |

353.

Tropické a subtropické ovocie: banány, avokádo, mango, papája atď.

153.   Citrusové ovocné sady

Podpoložky položky 153 Citrusové ovocné sady:

| 354. | Pomaranče |
| --- | --- |

354.

Pomaranče

| 355. | Tangerínky, mandarínky, klementínky a podobné malé ovocie |
| --- | --- |

355.

Tangerínky, mandarínky, klementínky a podobné malé ovocie

| 356. | Citróny |
| --- | --- |

356.

Citróny

| 357. | Ostatné citrusové ovocie |
| --- | --- |

357.

Ostatné citrusové ovocie

154.   Olivové háje

Podpoložky položky 154 Olivové háje:

| 281. | Stolové olivy |
| --- | --- |

281.

Stolové olivy

| 282. | Olivy na výrobu oleja (predávané vo forme plodov) |
| --- | --- |

282.

Olivy na výrobu oleja (predávané vo forme plodov)

| 283. | Olivový olej |
| --- | --- |

283.

Olivový olej

| 284. | Vedľajšie produkty olív |
| --- | --- |

284.

Vedľajšie produkty olív

155.   Vinič

Podpoložky položky 155 Vinič:

| 285. | Stolové hrozno |
| --- | --- |

285.

Stolové hrozno

| 286. | Hrozno na výrobu akostného vína s chráneným označením pôvodu (CHOP) |
| --- | --- |

286.

Hrozno na výrobu akostného vína s chráneným označením pôvodu (CHOP)

| 292. | Hrozno na výrobu akostného vína s chráneným zemepisným označením (CHZO) |
| --- | --- |

292.

Hrozno na výrobu akostného vína s chráneným zemepisným označením (CHZO)

| 293. | Hrozno na ostatné vína |
| --- | --- |

293.

Hrozno na ostatné vína

| 288. | Rôzne výrobky z hrozna: hroznový mušt, šťava, pálenka, ocot a ostatné produkty podniku) |
| --- | --- |

288.

Rôzne výrobky z hrozna: hroznový mušt, šťava, pálenka, ocot a ostatné produkty podniku)

| 289. | Akostné víno s chráneným označením pôvodu (CHOP) |
| --- | --- |

289.

Akostné víno s chráneným označením pôvodu (CHOP)

| 294. | Akostné víno s chráneným zemepisným označením (CHZO) |
| --- | --- |

294.

Akostné víno s chráneným zemepisným označením (CHZO)

| 295. | Ostatné vína |
| --- | --- |

295.

Ostatné vína

| 291. | Hrozienka |
| --- | --- |

291.

Hrozienka

| 304. | Vedľajšie produkty z hrozna (matolina, vínny kal) |
| --- | --- |

304.

Vedľajšie produkty z hrozna (matolina, vínny kal)

156.   Trvalé kultúry pestované pod strechou

157.   Škôlky: vrátane škôlok na pestovanie vínnej révy; okrem lesných škôlok v lesoch, ktoré slúžia potrebám podniku

158.   Ostatné trvalé kultúry (vŕba, tŕstie, bambus, ďalšie druhy vŕb, atď.)

159.   Pestovanie mladých porastov ocenených na základe vstupných nákladov (do úvahy sa berú len porasty, ktoré ešte nedosiahli úplnú produkčnú kapacitu). Túto sumu treba uviesť aj v rámci investícií (stĺpec 4) pre položku 96 Trvalé plodiny (tabuľka G).

Ostatné produkty rastlinnej výroby

160.   Produkty spracované z plodín dopestovaných na farme, inde osobitne neuvedené: vrátane alkoholu iného ako z hrozna, jablkového muštu, hruškového muštu a pod.

161.   Vedľajšie rastlinné produkty (okrem vedľajších produktov vínnej révy a olivových hájov)

Podpoložky položky 161 Vedľajšie rastlinné produkty:

Podrobné údaje sa uvádzajú, ak sú v účtovných záznamoch dostupné.

| 299. | Slama |
| --- | --- |

299.

Slama

| 300. | Skrojky cukrovej repy |
| --- | --- |

300.

Skrojky cukrovej repy

| 301. | Ostatné vedľajšie produkty |
| --- | --- |

301.

Ostatné vedľajšie produkty

B.   PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEJ VÝROBY

162.   Kravské mlieko

163.   Výrobky z kravského mlieka

164.   Ovčie mlieko

165.   Kozie mlieko

166.   Vlna

167.   Výrobky z ovčieho mlieka

168.   Výrobky z kozieho mlieka

169.   Slepačie vajcia (vrátane násadových vajec)

170.   Ostatné produkty živočíšnej výroby (predaný hnoj, poplatky za plemenné kone, vajcia okrem slepačích vajec atď.)

313.   Med a včelárske výrobky: med, medovina a ostatné včelárske výrobky a vedľajšie produkty, podľa možnosti vyjadrené v metrických centoch (= 100 kg) na ekvivalent medu.

171.   Zmluvný chov

Výška príjmov za zmluvný chov zodpovedajúcich prevažne platbe za poskytnuté služby, a ak majiteľ nepreberá ekonomické riziko zvyčajne spojené s chovom alebo výkrmom takýchto hospodárskych zvierat.

Podpoložky položky 171 Zmluvný chov:

Podrobné údaje sa uvádzajú, ak sú v účtovných záznamoch podniku dostupné.

| 307. | Hovädzí dobytok v zmluvnom chove |
| --- | --- |

307.

Hovädzí dobytok v zmluvnom chove

| 308. | Ovce a/alebo kozy v zmluvnom chove |
| --- | --- |

308.

Ovce a/alebo kozy v zmluvnom chove

| 309. | Ošípané v zmluvnom chove |
| --- | --- |

309.

Ošípané v zmluvnom chove

| 310. | Hydina v zmluvnom chove |
| --- | --- |

310.

Hydina v zmluvnom chove

| 311. | Ostatné zvieratá v zmluvnom chove |
| --- | --- |

311.

Ostatné zvieratá v zmluvnom chove

C.   LESNÉ HOSPODÁRSTVO

173.   Zalesnená plocha

Pôda pokrytá lesmi vrátane škôlok nachádzajúcich sa v lese, ako aj topoľových hájov. Osamotene stojace stromy, krovie a stromoradia sa nepovažujú za zalesnenú pôdu, ich plochy sa zahrnú do pozemkov, ktoré ich obklopujú. Zalesnená pôda sa berie do úvahy, keď je obhospodarovaná majiteľom, udržiavaná jeho zamestnancami pomocou podnikových zariadení a/alebo ak produkty, ktoré poskytuje, sa použijú v poľnohospodárskom podniku.

174.   Predaj vyrúbaného dreva: hodnota predajov dreva, vrátane dreva využitého podnikom počas účtovného roka

175.   Predaje dreva na pni: hodnota predajov dreva na pni počas účtovného roka

176.   Ostatné produkty lesného hospodárstva: hodnota predajov produktov lesného hospodárstva okrem dreva (korok, borovicová živica atď.).

D.   OSTATNÉ PRODUKTY

172.   Príjmy z príležitostného prenájmu plôch na pestovanie krmovín a ustajnenia

177.   Zmluvná práca vykonávaná pre iné subjekty, vrátane prenájmu zariadení

178.   Úroky z likvidných aktív na bankovom účte vlastníka potrebných na prevádzku podniku. Táto položka sa nevypĺňa, ak je obežný kapitál určený ľubovoľne (pozri aj pokyny pre obežný kapitál položku 102).

179.   Príjmy z cestovného ruchu v prípade, keď sa cestovný ruch prelína s poľnohospodárskou činnosťou podniku do takej miery, že sa vlastne nedajú odlíšiť. Zahŕňajú nájomné z cestovného ruchu (kempy, chaty, jazdiarne, poľovanie, rybolov atď.). Príslušné náklady na mzdy a prácu sa nedajú stanoviť oddelene, a sú preto zahrnuté do príslušných položiek.

180.   Oprava príjmov súvisiacich s predchádzajúcim účtovným rokom: sumy prijaté počas roka súvisiace s predchádzajúcimi účtovnými rokmi, ktoré neboli zahrnuté do pohľadávok uvedených účtovných rokov. Granty, dotácie a priame pomoci týkajúce sa výrobkov, zvierat, celkovej plochy, nákladov a živelných pohrôm treba pre bežný účtovný rok uviesť do položiek 112 až 118 a pre predchádzajúce účtovné roky pod poradovým číslom 483.

181.   Ostatné výrobky a príjmy neuvedené vyššie: hodnota ubytovania pre zamestnancov zahrnutá do miezd a platov v naturáliách (určená na základe príslušných nákladov), výroba fixných aktív (odhadovaná hodnota všetkých nákladov na výrobu fixných aktív považovaných za bežné náklady podniku: pozri písmeno b) všeobecných definícií a pokynov, prijaté kompenzácie, ktoré nemôžu byť priradené k žiadnej konkrétnej položke alebo odpočítané od nákladov atď.

182.   Ostatné plochy a ich produkcia

Položka 182 zahŕňa všetky ostatné plochy, napr. zeleninovú záhradu, pôdu zastavanú budovami, cesty, skládky, rybníky atď.

183.   Spolu: súčet položiek 120 až 182 a 313 až 314.

Súčet plôch však nezahŕňa plochy využívané na pestovanie následných plodín a húb. Tento súčet plôch teda predstavuje celkovú plochu podniku.

STĹPCE V TABUĽKE K

Výrobky (stĺpec 1)

Výrobky treba uviesť v poradí vyššie uvedených čísel.

Typ plodiny (stĺpec 2)

Rozlišujú sa tieto typy plodín a zodpovedajúce kódy:

| Kód 0 | : | Tento kód sa používa v prípade produktov živočíšnej výroby, spracovaných produktov, zásob a vedľajších produktov. |
| --- | --- | --- |

Kód 0

:

Tento kód sa používa v prípade produktov živočíšnej výroby, spracovaných produktov, zásob a vedľajších produktov.

| A. | Poľné plodiny vrátane čerstvej zeleniny, melónov a jahôd pestovaných na otvorenom priestranstve v striedavom systéme s poľnohospodárskymi plodinami; okrem plodín pestovaných na pôde vyňatej z produkcie v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003.







  Kód 1 | : | Nezavlažované hlavné plodiny
  K hlavným plodinám patria:






  — | jednotlivé plodiny, t. j. plodiny, ktoré sa ako jediné pestujú na danej ploche počas účtovného roka, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Poľné plodiny vrátane čerstvej zeleniny, melónov a jahôd pestovaných na otvorenom priestranstve v striedavom systéme s poľnohospodárskymi plodinami; okrem plodín pestovaných na pôde vyňatej z produkcie v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003.

Kód 1

:

Nezavlažované hlavné plodiny

K hlavným plodinám patria:

—

jednotlivé plodiny, t. j. plodiny, ktoré sa ako jediné pestujú na danej ploche počas účtovného roka,

| — | zmiešané plodiny: plodiny siate, obrábané a zberané spoločne a vytvárajúce zmes ako konečný produkt, |
| --- | --- |

—

zmiešané plodiny: plodiny siate, obrábané a zberané spoločne a vytvárajúce zmes ako konečný produkt,

| — | tá z plodín pestovaných postupne v priebehu účtovného roka na danej ploche, ktorá zostáva najdlhšie v zemi. |
| --- | --- |

—

tá z plodín pestovaných postupne v priebehu účtovného roka na danej ploche, ktorá zostáva najdlhšie v zemi.

Kód 2

:

Nezavlažované kombinované plodiny

Plodiny pestované počas určitého obdobia spoločne na tej istej pôde, pričom každá obyčajne dáva samostatnú úrodu v priebehu účtovného roka. Celková plocha sa rozdelí medzi tieto plodiny úmerne k ploche, ktorú každá z nich skutočne zaberá.

Kód 3

:

Nezavlažované následné plodiny (medziplodiny)

Plodiny pestované na danej ploche postupne za sebou počas účtovného roka, ktoré sa nepovažujú za hlavné plodiny.

Kód 6

:

Zavlažované hlavné alebo kombinované plodiny

Kód 7

:

Zavlažované následné plodiny

Plodina sa považuje za zavlažovanú, ak sa voda bežne dodáva umelo.

Tieto dva typy plodín sa uvádzajú, ak sú informácie dostupné v účtovných záznamoch.

| B. | Záhradné plodiny a okrasné kvetiny pestované na otvorenom priestranstve








  Kód 4 | : | Čerstvá zelenina, melóny a jahody pestované v zeleninárskych záhradách na otvorenom priestranstve (pozri položku 137) a kvety a ozdobné rastliny pestované na otvorenom priestranstve (pozri položku 140). |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Záhradné plodiny a okrasné kvetiny pestované na otvorenom priestranstve

Kód 4

:

Čerstvá zelenina, melóny a jahody pestované v zeleninárskych záhradách na otvorenom priestranstve (pozri položku 137) a kvety a ozdobné rastliny pestované na otvorenom priestranstve (pozri položku 140).

| C. | Plodiny pestované na zakrytom priestore








  Kód 5 | : | Čerstvá zelenina, melóny a jahody pestované na zakrytom priestore (pozri položku 138), kvety a ozdobné rastliny (jednoročné alebo trvalky) pestované na zakrytom priestore (pozri položku 141), stále plodiny pestované na zakrytom priestore (pozri položku 156). V prípade potreby aj položky 143, 285 a 157. |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Plodiny pestované na zakrytom priestore

Kód 5

:

Čerstvá zelenina, melóny a jahody pestované na zakrytom priestore (pozri položku 138), kvety a ozdobné rastliny (jednoročné alebo trvalky) pestované na zakrytom priestore (pozri položku 141), stále plodiny pestované na zakrytom priestore (pozri položku 156). V prípade potreby aj položky 143, 285 a 157.

| D. | Plodiny na pôde vyňatej z produkcie v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003








  Kód 8 | : | Nezavlažované plodiny na pôde vyňatej z produkcie |
| --- | --- | --- | --- |
| Kód 9 | : | Zavlažované plodiny na pôde vyňatej z produkcie |

D.

Plodiny na pôde vyňatej z produkcie v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003

Kód 8

:

Nezavlažované plodiny na pôde vyňatej z produkcie

Kód 9

:

Zavlažované plodiny na pôde vyňatej z produkcie

| E. | Energetické plodiny








  Kód 10 | : | Energetické plodiny vymedzené v článku 88 nariadenia (ES) č. 1782/2003 bez ohľadu na to, či sa na ne poskytuje pomoc na energetické plodiny alebo nie, okrem nepotravinárskych plodín na pôde vyňatej z produkcie. |
| --- | --- | --- | --- |

E.

Energetické plodiny

Kód 10

:

Energetické plodiny vymedzené v článku 88 nariadenia (ES) č. 1782/2003 bez ohľadu na to, či sa na ne poskytuje pomoc na energetické plodiny alebo nie, okrem nepotravinárskych plodín na pôde vyňatej z produkcie.

Chýbajúce údaje (stĺpec 3)

| Kód 0 | : | Kód 0 sa uvádza v prípade, ak nechýbajú žiadne údaje. |
| --- | --- | --- |
| Kód 1 | : | Kód 1 sa uvádza v prípade, ak nie je uvedená plocha pokrytá plodinou (pozri stĺpec 4), napr. v prípade predaja predajných rastlinných výrobkov kúpených ako nepozberané plodiny na koreni alebo pochádzajúcich z pôdy príležitostne prenajatej na obdobie kratšie ako jeden rok a v prípade produkcie získanej spracovaním kúpených výrobkov živočíšnej alebo rastlinnej výroby. |
| Kód 2 | : | Kód 2 sa uvádza pre plodiny, ktoré sú predmetom zmluvy, ak vzhľadom na podmienky predaja nie je možné uviesť skutočnú produkciu (stĺpec 5). |
| Kód 3 | : | Kód 3 sa uvádza, ak vzhľadom na podmienky predaja nie je možné uviesť skutočnú produkciu a plodiny nie sú predmetom zmluvy. |
| Kód 4 | : | Kód 4 sa uvádza, keď chýbajú údaje o ploche i skutočnej produkcii. |
| Kód 8 | : | Kód 8 sa uvádza v prípade kódu produktu 146, ak je plocha vyňatá z produkcie ako opatrenie v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003 a nie je obrábaná (vrátane prípadného zeleného porastu). |

Kód 0

:

Kód 0 sa uvádza v prípade, ak nechýbajú žiadne údaje.

Kód 1

:

Kód 1 sa uvádza v prípade, ak nie je uvedená plocha pokrytá plodinou (pozri stĺpec 4), napr. v prípade predaja predajných rastlinných výrobkov kúpených ako nepozberané plodiny na koreni alebo pochádzajúcich z pôdy príležitostne prenajatej na obdobie kratšie ako jeden rok a v prípade produkcie získanej spracovaním kúpených výrobkov živočíšnej alebo rastlinnej výroby.

Kód 2

:

Kód 2 sa uvádza pre plodiny, ktoré sú predmetom zmluvy, ak vzhľadom na podmienky predaja nie je možné uviesť skutočnú produkciu (stĺpec 5).

Kód 3

:

Kód 3 sa uvádza, ak vzhľadom na podmienky predaja nie je možné uviesť skutočnú produkciu a plodiny nie sú predmetom zmluvy.

Kód 4

:

Kód 4 sa uvádza, keď chýbajú údaje o ploche i skutočnej produkcii.

Kód 8

:

Kód 8 sa uvádza v prípade kódu produktu 146, ak je plocha vyňatá z produkcie ako opatrenie v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003 a nie je obrábaná (vrátane prípadného zeleného porastu).

Plocha (stĺpec 4)

Plochu treba uviesť v ároch (100 árov = 1 hektár) s výnimkou pôdy používanej na pestovanie húb (položka 139), ktorá sa uvádza v štvorcových metroch. Táto druhá plocha sa nezahrnie do celkovej plochy (pozri položku 183).

V tomto stĺpci sa uvádza plocha pre každú kategóriu rastlinnej výroby s výnimkou vedľajších produktov (položky 161, 284, 299 až 301 a 304) a niektorých spracovaných výrobkov (položky 160 a 288). Výrobky získané spracovaním kúpených plodín a výrobky z predajných plodín kúpených ako nepozberané plodiny na koreni alebo pochádzajúcich z pôdy príležitostne prenajímanej na obdobie kratšie ako jeden rok sa uvádzajú bez udania plochy. V stĺpci 3 (chýbajúce údaje) treba uviesť kód 1.

Pre podpoložky týkajúce sa čerstvej zeleniny, melónov a jahôd (položky 335 až 341), kvetov a ozdobných rastlín (položky 342, 343 a 344), pestovaných v zeleninárskych záhradách na otvorenom priestranstve alebo na zakrytom priestore, sa uvedie plocha skutočne používaná pre príslušnú plodinu (osiata plocha). Príklad: ak sa reďkovky a neskôr pór pestujú na spoločnej ploche 1 ha zeleninárskej záhrady na otvorenom priestranstve, základná plocha, ktorú treba uviesť v položke 137, bude 1 ha, kým osiata plocha bude zodpovedať dvojnásobku 1 ha a uvedie sa v položke 339 a 336. Ak tieto informácie nie sú v účtovných záznamoch podniku dostupné, v stĺpci 3 treba uviesť kód 1 (chýbajúce údaje).

Produkcia za účtovný rok (stĺpec 5)

Množstvá produktov živočíšnej výroby a plodín vyrobených, resp. dopestovaných, počas účtovného roka (okrem všetkých strát na poli a v podniku). Tieto množstvá sa uvedú pre hlavné produkty podniku (okrem vedľajších produktov).

Tieto množstvá treba uviesť v metrických centoch (100 kg) s výnimkou vajec (položka 169), ktoré sa uvádzajú v tisícoch, a vína a súvisiacich výrobkov (položky 286 až 289 a 292 až 295), ktoré sa vyjadria v hektolitroch. Množstvo v hlavnej položke 155 Vinič sa uvádza v metrických centoch, aj keď sa týka vinárskych produktov.

V prípade mlieka sa množstvo tekutého mlieka uvedie bez ohľadu na formu, v ktorej sa predá, spotrebuje na farme alebo použije na naturálne dávky alebo na účely farmy (smotana, maslo, syr atď.). Mlieko pre teliatka sa nezahŕňa do produkcie.

Ak vzhľadom na podmienky predaja nie je možné určiť skutočnú produkciu v metrických centoch (pozri predaj nepozberaných plodín na koreni a zmluvných plodín), v stĺpci 3 treba uviesť kód 2 (chýbajúce údaje) pre plodiny, ktoré sú predmetom zmluvy, a kód 3 v ostatných prípadoch.

Počiatočné ocenenie (stĺpec 6)

Hodnota výrobkov na sklade na začiatku účtovného roka okrem hospodárskych zvierat. Výrobky musia byť ocenené vo výstupných cenách platných v deň ocenenia.

Predaje (stĺpec 7)

Celková suma tržieb (bez ohľadu na to, či výnosy boli alebo neboli prijaté počas účtovného roka) za výrobky, ktoré sa nachádzajú na sklade na začiatku účtovného roka a boli pozberané počas roka.

Súčet za predanú produkciu zahŕňa hodnotu výrobkov vrátených farme (odstredené mlieko, dužina atď.). Druhá hodnota sa zahrnie aj medzi náklady farmy.

Všetky vyrovnávacie platby (napríklad kompenzácie za škody spôsobené krupobitím) prijaté počas účtovného roka je potrebné pripočítať k celkovej hodnote tržieb za príslušné produkty vo všetkých prípadoch, keď je ich možné priradiť na produkciu takýchto produktov. Inak sa uvedú v rámci položky 181 Ostatné výrobky a príjmy.

Granty a dotácie na výrobky prijaté počas účtovného roka sa nezahrnú do súčtu príjmov z predaja; uvedú sa v rámci položky 112 (pozri pokyny pre túto položku). Ak sú známe predajné náklady (pokiaľ existujú), neodpočítajú sa od celkovej sumy príjmov z predaja, ale uvedú sa v rámci položky 71 Ostatné osobitné náklady na hospodárske zvieratá alebo 76 Ostatné osobitné náklady na plodiny.

Spotreba farmy a naturálne dávky (stĺpec 8)

Výrobky spotrebované domácnosťou majiteľa (vrátane výrobkov pochádzajúcich z podniku, ktoré boli použité pri príprave jedál pre dovolenkárov) a/alebo použité na naturálie za tovary a služby (vrátane odmien poskytnutých v naturáliách). Príslušné výrobky sa ocenia vo výstupných cenách.

Konečné ocenenie (stĺpec 9)

Hodnota výrobkov na sklade na konci účtovného roka okrem hospodárskych zvierat. Výrobky musia byť ocenené vo výstupných cenách platných v deň ocenenia.

Spotreba farmy (stĺpec 10)

Výstupná hodnota výrobkov farmy, ktoré sa nachádzali na sklade na začiatku účtovného roka a/alebo boli vyrobené počas roka a ktoré sa počas roka použili ako vstupy podniku. Patria sem:

| — | živočíšne krmivá:
  výstupná hodnota predajných výrobkov farmy (výrobky, ktoré sú bežne predajné) použitých počas roka ako živočíšne krmivo. Slama pochádzajúca z podniku a použitá na farme (ako krmivo a podstielka) sa ocení len v prípade, že ide v danom regióne a pre daný rok o predajný výrobok. Mlieko pre teľatá sa nezahrnie do vlastnej spotreby farmy.
  Predmetné výrobky sa ocenia vo výstupnej predajnej cene, |
| --- | --- |

—

živočíšne krmivá:

výstupná hodnota predajných výrobkov farmy (výrobky, ktoré sú bežne predajné) použitých počas roka ako živočíšne krmivo. Slama pochádzajúca z podniku a použitá na farme (ako krmivo a podstielka) sa ocení len v prípade, že ide v danom regióne a pre daný rok o predajný výrobok. Mlieko pre teľatá sa nezahrnie do vlastnej spotreby farmy.

Predmetné výrobky sa ocenia vo výstupnej predajnej cene,

| — | osivá a semená:
  výstupná hodnota predajných výrobkov farmy použitých ako semená či osivo pre plodiny počas účtovného roka. |
| --- | --- |

—

osivá a semená:

výstupná hodnota predajných výrobkov farmy použitých ako semená či osivo pre plodiny počas účtovného roka.

L.   KVÓTY A INÉ PRÁVA

Množstvo kvót vlastnených na záver účtovného roka treba uviesť v stĺpci 9.

Uvádzajú sa aj kvóty pôvodne voľne získané za súčasné trhové hodnoty v prípade, ak ide o kvóty obchodovateľné oddelene od pôdy. Kvóty, s ktorými sa nedá obchodovať oddelene od súvisiacej pôdy, sa uvádzajú iba v tabuľke G.

Niektoré údaje sa uvádzajú súčasne ako samostatné údaje alebo ako súčasti súhrnných ukazovateľov v iných položkách tabuliek F, G a/alebo K.

Používajú sa tieto položky:

| 401. | Mlieko |
| --- | --- |

401.

Mlieko

| 402. | Prémie na kravy bez trhovej produkcie mlieka |
| --- | --- |

402.

Prémie na kravy bez trhovej produkcie mlieka

| 404. | Prémie na bahnice a kozy |
| --- | --- |

404.

Prémie na bahnice a kozy

| 421. | Cukrová repa |
| --- | --- |

421.

Cukrová repa

| 422. | Tabak |
| --- | --- |

422.

Tabak

| 423. | Zemiaky na škrob |
| --- | --- |

423.

Zemiaky na škrob

| 441. | Amoniak |
| --- | --- |

441.

Amoniak

| 442. | Organický hnoj |
| --- | --- |

442.

Organický hnoj

| 470. | Oprávnenia na platby v rámci režimu jednotnej platby (nepovinné) |
| --- | --- |

470.

Oprávnenia na platby v rámci režimu jednotnej platby (nepovinné)

| 499. | Ostatné |
| --- | --- |

499.

Ostatné

STĹPCE V TABUĽKE L

Kvóty alebo iné práva (stĺpec 1)

Položka kvóty alebo práva

Typ údaju (stĺpec 2)

| Kód 1 | : | Údaje týkajúce sa aktív: nákup a predaj. |
| --- | --- | --- |
| Kód 2 | : | Údaje týkajúce sa príjmov: lízing alebo prenájom kvót. |

Kód 1

:

Údaje týkajúce sa aktív: nákup a predaj.

Kód 2

:

Údaje týkajúce sa príjmov: lízing alebo prenájom kvót.

(Stĺpec 3): Nepoužité

Platby (stĺpec 4)

| | Pre kód 1 v stĺpci 2:
  Suma zaplatená za nákup kvót alebo iných práv. |
| --- | --- |

Pre kód 1 v stĺpci 2:

Suma zaplatená za nákup kvót alebo iných práv.

| | Pre kód 2 v stĺpci 2:
  Suma zaplatená za lízing alebo prenájom kvót alebo iných práv. Tento údaj je zahrnutý aj v položke 85 (Zaplatený nájom) v tabuľke F. |
| --- | --- |

Pre kód 2 v stĺpci 2:

Suma zaplatená za lízing alebo prenájom kvót alebo iných práv. Tento údaj je zahrnutý aj v položke 85 (Zaplatený nájom) v tabuľke F.

Príjmy (stĺpec 5)

| | Pre kód 1 v stĺpci 2:
  Suma získaná za predaj kvót alebo iných práv. |
| --- | --- |

Pre kód 1 v stĺpci 2:

Suma získaná za predaj kvót alebo iných práv.

| | Pre kód 2 v stĺpci 2:
  Suma získaná za prenájom alebo lízing kvót alebo iných práv. Tento údaj je zahrnutý aj v položke 181 (Ostatné výrobky a príjmy) v tabuľke K. |
| --- | --- |

Pre kód 2 v stĺpci 2:

Suma získaná za prenájom alebo lízing kvót alebo iných práv. Tento údaj je zahrnutý aj v položke 181 (Ostatné výrobky a príjmy) v tabuľke K.

Počiatočné ocenenie (stĺpec 6)

| | Pre kód 1 v stĺpci 2:
  Hodnota počiatočného stavu množstva kvót a iných práv, ktoré má majiteľ k dispozícii, či už ide o kvóty alebo práva pôvodne voľne získané alebo kúpené, sa uvádza v súčasných trhových hodnotách, pokiaľ sú tieto kóty obchodovateľné oddelene od súvisiacej pôdy. |
| --- | --- |

Pre kód 1 v stĺpci 2:

Hodnota počiatočného stavu množstva kvót a iných práv, ktoré má majiteľ k dispozícii, či už ide o kvóty alebo práva pôvodne voľne získané alebo kúpené, sa uvádza v súčasných trhových hodnotách, pokiaľ sú tieto kóty obchodovateľné oddelene od súvisiacej pôdy.

| | Pre kód 2 v stĺpci 2:
  Nepoužíva sa. |
| --- | --- |

Pre kód 2 v stĺpci 2:

Nepoužíva sa.

Odpisy (stĺpec 7)

Do tohto stĺpca sa môžu uviesť odpisy kvót a iných práv. Žiadne odpisy kvót a iných práv sa však nesmú uplatniť v tabuľke G (položka 340).

Konečné ocenenie (stĺpec 8)

| | Pre kód 1 v stĺpci 2:
  Hodnota konečného stavu kvót a iných práv, ktoré má majiteľ k dispozícii, či už ide o kvóty a práva pôvodne voľne získané alebo kúpené, sa uvádza v súčasných trhových hodnotách, pokiaľ sú tieto kóty sú obchodovateľné oddelene od súvisiacej pôdy. |
| --- | --- |

Pre kód 1 v stĺpci 2:

Hodnota konečného stavu kvót a iných práv, ktoré má majiteľ k dispozícii, či už ide o kvóty a práva pôvodne voľne získané alebo kúpené, sa uvádza v súčasných trhových hodnotách, pokiaľ sú tieto kóty sú obchodovateľné oddelene od súvisiacej pôdy.

| | Pre kód 2 v stĺpci 2:
  Nepoužíva sa. |
| --- | --- |

Pre kód 2 v stĺpci 2:

Nepoužíva sa.

Množstvo (stĺpec 9)

Jednotky, ktoré sa majú použiť:

| — | položky 401, 421 až 441: metrické centy, |
| --- | --- |

—

položky 401, 421 až 441: metrické centy,

| — | položka 442: metrické centy alebo počet zvierat, ak to vyplýva z vnútroštátnych právnych predpisov, |
| --- | --- |

—

položka 442: metrické centy alebo počet zvierat, ak to vyplýva z vnútroštátnych právnych predpisov,

| — | položky 402 a 404: počet základných jednotiek prémie, |
| --- | --- |

—

položky 402 a 404: počet základných jednotiek prémie,

| — | položka 470: počet oprávnení, |
| --- | --- |

—

položka 470: počet oprávnení,

| — | položka 499: neudáva sa. |
| --- | --- |

—

položka 499: neudáva sa.

Dane, dodatočné poplatky (stĺpec 10)

Uviesť iba raz, ak je v stĺpci 2 kód 2.

Položka 401: dodatočné poplatky za mlieko z produkcie účtovného roka, inak zaplatená suma.

M.   PRIAME PLATBY podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003 (položky 600 až 680 a 700 až 772) (6)

600.   Platby na plochu podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003.

Súčet platieb na plochu sa udáva aj v tabuľke J s kódom 600. Zahŕňa aj platby na plochu za pôdu vyňatú z produkcie a pomoc na energetické plodiny.

Podrobnosti k položke 600

Položky 621 až 638 sa vypĺňajú pre zavlažované plodiny, len ak sa na tieto plodiny vzťahuje zvláštna úprava vo vnútroštátnom regionalizačnom pláne. V takom prípade sa plochy a platby vyjmú z položiek 601 až 618. Ak sa na zavlažované plochy nevzťahuje osobitná úprava vo vnútroštátnom regionalizačnom pláne, zahŕňajú sa do položiek 601 až 618.

601.   Platby na plochu za nezavlažovanú pôdu

V stĺpci 4 (počet základných jednotiek pre platby): súčet položiek 602 až 618 okrem položiek 608, 614 a 618, ak sú rovnaké základné jednotky zaznamenané aj v rámci inej položky v tabuľke M, v stĺpci 5 (celková pomoc): súčet položiek 602 až 618.

Je potrebné vyplniť rozličné podpoložky, prinajmenšom v prípade, ak členský štát zaviedol vo svojom regionalizačnom pláne odlišný systém vyrovnávacích platieb (pokiaľ ide o referenčné výnosy, sumu pomoci na jednotku, celkovú oprávnenú plochu) vo vzťahu k jednotlivým oprávneným plodinám.

602.   Platby na plochu na obilniny

603.   Platby na plochu na olejniny

604.   Platby na plochu na bielkovinové plodiny

605.   Platby na plochu na silážne obilniny

606.   Platby na plochu na kukuricu na zrno

607.   Platby na plochu na silážnu kukuricu

608.   Príplatok k platbám na plochu za tvrdú pšenicu v tradičných pestovateľských oblastiach alebo zvláštna pomoc na tvrdú pšenicu podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003

609.   Platby na plochu na iné plodiny na ornej pôde

611.   Platby na plochu na trávovú siláž

612.   Platby na plochu na priadny ľan

613.   Platby na plochu na konope pestované na výrobu vlákien

614.   Prémia na bielkovinové plodiny (ak nie je zahrnutá v položke 604)

618.   Osobitná prémia za kvalitu na tvrdú pšenicu (ak nie je zahrnutá v položke 608)

621.   Platby na plochu na zavlažovanú pôdu

V stĺpci 4 (počet základných jednotiek pre platby): súčet položiek 622 až 638 okrem položiek 628, 634 a 638, ak sú rovnaké základné jednotky zaznamenané aj v rámci inej položky v tabuľke M. V stĺpci 5 (celková pomoc): súčet položiek 622 až 638.

Je potrebné vyplniť rozličné podpoložky, prinajmenšom v prípade, ak členský štát zaviedol vo svojom regionalizačnom pláne odlišný systém vyrovnávacích platieb (pokiaľ ide o referenčné výnosy, sumu pomoci na jednotku, celkovú oprávnenú plochu) vo vzťahu k jednotlivým oprávneným plodinám.

622.   Platby na plochu na zavlažované obilniny

623.   Platby na plochu na zavlažované olejniny

624.   Platby na plochu na zavlažované bielkovinové plodiny

625.   Platby na plochu na zavlažované silážne obilniny

626.   Platby na plochu na zavlažovanú kukuricu na zrno

627.   Platby na plochu na zavlažovanú silážnu kukuricu

628.   Príplatok k platbám na plochu za zavlažovanú tvrdú pšenicu v tradičných pestovateľských oblastiach alebo zvláštna pomoc na tvrdú pšenicu podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003

629.   Platby na plochu na iné zavlažované plodiny na ornej pôde

632.   Platby na plochu na zavlažovaný priadny ľan

633.   Platby na plochu na zavlažované konope pestované na vlákna

634.   Prémie na zavlažované bielkovinové plodiny (ak nie sú zahrnuté v položke 624)

638.   Osobitná prémia za kvalitu na zavlažovanú tvrdú pšenicu (ak nie je zahrnutá v položke 628)

650.   Platby na plochu na pôdu vyňatú z produkcie

655.   Pomoc na energetické plodiny

670.   Režim jednotných platieb podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003

V stĺpci 4 (počet základných jednotiek pre platby): súčet položiek 671 až 673. V stĺpci 5 (celková pomoc): súčet položiek 671 až 674.

Celková suma pomoci v rámci režimu jednotných platieb sa uvádza aj v tabuľke J s kódom 670.

Podrobné údaje k položke 670

| Položky | Počet základných jednotiek pre platby | Celková pomoc |
| --- | --- | --- |
| 671 | Platby v súlade s režimom jednotných platieb, okrem platieb uvedených v položkách 672 až 674); vrátane platieb na lúky/trvalé pastviny a pôdu vyňatú z produkcie, ak sa nerozlišujú | povinné | povinné |
| 672 | Platby v súlade s režimom jednotných platieb na lúky/stále pastviny | nepovinné | nepovinné |
| 673 | Platby v súlade s režimom jednotných platieb na pôdu vyňatú z produkcie | nepovinné | nepovinné |
| 674 | Platby v súlade s režimom jednotných platieb na základe špeciálnych oprávnení | povinné | povinné |

Položky

Počet základných jednotiek pre platby

Celková pomoc

671

Platby v súlade s režimom jednotných platieb, okrem platieb uvedených v položkách 672 až 674); vrátane platieb na lúky/trvalé pastviny a pôdu vyňatú z produkcie, ak sa nerozlišujú

povinné

povinné

672

Platby v súlade s režimom jednotných platieb na lúky/stále pastviny

nepovinné

nepovinné

673

Platby v súlade s režimom jednotných platieb na pôdu vyňatú z produkcie

nepovinné

nepovinné

674

Platby v súlade s režimom jednotných platieb na základe špeciálnych oprávnení

povinné

povinné

680.   Režim jednotných platieb podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003

Celková suma pomoci v rámci režimu jednotných platieb sa uvádza aj v tabuľke J s kódom 680.

700.   Priame platby na produkciu hovädzieho mäsa podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003

Celková suma priamych platieb na hovädzie mäso sa uvádza aj v tabuľke J s kódom 700.

V nasledujúcej tabuľke sú uvedené položky všetkých typov priamych platieb na hovädzie mäso podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003.

| Položky | Počet základných jednotiek pre platby | Celková pomoc |
| --- | --- | --- |
| 700 | Celkové platby na hovädzie mäso
  (súčet položiek 710, 720, 730, 740, 750, 760) | — | povinné |
| 710 | Osobitná prémia
  (súčet položiek 711 a 715) | povinné | povinné |
| 711 | Osobitná prémia na býky | povinné | povinné |
| 715 | Osobitná prémia na voly | povinné | povinné |
| 730 | Prémia na kravy bez trhovej produkcie mlieka
  (súčet položiek 731 a 735) | — | povinné |
| 731 | Prémia na kravy bez trhovej produkcie mlieka a jalovice | povinné | povinné |
| 735 | Prémia na kravy bez trhovej produkcie mlieka: dodatočná vnútroštátna prémia | povinné | povinné |
| 740 | Prémia za zabitie
  (súčet položiek 741 a 742) | — | povinné |
| 741 | Prémia za zabitie: od 1 do 7 mesiacov | nepovinné | povinné |
| 742 | Prémia za zabitie: 8 mesiacov a viac | povinné | povinné |
| 750 | Extenzifikačné prémie | povinné | povinné |
| 760 | Dodatkové platby (vnútroštátneho charakteru) | — | povinné |

Položky

Počet základných jednotiek pre platby

Celková pomoc

700

Celkové platby na hovädzie mäso

(súčet položiek 710, 720, 730, 740, 750, 760)

—

povinné

710

Osobitná prémia

(súčet položiek 711 a 715)

povinné

povinné

711

Osobitná prémia na býky

povinné

povinné

715

Osobitná prémia na voly

povinné

povinné

730

Prémia na kravy bez trhovej produkcie mlieka

(súčet položiek 731 a 735)

—

povinné

731

Prémia na kravy bez trhovej produkcie mlieka a jalovice

povinné

povinné

735

Prémia na kravy bez trhovej produkcie mlieka: dodatočná vnútroštátna prémia

povinné

povinné

740

Prémia za zabitie

(súčet položiek 741 a 742)

—

povinné

741

Prémia za zabitie: od 1 do 7 mesiacov

nepovinné

povinné

742

Prémia za zabitie: 8 mesiacov a viac

povinné

povinné

750

Extenzifikačné prémie

povinné

povinné

760

Dodatkové platby (vnútroštátneho charakteru)

—

povinné

770.   Prémia na mliečne výrobky vrátane dodatkových platieb podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003

| Položka | Počet základných jednotiek pre platby | Celková pomoc |
| --- | --- | --- |
| 770. | Prémia na mliečne výrobky a dodatkové platby (súčet položiek 771 a 772) | povinné | povinné |
| 771. | Prémia na mliečne výrobky | nepovinné | nepovinné |
| 772. | Dodatkové platby | nepovinné | nepovinné |

Položka

Počet základných jednotiek pre platby

Celková pomoc

770.

Prémia na mliečne výrobky a dodatkové platby (súčet položiek 771 a 772)

povinné

povinné

771.

Prémia na mliečne výrobky

nepovinné

nepovinné

772.

Dodatkové platby

nepovinné

nepovinné

STĹPCE V TABUĽKE M

Výrobok alebo kombinácia výrobkov (stĺpec 1)

(Stĺpce 2 a 3): Nepoužité

Počet základných jednotiek pre platby (stĺpec 4).

Pre položky 600 až 655 a 680 sa uvádza plocha v ároch, na ktorú sa má výrobcovi vyplácať pomoc. Pre položky 710 až 750 sa uvádza počet zvierat, na ktoré sa prijímajú platby. Pre položky 670 až 673 sa uvádza počet aktivovaných oprávnení vyjadrený v ároch. Pre položku 674 sa uvádza počet špeciálnych oprávnení. Pre položky 770 až 772 sa uvádza suma individuálneho referenčného množstva (v metrických centoch).

Celková pomoc (stĺpec 5)

Celková suma získanej pomoci alebo pomoci, na ktorú vzniklo v priebehu účtovného roka oprávnenie.

Referenčná suma (stĺpec 6)

Pre položky 602 až 613, 622 až 633 a 650 sa uvádza referenčný výnos plodiny (v kilogramoch na hektár), ktorý sa používa na výpočet prémií, ktoré má výrobca dostať. V prípade, že tieto údaje nie sú v účtovných záznamoch podniku dostupné, môže ich uviesť styčná agentúra s použitím regionálnych údajov na základe polohy podniku.

(Stĺpce 7 až 10): Nepoužité

N.   ÚDAJE O NÁKUPOCH A PREDAJOCH HOSPODÁRSKYCH ZVIERAT

Kategórie hospodárskych zvierat treba uviesť pomocou čísel kódov 22 až 50 zodpovedajúcich položkám pre tie isté kategórie hospodárskych zvierat použitým v tabuľke D.

Medzisúčty nákupov a predajov na jeden živočíšny druh (koňovité, dobytok, ovce, kozy, ošípané, hydina, ostatné zvieratá) treba uviesť v tabuľke E.

STĹPCE V TABUĽKE N

Kategória hospodárskych zvierat (stĺpec 1)

Zodpovedá položkám použitým v tabuľke D.

(Stĺpce 2 a 3): Nepoužité

Počet kúpených zvierat (stĺpec 4)

Uvedený v kusoch.

Nákupy hospodárskych zvierat (stĺpec 5)

Všetky nákupy hospodárskych zvierat počas účtovného roka (vrátane kúpnych nákladov). Súvisiace granty a dotácie sa neodpočítajú od súčtu týchto nákupov, ale uvedú sa v rámci položky 116 (pozri pokyny týkajúce sa tejto položky).

Počet predaných zvierat (stĺpec 6)

Uvedený v kusoch.

Predaje hospodárskych zvierat (stĺpec 7)

Všetky predaje hospodárskych zvierat počas účtovného roka. Súvisiace granty a dotácie sa nezahrnú do súčtu týchto predajov, ale uvedú sa v rámci položky 112 (pozri pokyny týkajúce sa tejto položky). Ak sú predajné náklady (pokiaľ vznikli) známe, neodpočítajú sa od súčtu predajov, ale uvedú sa v rámci položky 71 Ostatné osobitné náklady na hospodárske zvieratá.

(Stĺpce 8 až 10): Nepoužité

---

(1)  Ú. v. ES L 205, 13.7.1982, s. 5.

(2)  Ú. v. ES L 220, 7.8.1985, s. 1.

(3)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 80.

(4)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.

(5)  Ú. v. L EÚ 345, 20.11.2004, s. 1.

(6)  V prípade potreby sa tieto kódy môžu používať aj pre dodatkové vnútroštátne priame platby v Bulharsku, v Českej republike, v Estónsku, na Cypre, v Lotyšsku, na Malte, v Litve, Maďarsku, Poľsku, Rumunsku, na Slovensku a v Slovinsku.

---

PRÍLOHA III

Tabuľka zhody

| Nariadenie (EHS) č. 2237/77 | Toto nariadenie |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 2 | — |
| — | článok 2 |
| článok 3 | — |
| — | článok 3 |
| — | článok 4 |
| príloha I | príloha I |
| príloha II | príloha II |
| príloha III | — |
| — | príloha III |

Nariadenie (EHS) č. 2237/77

Toto nariadenie

článok 1

článok 1

článok 2

—

—

článok 2

článok 3

—

—

článok 3

—

článok 4

príloha I

príloha I

príloha II

príloha II

príloha III

—

—

príloha III

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 4.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 237/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 237/70

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 11. marca 2008

o štátnej pomoci C 15/07 (ex NN 20/07) uplatňovanej Talianskom, týkajúcej sa daňových stimulov v prospech niektorých úverových inštitúcií v reorganizácii

[oznámené pod číslom K(2008) 869]

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2008/711/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Dňa 24. decembra 2003 taliansky parlament prijal zákon č. 350 z 24. decembra 2003 (zákon č. 350/2003) (2). V článku 2 ods. 26 tohto zákona sa ustanovuje osobitná schéma na vyrovnanie dane v prípade majetku niektorých úverových inštitúcií, ktoré vznikli na základe reorganizácie alebo prešli reorganizáciou v zmysle predchádzajúceho zákona č. 218 z 30. júla 1990 (zákon č. 218/1990) o privatizácii verejných úverových inštitúcií v Taliansku. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 24. decembra 2003 taliansky parlament prijal zákon č. 350 z 24. decembra 2003 (zákon č. 350/2003) (2). V článku 2 ods. 26 tohto zákona sa ustanovuje osobitná schéma na vyrovnanie dane v prípade majetku niektorých úverových inštitúcií, ktoré vznikli na základe reorganizácie alebo prešli reorganizáciou v zmysle predchádzajúceho zákona č. 218 z 30. júla 1990 (zákon č. 218/1990) o privatizácii verejných úverových inštitúcií v Taliansku.

| (2) | Talianske orgány nenotifikovali schému pomoci Komisii na účely kontroly štátnej pomoci v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Komisia napriek tomu začala predbežné skúmanie tejto schémy. |
| --- | --- |

(2)

Talianske orgány nenotifikovali schému pomoci Komisii na účely kontroly štátnej pomoci v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Komisia napriek tomu začala predbežné skúmanie tejto schémy.

| (3) | Listom z 26. septembra 2005 (D/57424) Komisia požiadala talianske orgány o zaslanie všetkých informácií potrebných na posúdenie zlučiteľnosti schémy s pravidlami štátnej pomoci a jej oprávnenosti na základe povinnosti vopred upovedomiť Komisiu o všetkých zámeroch v súvislosti s poskytnutím štátnej pomoci uvedenej v článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 26. septembra 2005 (D/57424) Komisia požiadala talianske orgány o zaslanie všetkých informácií potrebných na posúdenie zlučiteľnosti schémy s pravidlami štátnej pomoci a jej oprávnenosti na základe povinnosti vopred upovedomiť Komisiu o všetkých zámeroch v súvislosti s poskytnutím štátnej pomoci uvedenej v článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES.

| (4) | Taliansko poskytlo požadované informácie listom z 29. novembra 2005 (A/39913). |
| --- | --- |

(4)

Taliansko poskytlo požadované informácie listom z 29. novembra 2005 (A/39913).

| (5) | Listom z 31. marca 2006 Komisia požiadala Taliansko o ďalšie informácie týkajúce sa prípadnej porovnateľnosti schémy so štátnou pomocou a jej zlučiteľnosti so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 31. marca 2006 Komisia požiadala Taliansko o ďalšie informácie týkajúce sa prípadnej porovnateľnosti schémy so štátnou pomocou a jej zlučiteľnosti so spoločným trhom.

| (6) | Taliansko poskytlo požadované informácie listom z 5. mája 2006 (A/33466). |
| --- | --- |

(6)

Taliansko poskytlo požadované informácie listom z 5. mája 2006 (A/33466).

| (7) | Komisia sa stretla s talianskymi orgánmi 3. júla 2006, aby prediskutovala fungovanie a oprávnenosť skúmanej daňovej schémy. Počas stretnutia Komisia vzala na vedomie objasnenia talianskych orgánov, hoci naďalej mala určité pochybnosti týkajúce sa prípadnej porovnateľnosti schémy so štátnou pomocou a jej zlučiteľnosti so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(7)

Komisia sa stretla s talianskymi orgánmi 3. júla 2006, aby prediskutovala fungovanie a oprávnenosť skúmanej daňovej schémy. Počas stretnutia Komisia vzala na vedomie objasnenia talianskych orgánov, hoci naďalej mala určité pochybnosti týkajúce sa prípadnej porovnateľnosti schémy so štátnou pomocou a jej zlučiteľnosti so spoločným trhom.

| (8) | Talianske orgány zaslali listom z 28. júla 2006 (A/36106) zhrnutie informácií predložených Talianskom a vysvetlení poskytnutých na stretnutí, ktoré sa konalo 3. júla 2006. |
| --- | --- |

(8)

Talianske orgány zaslali listom z 28. júla 2006 (A/36106) zhrnutie informácií predložených Talianskom a vysvetlení poskytnutých na stretnutí, ktoré sa konalo 3. júla 2006.

| (9) | Listom z 30. mája 2007 (D/203295) Komisia informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať v súvislosti s opatrením pomoci konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. V rozhodnutí uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(9)

Listom z 30. mája 2007 (D/203295) Komisia informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať v súvislosti s opatrením pomoci konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. V rozhodnutí uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania.

| (10) | Talianske orgány predložili pripomienky listom z 5. júla 2007 (A/35808). |
| --- | --- |

(10)

Talianske orgány predložili pripomienky listom z 5. júla 2007 (A/35808).

| (11) | Komisia okrem toho dostala pripomienky od zainteresovaných strán, najmä bankovej skupiny Paribas, ktorej súčasťou je Banca Nazionale del Lavoro, a bankovej skupiny UniCredit, ktorej súčasťou sú Capitalia, Banca di Roma a Banco di Sicilia. |
| --- | --- |

(11)

Komisia okrem toho dostala pripomienky od zainteresovaných strán, najmä bankovej skupiny Paribas, ktorej súčasťou je Banca Nazionale del Lavoro, a bankovej skupiny UniCredit, ktorej súčasťou sú Capitalia, Banca di Roma a Banco di Sicilia.

| (12) | Komisia listami z 3. októbra 2007 (D/53926) a 22. novembra 2007 (D/54681) informovala talianske orgány o pripomienkach, ktoré dostala od zainteresovaných strán, a požiadala Taliansko, aby predložilo vlastné pripomienky. Talianske orgány oznámili Komisii listami z 5. novembra 2007 (A/39031) a 21. decembra 2007 (A/40631), že nemajú ďalšie pripomienky ani informácie, ktoré by mohli Komisii poskytnúť. |
| --- | --- |

(12)

Komisia listami z 3. októbra 2007 (D/53926) a 22. novembra 2007 (D/54681) informovala talianske orgány o pripomienkach, ktoré dostala od zainteresovaných strán, a požiadala Taliansko, aby predložilo vlastné pripomienky. Talianske orgány oznámili Komisii listami z 5. novembra 2007 (A/39031) a 21. decembra 2007 (A/40631), že nemajú ďalšie pripomienky ani informácie, ktoré by mohli Komisii poskytnúť.

2.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

2.1.   Zdaňovanie kapitálových ziskov

| (13) | Taliansky daňový systém má takmer so všetkými modernými daňovými poriadkami spoločné ustanovené základné zásady zdaňovania spoločností: zdanenie príjmov na úrovni spoločností sa uplatňuje na väčšinu subjektov s právnou subjektivitu (najmä obchodné spoločnosti), hoci možno uplatniť povinnú alebo dobrovoľnú daňovú transparentnosť aj na niektoré subjekty bez právnej subjektivity, ako aj niektoré typy spoločností jednotlivcov. Akcionári spoločnosti podliehajúcej zdaneniu sa považujú za samostatné daňové subjekty nezávisle od spoločnosti, ktorej účasti vlastnia, a podliehajú dani z kapitálových ziskov a dividend získaných v súvislosti s vlastneným akciovým kapitálom, i keď sa uplatňujú mechanizmy na zmiernenie účinkov dvojitého zdanenia ziskov pochádzajúcich z vlastníctva majetkových účastí. Kapitálové zisky spoločností sú taktiež zdaniteľné, keď sa realizujú a sú daňovo uznané. Pasívne úroky spoločnosti sú v zásade odpočítateľné, kapitálové náklady však nie, čo znamená jediné zdanenie získaných úrokov na úrovni dlžníka (pri sadzbe dane na úrovni dlžníka) a dvojité zdanenie na úrovni spoločnosti a aspoň v zásade akcionára z dividend z vlastnených majetkových účastí spoločností. |
| --- | --- |

(13)

Taliansky daňový systém má takmer so všetkými modernými daňovými poriadkami spoločné ustanovené základné zásady zdaňovania spoločností: zdanenie príjmov na úrovni spoločností sa uplatňuje na väčšinu subjektov s právnou subjektivitu (najmä obchodné spoločnosti), hoci možno uplatniť povinnú alebo dobrovoľnú daňovú transparentnosť aj na niektoré subjekty bez právnej subjektivity, ako aj niektoré typy spoločností jednotlivcov. Akcionári spoločnosti podliehajúcej zdaneniu sa považujú za samostatné daňové subjekty nezávisle od spoločnosti, ktorej účasti vlastnia, a podliehajú dani z kapitálových ziskov a dividend získaných v súvislosti s vlastneným akciovým kapitálom, i keď sa uplatňujú mechanizmy na zmiernenie účinkov dvojitého zdanenia ziskov pochádzajúcich z vlastníctva majetkových účastí. Kapitálové zisky spoločností sú taktiež zdaniteľné, keď sa realizujú a sú daňovo uznané. Pasívne úroky spoločnosti sú v zásade odpočítateľné, kapitálové náklady však nie, čo znamená jediné zdanenie získaných úrokov na úrovni dlžníka (pri sadzbe dane na úrovni dlžníka) a dvojité zdanenie na úrovni spoločnosti a aspoň v zásade akcionára z dividend z vlastnených majetkových účastí spoločností.

| (14) | Kúpa majetkovej účasti v spoločnosti akcionárom neznamená zmeny daňového základu majetku spoločností. Na druhej strane prevod majetku spoločnosti vedie vo všeobecnosti k vzniku kapitálového zisku alebo straty, ktoré sa zdaňujú na úrovni prevádzajúcej spoločnosti. Keďže sa daň z prevodu majetku zvyčajne platí ihneď, ale daňové výhody spočívajúce vo zvýšení hodnoty prevedeného majetku sa prejavia až neskôr (pravidelné odpisy), prevod majetku zdaňovaný na úrovni spoločnosti vo všeobecnosti vedie k zvýšeniu celkovej čistej dane predávajúcej i kupujúcej spoločnosti. |
| --- | --- |

(14)

Kúpa majetkovej účasti v spoločnosti akcionárom neznamená zmeny daňového základu majetku spoločností. Na druhej strane prevod majetku spoločnosti vedie vo všeobecnosti k vzniku kapitálového zisku alebo straty, ktoré sa zdaňujú na úrovni prevádzajúcej spoločnosti. Keďže sa daň z prevodu majetku zvyčajne platí ihneď, ale daňové výhody spočívajúce vo zvýšení hodnoty prevedeného majetku sa prejavia až neskôr (pravidelné odpisy), prevod majetku zdaňovaný na úrovni spoločnosti vo všeobecnosti vedie k zvýšeniu celkovej čistej dane predávajúcej i kupujúcej spoločnosti.

| (15) | Prevod majetku spoločnosti akcionárom vedie rovnako k zdaneniu kapitálových ziskov spojených s prevedeným majetkom so zodpovedajúcim zvýšením daňového základu príslušného majetku, ktorý dostali akcionári, najmä ak sú akcionármi spoločnosti, keďže sa nemôže zaevidovať zvýšenie hodnoty majetku bez daňového uznania kapitálových ziskov dosiahnutých na úrovni samotnej spoločnosti. |
| --- | --- |

(15)

Prevod majetku spoločnosti akcionárom vedie rovnako k zdaneniu kapitálových ziskov spojených s prevedeným majetkom so zodpovedajúcim zvýšením daňového základu príslušného majetku, ktorý dostali akcionári, najmä ak sú akcionármi spoločnosti, keďže sa nemôže zaevidovať zvýšenie hodnoty majetku bez daňového uznania kapitálových ziskov dosiahnutých na úrovni samotnej spoločnosti.

2.2.   Precenenia majetku a vyrovnania vo všeobecnosti

| (16) | Precenenie majetku spoločnosti je účtovná operácia, ktorou sa účtovná hodnota investičného majetku zaúčtovaná v súvahe spoločnosti prevedie na aktuálnu hodnotu (ak sa investičný majetok bežne odpisuje, postupom času sa znižuje jeho účtovná hodnota, pričom jeho trhová hodnota môže zostať nezmenená a môže tak byť vyššia ako jeho zostatková účtovná hodnota v dôsledku zníženia účtovnej hodnoty v priebehu času). Keďže bez daňového uznania kapitálových ziskov dosiahnutých na úrovni samotnej spoločnosti by sa nemalo zaznamenávať zvýšenie účtovnej hodnoty majetku spoločnosti, prebytok vzniknutý precenením sa musí považovať za zvýšenie hodnoty investičného majetku, ktorý sa môže odpisovať za rovnakých podmienok ako podobné aktíva. Okrem toho v čase budúceho predaja takého (preceneného) majetku bude dosiahnutý kapitálový zisk nižší v dôsledku menšieho rozdielu medzi protihodnotou získanou za predaj a účtovnou hodnotou majetku. |
| --- | --- |

(16)

Precenenie majetku spoločnosti je účtovná operácia, ktorou sa účtovná hodnota investičného majetku zaúčtovaná v súvahe spoločnosti prevedie na aktuálnu hodnotu (ak sa investičný majetok bežne odpisuje, postupom času sa znižuje jeho účtovná hodnota, pričom jeho trhová hodnota môže zostať nezmenená a môže tak byť vyššia ako jeho zostatková účtovná hodnota v dôsledku zníženia účtovnej hodnoty v priebehu času). Keďže bez daňového uznania kapitálových ziskov dosiahnutých na úrovni samotnej spoločnosti by sa nemalo zaznamenávať zvýšenie účtovnej hodnoty majetku spoločnosti, prebytok vzniknutý precenením sa musí považovať za zvýšenie hodnoty investičného majetku, ktorý sa môže odpisovať za rovnakých podmienok ako podobné aktíva. Okrem toho v čase budúceho predaja takého (preceneného) majetku bude dosiahnutý kapitálový zisk nižší v dôsledku menšieho rozdielu medzi protihodnotou získanou za predaj a účtovnou hodnotou majetku.

| (17) | Precenenia sú mimoriadne účtovné operácie, pretože na základe účtovných pravidiel sa zvyčajne uplatňujú tradičné kritériá obozretnosti, pričom precenenia sa zakladajú na (výnimočnom) predpoklade, že hodnota príslušného majetku je vyššia ako hodnota, ktorá bola zaň zaplatená, alebo ako jeho zostatková hodnota. Takýto predpoklad môže byť vzhľadom na budúci vývoj na trhu nesprávny. Okrem toho nedávno zavedené účtovné zásady (ide o „international financing reporting standards“ – takzvané zásady IFRS), ktoré sú v Taliansku povinné pre niektoré spoločnosti, a najmä banky, ukladajú zaúčtovanie investičného majetku spoločnosti v reálnej hodnote, najmä pokiaľ ide o finančné nástroje (príslušné kapitálové zisky a straty sa preto pravidelne účtujú v ročnej súvahe). Okrem toho sa v rámci reštrukturalizácií spoločností majetok vymieňa za jeho aktuálnu hodnotu (ktorá je zvyčajne vyššia ako účtovná hodnota uvedená v súvahe) a príslušné zvýšenia hodnôt sa zaúčtujú dodatočne. |
| --- | --- |

(17)

Precenenia sú mimoriadne účtovné operácie, pretože na základe účtovných pravidiel sa zvyčajne uplatňujú tradičné kritériá obozretnosti, pričom precenenia sa zakladajú na (výnimočnom) predpoklade, že hodnota príslušného majetku je vyššia ako hodnota, ktorá bola zaň zaplatená, alebo ako jeho zostatková hodnota. Takýto predpoklad môže byť vzhľadom na budúci vývoj na trhu nesprávny. Okrem toho nedávno zavedené účtovné zásady (ide o „international financing reporting standards“ – takzvané zásady IFRS), ktoré sú v Taliansku povinné pre niektoré spoločnosti, a najmä banky, ukladajú zaúčtovanie investičného majetku spoločnosti v reálnej hodnote, najmä pokiaľ ide o finančné nástroje (príslušné kapitálové zisky a straty sa preto pravidelne účtujú v ročnej súvahe). Okrem toho sa v rámci reštrukturalizácií spoločností majetok vymieňa za jeho aktuálnu hodnotu (ktorá je zvyčajne vyššia ako účtovná hodnota uvedená v súvahe) a príslušné zvýšenia hodnôt sa zaúčtujú dodatočne.

| (18) | Z hľadiska zdanenia spoločností sú precenenia účtovnej hodnoty majetku v zásade zdaniteľnými operáciami, pokiaľ sa dosiahne kapitálový zisk a uzná sa zvýšenie daňovej hodnoty príslušného investičného majetku. Kapitálové zisky zvyšujú zdaniteľný príjem a v dôsledku toho aktuálny daňový dlh príjemcov aj v prípade, že sa skutočne nespeňažia. Aby spoločnosti nemuseli platiť daň zo zatiaľ nerealizovaných kapitálových ziskov, daňový systém vo všeobecnosti povoľuje zmrazenie daňových kapitálových ziskov, pričom majetok má naďalej historickú daňovú hodnotu, ktorá je nižšia ako účtovná. V takomto prípade účtovný zisk (ktorým je realizovaný zisk, avšak neuznaný ako zdaniteľný príjem) sa odloží až do času skutočného speňaženia kapitálového zisku, napríklad po predaji majetku za odplatu. |
| --- | --- |

(18)

Z hľadiska zdanenia spoločností sú precenenia účtovnej hodnoty majetku v zásade zdaniteľnými operáciami, pokiaľ sa dosiahne kapitálový zisk a uzná sa zvýšenie daňovej hodnoty príslušného investičného majetku. Kapitálové zisky zvyšujú zdaniteľný príjem a v dôsledku toho aktuálny daňový dlh príjemcov aj v prípade, že sa skutočne nespeňažia. Aby spoločnosti nemuseli platiť daň zo zatiaľ nerealizovaných kapitálových ziskov, daňový systém vo všeobecnosti povoľuje zmrazenie daňových kapitálových ziskov, pričom majetok má naďalej historickú daňovú hodnotu, ktorá je nižšia ako účtovná. V takomto prípade účtovný zisk (ktorým je realizovaný zisk, avšak neuznaný ako zdaniteľný príjem) sa odloží až do času skutočného speňaženia kapitálového zisku, napríklad po predaji majetku za odplatu.

| (19) | Účtovný zisk získaný z odloženého kapitálového zisku sa na daňové účely zvyčajne zaúčtuje do osobitnej rezervy, ktorá predstavuje daňovo neuznaný zisk. Pokiaľ sa realizovaný zisk neuzná na daňové účely, nedochádza k vyrovnaniu medzi účtovnou a daňovou hodnotou majetku. Vyrovnanie je teda daňová operácia, ktorou sa daňová hodnota upraví na účtovnú hodnotu príslušného majetku, a v dôsledku toho sa kapitálový zisk uzná na daňové účely a zdaní. Účtovný zisk sa potom uvoľní z osobitnej rezervy a zaúčtuje medzi bežné zisky účtovného obdobia, pričom sa nové precenené hodnoty stanú odpísateľné na účely daní. |
| --- | --- |

(19)

Účtovný zisk získaný z odloženého kapitálového zisku sa na daňové účely zvyčajne zaúčtuje do osobitnej rezervy, ktorá predstavuje daňovo neuznaný zisk. Pokiaľ sa realizovaný zisk neuzná na daňové účely, nedochádza k vyrovnaniu medzi účtovnou a daňovou hodnotou majetku. Vyrovnanie je teda daňová operácia, ktorou sa daňová hodnota upraví na účtovnú hodnotu príslušného majetku, a v dôsledku toho sa kapitálový zisk uzná na daňové účely a zdaní. Účtovný zisk sa potom uvoľní z osobitnej rezervy a zaúčtuje medzi bežné zisky účtovného obdobia, pričom sa nové precenené hodnoty stanú odpísateľné na účely daní.

| (20) | Treba pripomenúť, že kapitálové zisky predstavujú osobitné formy príjmu, ktoré na rozdiel od ostatných príjmov účtovného obdobia odrážajú zvýšenie ekonomickej hodnoty majetku dosiahnutej v čase, ich daňové uznanie je však nevyhnutne jednorazovou operáciou. Z tohto dôvodu sa na kapitálové zisky, ktoré spoločnosti dosiahli, uplatňuje okrem odkladu až do času daňového vyrovnania hodnoty príslušného majetku aj znížená náhradná daň namiesto bežnej dani z príjmu spoločností. Znížená daň predstavuje výhodu, pretože príslušná spoločnosť platí nižšiu daň zo zisku v porovnaní s bežnou daňou a môže tak tieto zisky rozdeliť medzi akcionárov vo forme dividend, čím vzniká prípadný nárok na daňovú úľavu alebo oslobodenie od dane v prípade už zaplatených daní z príjmu spoločností. Pokiaľ ide o uplatnenie pravidiel v oblasti štátnej pomoci, daňová výhoda vyplývajúca z náhradnej dane sa môže odôvodniť daňovým postupom (4) vzhľadom na osobitnosť kapitálových ziskov v porovnaní s bežnými ziskami účtovného obdobia. |
| --- | --- |

(20)

Treba pripomenúť, že kapitálové zisky predstavujú osobitné formy príjmu, ktoré na rozdiel od ostatných príjmov účtovného obdobia odrážajú zvýšenie ekonomickej hodnoty majetku dosiahnutej v čase, ich daňové uznanie je však nevyhnutne jednorazovou operáciou. Z tohto dôvodu sa na kapitálové zisky, ktoré spoločnosti dosiahli, uplatňuje okrem odkladu až do času daňového vyrovnania hodnoty príslušného majetku aj znížená náhradná daň namiesto bežnej dani z príjmu spoločností. Znížená daň predstavuje výhodu, pretože príslušná spoločnosť platí nižšiu daň zo zisku v porovnaní s bežnou daňou a môže tak tieto zisky rozdeliť medzi akcionárov vo forme dividend, čím vzniká prípadný nárok na daňovú úľavu alebo oslobodenie od dane v prípade už zaplatených daní z príjmu spoločností. Pokiaľ ide o uplatnenie pravidiel v oblasti štátnej pomoci, daňová výhoda vyplývajúca z náhradnej dane sa môže odôvodniť daňovým postupom (4) vzhľadom na osobitnosť kapitálových ziskov v porovnaní s bežnými ziskami účtovného obdobia.

2.3.   Zdaňovanie kapitálových ziskov platné v Taliansku

| (21) | S cieľom opísať charakteristiky skúmanej schémy je potrebné zosumarizovať talianske právne predpisy, ktoré upravujú zdaňovanie kapitálových ziskov vyplývajúcich z prevodov majetku na základe určitých typov reštrukturalizácií spoločností stanovených v zákone č. 218/1990 pre taliansky bankový systém. |
| --- | --- |

(21)

S cieľom opísať charakteristiky skúmanej schémy je potrebné zosumarizovať talianske právne predpisy, ktoré upravujú zdaňovanie kapitálových ziskov vyplývajúcich z prevodov majetku na základe určitých typov reštrukturalizácií spoločností stanovených v zákone č. 218/1990 pre taliansky bankový systém.

| (22) | Na účely racionalizácie vykonávania bankovej činnosti v Taliansku sa zákonom č. 218/1990 zaviedla osobitná schéma určená na uľahčenie prevodu majetku a ostatných bankových aktív alebo odvetví činnosti v bankovom sektore, držaných miestnymi verejnými úverovými subjektmi, na súkromné novovzniknuté alebo už existujúce úverové inštitúcie (článok 1 zákona č. 218/1990). V roku 1990 bol prevod odvetvia činnosti na daňové účely porovnateľný s predajom majetku a ako taký viedol k platbe dane z príjmu spoločností z rozdielu medzi aktuálnou hodnotou prevedeného majetku a daňovou hodnotou tohto majetku podľa článku 54 ods. 5 a článku 9 dekrétu prezidenta republiky č. 917 z 22. decembra 1986 (DPR 917/1986), platného v tom čase. |
| --- | --- |

(22)

Na účely racionalizácie vykonávania bankovej činnosti v Taliansku sa zákonom č. 218/1990 zaviedla osobitná schéma určená na uľahčenie prevodu majetku a ostatných bankových aktív alebo odvetví činnosti v bankovom sektore, držaných miestnymi verejnými úverovými subjektmi, na súkromné novovzniknuté alebo už existujúce úverové inštitúcie (článok 1 zákona č. 218/1990). V roku 1990 bol prevod odvetvia činnosti na daňové účely porovnateľný s predajom majetku a ako taký viedol k platbe dane z príjmu spoločností z rozdielu medzi aktuálnou hodnotou prevedeného majetku a daňovou hodnotou tohto majetku podľa článku 54 ods. 5 a článku 9 dekrétu prezidenta republiky č. 917 z 22. decembra 1986 (DPR 917/1986), platného v tom čase.

| (23) | S cieľom uľahčiť prevod bankových aktív sa v článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 okrem iného ustanovila výnimočná daňová schéma, podľa ktorej kapitálový zisk dosiahnutý pri prevode majetku na súkromné úverové inštitúcie – na základe reorganizácie ustanovenej v článku 1 tohto istého zákona – výmenou za akcie uvedených inštitúcií nie je daňovo uznaný až do okamihu, keď sa zisk skutočne dosiahne predajom majetku alebo jeho rozdelením medzi akcionárov vo forme dividend (odklad daňového uznania kapitálového zisku). |
| --- | --- |

(23)

S cieľom uľahčiť prevod bankových aktív sa v článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 okrem iného ustanovila výnimočná daňová schéma, podľa ktorej kapitálový zisk dosiahnutý pri prevode majetku na súkromné úverové inštitúcie – na základe reorganizácie ustanovenej v článku 1 tohto istého zákona – výmenou za akcie uvedených inštitúcií nie je daňovo uznaný až do okamihu, keď sa zisk skutočne dosiahne predajom majetku alebo jeho rozdelením medzi akcionárov vo forme dividend (odklad daňového uznania kapitálového zisku).

| (24) | Ciele zákona č. 218/1990 možno zhrnúť takto:






  i) | umožniť verejným subjektom pôsobiacim v bankovom sektore (najmä v oblasti poskytovania financovania klientom) nadobudnúť právnu formu akciovej spoločnosti považovanú za vhodnejšiu na vykonávanie obchodnej činnosti; |
| --- | --- | --- |

(24)

Ciele zákona č. 218/1990 možno zhrnúť takto:

i)

umožniť verejným subjektom pôsobiacim v bankovom sektore (najmä v oblasti poskytovania financovania klientom) nadobudnúť právnu formu akciovej spoločnosti považovanú za vhodnejšiu na vykonávanie obchodnej činnosti;

| ii) | umožniť týmto verejným úverovým subjektom zvýšiť kapitál získaním nového kapitálu od akcionárov a konsolidovať; |
| --- | --- |

ii)

umožniť týmto verejným úverovým subjektom zvýšiť kapitál získaním nového kapitálu od akcionárov a konsolidovať;

| iii) | zaručiť rovnosť podmienok pre verejné a súkromné úverové inštitúcie uznaním daňovej neutrality pre súkromné inštitúcie v prípade kapitálových ziskov dosiahnutých na základe reorganizácie spoločnosti, v minulosti schválenej iba pre verejné úverové inštitúcie. |
| --- | --- |

iii)

zaručiť rovnosť podmienok pre verejné a súkromné úverové inštitúcie uznaním daňovej neutrality pre súkromné inštitúcie v prípade kapitálových ziskov dosiahnutých na základe reorganizácie spoločnosti, v minulosti schválenej iba pre verejné úverové inštitúcie.

| (25) | V článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 sa ustanovilo, že 15 % kapitálových ziskov realizovaných pri prevodoch predstavuje zdaniteľný zisk prevádzajúcej spoločnosti (verejná úverová inštitúcia) a zdaňuje sa bežnou sadzbou dane z príjmu spoločností (v tom čase vo výške 52,2 % tvorenou daňou zo zisku právnických osôb IRPEG vo výške 36 % a miestnou daňou z príjmov ILOR vo výške 16,2 %). V zákone sa stanovuje, že podiel 15 % zdaneného kapitálového zisku môže byť pripísaný jednotlivým aktívam – ako nový zdaniteľný základ uznaný nadobúdajúcou bankou – alebo hodnota na začatie činnosti. V zákone sa okrem toho ustanovilo, že daňová hodnota majetku prevedeného na preberajúcu banku sa prevedie do jej účtovníctva (prevedená daňová hodnota) a pripíše sa aj hodnota akcií banky prijatých prevádzajúcou bankou (náhradná daňová hodnota) s výnimkou 15 % zdanených kapitálových ziskov, ktoré sa uznali ako zvýšenie daňových hodnôt (prevedených a náhradných). |
| --- | --- |

(25)

V článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 sa ustanovilo, že 15 % kapitálových ziskov realizovaných pri prevodoch predstavuje zdaniteľný zisk prevádzajúcej spoločnosti (verejná úverová inštitúcia) a zdaňuje sa bežnou sadzbou dane z príjmu spoločností (v tom čase vo výške 52,2 % tvorenou daňou zo zisku právnických osôb IRPEG vo výške 36 % a miestnou daňou z príjmov ILOR vo výške 16,2 %). V zákone sa stanovuje, že podiel 15 % zdaneného kapitálového zisku môže byť pripísaný jednotlivým aktívam – ako nový zdaniteľný základ uznaný nadobúdajúcou bankou – alebo hodnota na začatie činnosti. V zákone sa okrem toho ustanovilo, že daňová hodnota majetku prevedeného na preberajúcu banku sa prevedie do jej účtovníctva (prevedená daňová hodnota) a pripíše sa aj hodnota akcií banky prijatých prevádzajúcou bankou (náhradná daňová hodnota) s výnimkou 15 % zdanených kapitálových ziskov, ktoré sa uznali ako zvýšenie daňových hodnôt (prevedených a náhradných).

| (26) | V schéme sa teda v podstate stanovovala čiastočná daňová neutralita, na základe ktorej sa pri prevode odvetvia činnosti získala výhoda z odkladu platby dane z príjmu spoločností pod podmienkou, že daňové hodnoty prevedeného majetku boli pripísané akciám získaným prevádzajúcim subjektom a že preberajúci subjekt pripíše získanému majetku daňovú hodnotu, ktorú mal, keď bol vo vlastníctve prevádzajúceho subjektu. Na základe tejto schémy sa stanovila nerovnosť medzi aktuálnymi hodnotami majetku v čase ich prevodu a daňovými hodnotami. Podľa článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 musel preberajúci i prevádzajúci subjekt priložiť k daňovému priznaniu „plán zosúladenia“, v ktorom sa musel zohľadňovať rozdiel medzi príslušnými účtovnými a daňovými hodnotami. |
| --- | --- |

(26)

V schéme sa teda v podstate stanovovala čiastočná daňová neutralita, na základe ktorej sa pri prevode odvetvia činnosti získala výhoda z odkladu platby dane z príjmu spoločností pod podmienkou, že daňové hodnoty prevedeného majetku boli pripísané akciám získaným prevádzajúcim subjektom a že preberajúci subjekt pripíše získanému majetku daňovú hodnotu, ktorú mal, keď bol vo vlastníctve prevádzajúceho subjektu. Na základe tejto schémy sa stanovila nerovnosť medzi aktuálnymi hodnotami majetku v čase ich prevodu a daňovými hodnotami. Podľa článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 musel preberajúci i prevádzajúci subjekt priložiť k daňovému priznaniu „plán zosúladenia“, v ktorom sa musel zohľadňovať rozdiel medzi príslušnými účtovnými a daňovými hodnotami.

| (27) | Taliansko transponovalo smernicu 90/434/EHS (ďalej len „smernica o zlúčeniach spoločností“) (5) do svojho právneho poriadku legislatívnym dekrétom č. 544 z 30. decembra 1992 (legislatívny dekrét č. 544/1992). Pôvodná verzia smernice o zlúčeniach spoločností sa vzťahuje na zlúčenia, rozdelenia, prevody majetku a výmeny akcií týkajúcich sa spoločností rôznych členských štátov, ktoré spĺňajú tieto tri kritériá: i) príslušná spoločnosť musí mať jednu z foriem uvedených v prílohe k smernici; ii) musí mať daňové sídlo v členskom štáte a iii) musí podliehať jednej z daní z príjmu spoločností platných v členských štátoch uvedených v článku 3 písm. c) smernice. |
| --- | --- |

(27)

Taliansko transponovalo smernicu 90/434/EHS (ďalej len „smernica o zlúčeniach spoločností“) (5) do svojho právneho poriadku legislatívnym dekrétom č. 544 z 30. decembra 1992 (legislatívny dekrét č. 544/1992). Pôvodná verzia smernice o zlúčeniach spoločností sa vzťahuje na zlúčenia, rozdelenia, prevody majetku a výmeny akcií týkajúcich sa spoločností rôznych členských štátov, ktoré spĺňajú tieto tri kritériá: i) príslušná spoločnosť musí mať jednu z foriem uvedených v prílohe k smernici; ii) musí mať daňové sídlo v členskom štáte a iii) musí podliehať jednej z daní z príjmu spoločností platných v členských štátoch uvedených v článku 3 písm. c) smernice.

| (28) | Definícia prevodu aktív obsiahnutá v smernici o zlúčeniach spoločností je takáto: operácia, pomocou ktorej spoločnosť bez toho, aby bola zrušená, prevedie jedno odvetvie alebo viac odvetví svojej činnosti na inú spoločnosť výmenou za prevod cenných papierov reprezentujúcich kapitál spoločnosti uznávajúcej prevod (môže ísť o novozaloženú kontrolovanú spoločnosť, ktorej počiatočný kapitál tvoria prevedené akcie, alebo už existujúcu spoločnosť). |
| --- | --- |

(28)

Definícia prevodu aktív obsiahnutá v smernici o zlúčeniach spoločností je takáto: operácia, pomocou ktorej spoločnosť bez toho, aby bola zrušená, prevedie jedno odvetvie alebo viac odvetví svojej činnosti na inú spoločnosť výmenou za prevod cenných papierov reprezentujúcich kapitál spoločnosti uznávajúcej prevod (môže ísť o novozaloženú kontrolovanú spoločnosť, ktorej počiatočný kapitál tvoria prevedené akcie, alebo už existujúcu spoločnosť).

| (29) | V článku 2 písm. i) smernice sa stanovuje, že prevedený majetok predstavuje odvetvie činnosti, čo znamená všetky aktíva a pasíva divízie spoločnosti, ktorá z organizačného hľadiska predstavuje nezávislý podnik, to znamená, jednotku schopnú prevádzky vlastnými prostriedkami. V jednom z posledných rozsudkov Súdny dvor objasnil (6), že prevod majetku sa musí vzťahovať na celý súbor aktív a pasív týkajúcich sa odvetvia činnosti, aby spadal do rozsahu pôsobnosti smernice o zlúčeniach spoločností. Podľa smernice o zlúčeniach spoločností musia odplatu pri prevode majetku tvoriť výlučne akcie, pretože – na rozdiel od ostatných operácií, na ktoré sa smernica vzťahuje, ako sú zlúčenia, rozdelenia a výmeny akcií – v tomto prípade nie je za prevod povolená žiadna platba v hotovosti. |
| --- | --- |

(29)

V článku 2 písm. i) smernice sa stanovuje, že prevedený majetok predstavuje odvetvie činnosti, čo znamená všetky aktíva a pasíva divízie spoločnosti, ktorá z organizačného hľadiska predstavuje nezávislý podnik, to znamená, jednotku schopnú prevádzky vlastnými prostriedkami. V jednom z posledných rozsudkov Súdny dvor objasnil (6), že prevod majetku sa musí vzťahovať na celý súbor aktív a pasív týkajúcich sa odvetvia činnosti, aby spadal do rozsahu pôsobnosti smernice o zlúčeniach spoločností. Podľa smernice o zlúčeniach spoločností musia odplatu pri prevode majetku tvoriť výlučne akcie, pretože – na rozdiel od ostatných operácií, na ktoré sa smernica vzťahuje, ako sú zlúčenia, rozdelenia a výmeny akcií – v tomto prípade nie je za prevod povolená žiadna platba v hotovosti.

| (30) | V článku 9 smernice o zlúčeniach spoločností sa odkazom na článok 4 tejto smernice stanovuje, že po prevode majetku sa nemôžu zdaniť kapitálové zisky na úrovni preberajúcej spoločnosti. V smernici sa kapitálové zisky definujú ako zisky vyplývajúce z rozdielu medzi reálnou (trhovou) hodnotou prevedených aktív a pasív a ich daňovou hodnotou bez ohľadu na osobitné pravidlá určenia hodnôt stanovených vo vnútroštátnych právnych predpisoch. Tento preferenčný prístup k dosiahnutým kapitálovým ziskom ustanovený v smernici o zlúčeniach spoločností – pokiaľ ide o prevody medzi spoločnosťami rôznych členských štátov – sa zakladá na kritériu „stabilného zariadenia“: inými slovami, odklad platby dane podľa článku 4 smernice sa môže využiť iba v prípade majetku, ktorý zostane spoločnosti s daňovým sídlom v členskom štáte prevádzajúcej spoločnosti alebo ktorý je účinne spojený so stabilným zariadením preberajúcej spoločnosti so sídlom v členskom štáte prevádzajúcej spoločnosti. |
| --- | --- |

(30)

V článku 9 smernice o zlúčeniach spoločností sa odkazom na článok 4 tejto smernice stanovuje, že po prevode majetku sa nemôžu zdaniť kapitálové zisky na úrovni preberajúcej spoločnosti. V smernici sa kapitálové zisky definujú ako zisky vyplývajúce z rozdielu medzi reálnou (trhovou) hodnotou prevedených aktív a pasív a ich daňovou hodnotou bez ohľadu na osobitné pravidlá určenia hodnôt stanovených vo vnútroštátnych právnych predpisoch. Tento preferenčný prístup k dosiahnutým kapitálovým ziskom ustanovený v smernici o zlúčeniach spoločností – pokiaľ ide o prevody medzi spoločnosťami rôznych členských štátov – sa zakladá na kritériu „stabilného zariadenia“: inými slovami, odklad platby dane podľa článku 4 smernice sa môže využiť iba v prípade majetku, ktorý zostane spoločnosti s daňovým sídlom v členskom štáte prevádzajúcej spoločnosti alebo ktorý je účinne spojený so stabilným zariadením preberajúcej spoločnosti so sídlom v členskom štáte prevádzajúcej spoločnosti.

| (31) | V smernici sa teda ustanovuje schéma daňovej neutrality alebo odkladu dane skôr ako oslobodenie od dane, pretože členský štát preberajúcej spoločnosti si zachováva právo zdaniť kapitálové zisky dosiahnuté pri prevode majetku v čase ich budúceho predaja. Dosiahnuté kapitálové zisky týkajúce sa prevedeného majetku musia byť zaevidované v daňovom účtovníctve preberajúcej spoločnosti, aby sa mohli zdaniť: na tento účel sa musia všetky prevedené aktíva a pasíva zaevidovať do daňového účtovníctva preberajúcej spoločnosti v ich poslednej hodnote z obdobia bezprostredne pred prevodom (prevedená daňová hodnota). Preberajúca spoločnosť musí teda prevziať zdaniteľný základ prevádzajúcej spoločnosti bez toho, aby mohla využiť možnosť vyrovnať tento zdaniteľný základ na reálnu trhovú hodnotu. Ustanovenia smernice o zlúčeniach spoločností, v ktorých sa ustanovuje preferenčné zaobchádzanie v prípade prevodu majetku, sú v podstate podobné ustanoveniam článku 1 uvedeného zákona č. 218/1990 s výnimkou skutočnosti, že v smernici sa neustanovujú pravidlá ocenenia akcií získaných preberajúcou spoločnosťou výmenou za majetok, pričom odvolanie sa na daňovú hodnotu je výslovne ustanovené v článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990: z toho teda vyplýva systém dvojitého nevyrovnania. |
| --- | --- |

(31)

V smernici sa teda ustanovuje schéma daňovej neutrality alebo odkladu dane skôr ako oslobodenie od dane, pretože členský štát preberajúcej spoločnosti si zachováva právo zdaniť kapitálové zisky dosiahnuté pri prevode majetku v čase ich budúceho predaja. Dosiahnuté kapitálové zisky týkajúce sa prevedeného majetku musia byť zaevidované v daňovom účtovníctve preberajúcej spoločnosti, aby sa mohli zdaniť: na tento účel sa musia všetky prevedené aktíva a pasíva zaevidovať do daňového účtovníctva preberajúcej spoločnosti v ich poslednej hodnote z obdobia bezprostredne pred prevodom (prevedená daňová hodnota). Preberajúca spoločnosť musí teda prevziať zdaniteľný základ prevádzajúcej spoločnosti bez toho, aby mohla využiť možnosť vyrovnať tento zdaniteľný základ na reálnu trhovú hodnotu. Ustanovenia smernice o zlúčeniach spoločností, v ktorých sa ustanovuje preferenčné zaobchádzanie v prípade prevodu majetku, sú v podstate podobné ustanoveniam článku 1 uvedeného zákona č. 218/1990 s výnimkou skutočnosti, že v smernici sa neustanovujú pravidlá ocenenia akcií získaných preberajúcou spoločnosťou výmenou za majetok, pričom odvolanie sa na daňovú hodnotu je výslovne ustanovené v článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990: z toho teda vyplýva systém dvojitého nevyrovnania.

| (32) | Keďže ustanovenia smernice o zlúčeniach spoločností upravujú iba reorganizácie spoločností v rôznych členských štátoch – systém prevedený do talianskeho právneho poriadku na základe legislatívneho dekrétu č. 544/1992 –, Taliansko autonómne rozšírilo schému daňovej neutrality uplatňovanú na reorganizácie spoločností na reorganizácie spoločností so sídlom na národnom území. Legislatívnym dekrétom č. 358 z 8. októbra 1997 (legislatívny dekrét č. 358/1997) Taliansko zaviedlo všeobecné daňové ustanovenia pre reorganizácie spoločností so sídlom na jeho území, ktoré sa uplatňujú aj v prípade prevodu majetku vo forme prevodu odvetvia činnosti výmenou za akcie. |
| --- | --- |

(32)

Keďže ustanovenia smernice o zlúčeniach spoločností upravujú iba reorganizácie spoločností v rôznych členských štátoch – systém prevedený do talianskeho právneho poriadku na základe legislatívneho dekrétu č. 544/1992 –, Taliansko autonómne rozšírilo schému daňovej neutrality uplatňovanú na reorganizácie spoločností na reorganizácie spoločností so sídlom na národnom území. Legislatívnym dekrétom č. 358 z 8. októbra 1997 (legislatívny dekrét č. 358/1997) Taliansko zaviedlo všeobecné daňové ustanovenia pre reorganizácie spoločností so sídlom na jeho území, ktoré sa uplatňujú aj v prípade prevodu majetku vo forme prevodu odvetvia činnosti výmenou za akcie.

| (33) | Všeobecná schéma zdanenia kapitálových ziskov vyplývajúcich z reorganizácií spoločností so sídlom v Taliansku, a predovšetkým vyplývajúcich z prevodu majetku, ustanovená v legislatívnom dekréte č. 358/1997, sa zakladá na dvoch alternatívnych systémoch. |
| --- | --- |

(33)

Všeobecná schéma zdanenia kapitálových ziskov vyplývajúcich z reorganizácií spoločností so sídlom v Taliansku, a predovšetkým vyplývajúcich z prevodu majetku, ustanovená v legislatívnom dekréte č. 358/1997, sa zakladá na dvoch alternatívnych systémoch.

| (34) | Na jednej strane v článku 3 legislatívneho dekrétu č. 358/1997 sa ustanovuje dobrovoľná schéma na zdanenie kapitálových ziskov z prevodu podnikov alebo kvalifikovaných majetkových účastí výmenou za akcie uvedenej spoločnosti. V článku 3 sa v prvom rade stanovuje, že na vymedzenie príslušných kapitálových ziskov sa musí vypočítať rozdiel medzi daňovou hodnotou prevedeného majetku – keď bol vlastníctvom prevádzajúcej spoločnosti – a hodnotou pripísanou v účtovných záznamoch prevádzajúcej spoločnosti akciám získaným výmenou za prevod alebo ak je táto hodnota vyššia, hodnotou pripísanou prevedenému odvetviu činnosti v účtovnej evidencii preberajúcej spoločnosti. V článku 3 sa okrem toho ustanovuje možnosť daňovo uznať kapitálové zisky prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane vo výške 19 %. Na základe novej schémy sa účtovné a daňové hodnoty vrátane realizovaných kapitálových ziskov uznajú ako nové hodnoty pripísané majetku v prípade prevádzajúcej i preberajúcej spoločnosti, tak aby sa zabránilo nerovnosti daňovej a účtovnej hodnoty (prevod pri schéme účtovnej neutrality). |
| --- | --- |

(34)

Na jednej strane v článku 3 legislatívneho dekrétu č. 358/1997 sa ustanovuje dobrovoľná schéma na zdanenie kapitálových ziskov z prevodu podnikov alebo kvalifikovaných majetkových účastí výmenou za akcie uvedenej spoločnosti. V článku 3 sa v prvom rade stanovuje, že na vymedzenie príslušných kapitálových ziskov sa musí vypočítať rozdiel medzi daňovou hodnotou prevedeného majetku – keď bol vlastníctvom prevádzajúcej spoločnosti – a hodnotou pripísanou v účtovných záznamoch prevádzajúcej spoločnosti akciám získaným výmenou za prevod alebo ak je táto hodnota vyššia, hodnotou pripísanou prevedenému odvetviu činnosti v účtovnej evidencii preberajúcej spoločnosti. V článku 3 sa okrem toho ustanovuje možnosť daňovo uznať kapitálové zisky prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane vo výške 19 %. Na základe novej schémy sa účtovné a daňové hodnoty vrátane realizovaných kapitálových ziskov uznajú ako nové hodnoty pripísané majetku v prípade prevádzajúcej i preberajúcej spoločnosti, tak aby sa zabránilo nerovnosti daňovej a účtovnej hodnoty (prevod pri schéme účtovnej neutrality).

| (35) | Na strane druhej v článku 4 legislatívneho dekrétu č. 358/1997 sa stanovuje, že subjekty podieľajúce sa na prevode sa môžu rozhodnúť pre schému na odklad platby dane porovnateľnú so schémou ustanovenou v smernici o zlúčeniach spoločností. Na základe tejto schémy je prevod odvetvia činnosti medzi spoločnosťami so sídlom na talianskom území z daňového hľadiska neutrálny, čo znamená, že kapitálové zisky dosiahnuté na základe prevodu majetku výmenou za akcie nie sú daňovo uznané pod podmienkou, že daňová hodnota prevedeného majetku sa pripíše akciám, ktoré získala prevádzajúca spoločnosť, a že získanému majetku sa pripíše daňová hodnota, ktorú mal, keď bol vo vlastníctve prevádzajúcej spoločnosti (prevod pri schéme daňovej neutrality). |
| --- | --- |

(35)

Na strane druhej v článku 4 legislatívneho dekrétu č. 358/1997 sa stanovuje, že subjekty podieľajúce sa na prevode sa môžu rozhodnúť pre schému na odklad platby dane porovnateľnú so schémou ustanovenou v smernici o zlúčeniach spoločností. Na základe tejto schémy je prevod odvetvia činnosti medzi spoločnosťami so sídlom na talianskom území z daňového hľadiska neutrálny, čo znamená, že kapitálové zisky dosiahnuté na základe prevodu majetku výmenou za akcie nie sú daňovo uznané pod podmienkou, že daňová hodnota prevedeného majetku sa pripíše akciám, ktoré získala prevádzajúca spoločnosť, a že získanému majetku sa pripíše daňová hodnota, ktorú mal, keď bol vo vlastníctve prevádzajúcej spoločnosti (prevod pri schéme daňovej neutrality).

| (36) | Taliansky daňový systém týkajúci sa dane z príjmu spoločností bol podstatne zreformovaný v roku 2003, teda v rovnakom období, keď nadobudla účinnosť (k 1. januáru 2004) schéma na vyrovnanie dane stanovená zákonom č. 350/2003. Reforma nadobudla účinnosť na základe legislatívneho dekrétu č. 344 z 12. decembra 2003 (legislatívny dekrét č. 344/2003), v ktorom sa vzhľadom na toto konanie ustanovuje:






  i) | zrušenie IRPEG (predchádzajúcej dane z príjmu právnických osôb) a zavedenie novej dane z príjmu spoločností, IRES, so sadzbou 33 % súčasne so zrušením Dual Income Tax (DIT), ktorá spočívala v uplatnení zníženej sadzby IRPEG (vo výške 19 %) na časť zdaniteľného príjmu reinvestovaného v spoločnosti |
| --- | --- | --- |

(36)

Taliansky daňový systém týkajúci sa dane z príjmu spoločností bol podstatne zreformovaný v roku 2003, teda v rovnakom období, keď nadobudla účinnosť (k 1. januáru 2004) schéma na vyrovnanie dane stanovená zákonom č. 350/2003. Reforma nadobudla účinnosť na základe legislatívneho dekrétu č. 344 z 12. decembra 2003 (legislatívny dekrét č. 344/2003), v ktorom sa vzhľadom na toto konanie ustanovuje:

i)

zrušenie IRPEG (predchádzajúcej dane z príjmu právnických osôb) a zavedenie novej dane z príjmu spoločností, IRES, so sadzbou 33 % súčasne so zrušením Dual Income Tax (DIT), ktorá spočívala v uplatnení zníženej sadzby IRPEG (vo výške 19 %) na časť zdaniteľného príjmu reinvestovaného v spoločnosti

| ii) | zrušenie systému priznania daňovej úľavy, na základe ktorého sa dividendy v momente ich rozdelenia akcionárom opätovne zdanili, ale daň z príjmu spoločností zaplatená v Taliansku sa odpočítala prostredníctvom priznania daňovej úľavy: tento systém bol nahradený schémou čiastočného oslobodenia od dane uplatňovanej na vnútroštátne dividendy, ako aj dividendy zo zahraničia |
| --- | --- |

ii)

zrušenie systému priznania daňovej úľavy, na základe ktorého sa dividendy v momente ich rozdelenia akcionárom opätovne zdanili, ale daň z príjmu spoločností zaplatená v Taliansku sa odpočítala prostredníctvom priznania daňovej úľavy: tento systém bol nahradený schémou čiastočného oslobodenia od dane uplatňovanej na vnútroštátne dividendy, ako aj dividendy zo zahraničia

| iii) | zavedenie schémy na oslobodenie majetkových účastí, pokiaľ ide o kapitálové zisky získané predajom kvalifikovaných majetkových účastí a súčasne zrušenie možnosti odpočítať účtovné zníženie hodnoty držaných majetkových účastí |
| --- | --- |

iii)

zavedenie schémy na oslobodenie majetkových účastí, pokiaľ ide o kapitálové zisky získané predajom kvalifikovaných majetkových účastí a súčasne zrušenie možnosti odpočítať účtovné zníženie hodnoty držaných majetkových účastí

| iv) | zrušenie náhradnej dane z kapitálových ziskov vyplývajúcich z reorganizácií spoločností podľa článku 3 legislatívneho dekrétu č. 358/1997 vo výške 19 %. Zrušením ustanovení uvedeného legislatívneho dekrétu č. 358/1997 sa na základe legislatívneho dekrétu č. 344/2003 zaviedla schéma daňovej neutrality pre všetky reorganizácie spoločností, ako napríklad zlúčenia a rozdelenia, v dekréte prezidenta republiky č. 917 z 22. decembra 1986 a následných zmenách a doplneniach – Testo unico delle imposte sui redditi (TUIR) – (články 170 až 174). Prevody odvetví činnosti a kvalifikovaných majetkových účastí akcionárov neboli transponované do TUIR a nasledujúcich zmien a doplnení, čo viedlo k nerovnosti prístupu k prevodom odvetví činností podliehajúcim schéme účtovnej neutrality podľa článku 175 DPR č. 917/1986 a následných zmien a doplnení a ostatným reorganizáciám spoločností upraveným v schéme daňovej neutrality. |
| --- | --- |

iv)

zrušenie náhradnej dane z kapitálových ziskov vyplývajúcich z reorganizácií spoločností podľa článku 3 legislatívneho dekrétu č. 358/1997 vo výške 19 %. Zrušením ustanovení uvedeného legislatívneho dekrétu č. 358/1997 sa na základe legislatívneho dekrétu č. 344/2003 zaviedla schéma daňovej neutrality pre všetky reorganizácie spoločností, ako napríklad zlúčenia a rozdelenia, v dekréte prezidenta republiky č. 917 z 22. decembra 1986 a následných zmenách a doplneniach – Testo unico delle imposte sui redditi (TUIR) – (články 170 až 174). Prevody odvetví činnosti a kvalifikovaných majetkových účastí akcionárov neboli transponované do TUIR a nasledujúcich zmien a doplnení, čo viedlo k nerovnosti prístupu k prevodom odvetví činností podliehajúcim schéme účtovnej neutrality podľa článku 175 DPR č. 917/1986 a následných zmien a doplnení a ostatným reorganizáciám spoločností upraveným v schéme daňovej neutrality.

| (37) | Na základe daňovej reformy zavedenej legislatívnym dekrétom č. 344/2003 sa všetky reorganizácie medzi spoločnosťami v rôznych členských štátoch naďalej riadia schémou daňovej neutrality podľa smernice o zlúčeniach spoločností, v ktorej sa stanovuje možnosť vykonať prevod v rámci schémy daňovej neutrality. Možnosť uplatniť náhradnú daň vo výške 19 % na základe článku 3 legislatívneho dekrétu č. 358/1997 bola zrušená 1. januára 2004, pričom sa zachoval systém stanovenia kapitálových ziskov z prevodu odvetví činností v rámci schémy účtovnej neutrality. Aj dobrovoľná schéma na odklad platby dane stanovená v článku 4 legislatívneho dekrétu č. 358/1997 bola zrušená. V dôsledku uvedenej reformy sa schéma na zdanenie kapitálových ziskov realizovaných na základe predaja alebo prevodu odvetvia činnosti zhoduje so schémou uplatňovanou v prípade predaja jednotlivých aktív. |
| --- | --- |

(37)

Na základe daňovej reformy zavedenej legislatívnym dekrétom č. 344/2003 sa všetky reorganizácie medzi spoločnosťami v rôznych členských štátoch naďalej riadia schémou daňovej neutrality podľa smernice o zlúčeniach spoločností, v ktorej sa stanovuje možnosť vykonať prevod v rámci schémy daňovej neutrality. Možnosť uplatniť náhradnú daň vo výške 19 % na základe článku 3 legislatívneho dekrétu č. 358/1997 bola zrušená 1. januára 2004, pričom sa zachoval systém stanovenia kapitálových ziskov z prevodu odvetví činností v rámci schémy účtovnej neutrality. Aj dobrovoľná schéma na odklad platby dane stanovená v článku 4 legislatívneho dekrétu č. 358/1997 bola zrušená. V dôsledku uvedenej reformy sa schéma na zdanenie kapitálových ziskov realizovaných na základe predaja alebo prevodu odvetvia činnosti zhoduje so schémou uplatňovanou v prípade predaja jednotlivých aktív.

| (38) | Na záver treba povedať, že vzhľadom na ustanovenia zákona platné v čase schválenia zákona č. 350/2003 bolo z daňového hľadiska stále výhodnejšie previesť majetok výmenou akcií namiesto ich predaja, pretože predaj kvalifikovaných majetkových účastí bol oslobodený od dane, pričom predaj východiskového majetku bol zdaniteľnou operáciou. |
| --- | --- |

(38)

Na záver treba povedať, že vzhľadom na ustanovenia zákona platné v čase schválenia zákona č. 350/2003 bolo z daňového hľadiska stále výhodnejšie previesť majetok výmenou akcií namiesto ich predaja, pretože predaj kvalifikovaných majetkových účastí bol oslobodený od dane, pričom predaj východiskového majetku bol zdaniteľnou operáciou.

| (39) | Po objasnení celkového rámca vymedzeného smernicou o zlúčeniach spoločností a legislatívnym dekrétom č. 358/1997 Komisia môže opísať a preskúmať rôzne schémy, ktoré využívajú spoločnosti na precenenia alebo vyrovnanie hodnoty ich investičného majetku. |
| --- | --- |

(39)

Po objasnení celkového rámca vymedzeného smernicou o zlúčeniach spoločností a legislatívnym dekrétom č. 358/1997 Komisia môže opísať a preskúmať rôzne schémy, ktoré využívajú spoločnosti na precenenia alebo vyrovnanie hodnoty ich investičného majetku.

2.4.   Vyrovnania na základe zákonov č. 342/2000, č. 448/2001 a č. 350/2003

| (40) | Zákon č. 218/1990 sa týkal privatizácie prostredníctvom transformácii a prevodov niektorých verejných úverových inštitúcií [v zmysle článku 29 kráľovského dekrétu č. 375 (Regio Decreto Legge) z 12. marca 1936, zmeneného na zákon č. 141 zo 7. marca 1938] na akciové spoločnosti pôsobiace v bankovom sektore (článok 1 zákona č. 218/1990). Na základe článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 nie sú kapitálové zisky dosiahnuté prostredníctvom prevodov majetku daňovo uznané s cieľom zaručiť daňovú neutralitu operácií. Avšak 15 % takýchto kapitálových ziskov bolo daňovo uznaných a zdanených sadzbou bežnej dane z príjmu spoločností platnou v tom čase. V dôsledku toho sa daňová hodnota majetku prevedeného na základe článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 zvýšila (vyrovnala) v rozsahu 15 % kapitálových ziskov, pričom zvyšných 85 % kapitálových ziskov sa daňovo neuznalo. |
| --- | --- |

(40)

Zákon č. 218/1990 sa týkal privatizácie prostredníctvom transformácii a prevodov niektorých verejných úverových inštitúcií [v zmysle článku 29 kráľovského dekrétu č. 375 (Regio Decreto Legge) z 12. marca 1936, zmeneného na zákon č. 141 zo 7. marca 1938] na akciové spoločnosti pôsobiace v bankovom sektore (článok 1 zákona č. 218/1990). Na základe článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 nie sú kapitálové zisky dosiahnuté prostredníctvom prevodov majetku daňovo uznané s cieľom zaručiť daňovú neutralitu operácií. Avšak 15 % takýchto kapitálových ziskov bolo daňovo uznaných a zdanených sadzbou bežnej dane z príjmu spoločností platnou v tom čase. V dôsledku toho sa daňová hodnota majetku prevedeného na základe článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 zvýšila (vyrovnala) v rozsahu 15 % kapitálových ziskov, pričom zvyšných 85 % kapitálových ziskov sa daňovo neuznalo.

| (41) | Saldo vyplývajúce z rozdielu medzi daňovou hodnotou získaných akcií a prevedeného majetku na jednej strane a účtovnou hodnotou takéhoto majetku (vyrovnanou iba v rozsahu 15 %) na strane druhej zodpovedalo odloženému kapitálovému zisku. Daňové uznanie zostávajúcich daňových kapitálových ziskov bolo výslovne odložené až do prípadného predaja príslušného majetku alebo rozdelenia účtovnej rezervy zodpovedajúcej daňovo neuznaným kapitálovým ziskom medzi akcionárov vo forme dividend. |
| --- | --- |

(41)

Saldo vyplývajúce z rozdielu medzi daňovou hodnotou získaných akcií a prevedeného majetku na jednej strane a účtovnou hodnotou takéhoto majetku (vyrovnanou iba v rozsahu 15 %) na strane druhej zodpovedalo odloženému kapitálovému zisku. Daňové uznanie zostávajúcich daňových kapitálových ziskov bolo výslovne odložené až do prípadného predaja príslušného majetku alebo rozdelenia účtovnej rezervy zodpovedajúcej daňovo neuznaným kapitálovým ziskom medzi akcionárov vo forme dividend.

| (42) | V dôsledku toho sa na základe zásad daňového účtovníctva podľa zákona č. 218/1990 neuznalo na daňové účely 85 % ekonomickej hodnoty kapitálových ziskov týkajúcich sa majetku vymeneného v priebehu reorganizácií upravených uvedeným zákonom. Podľa talianskych orgánov sa uvedené reorganizačné operácie úverových inštitúcií uskutočnili medzi rokmi 1990 a 1995. Kapitálové zisky dosiahnuté v tom čase boli v priebehu nasledujúcich rokov zmrazené a dotknuté spoločnosti boli povinné evidovať nevyrovnané hodnoty v príslušnom zozname priloženom k predkladaným daňovým priznaniam. |
| --- | --- |

(42)

V dôsledku toho sa na základe zásad daňového účtovníctva podľa zákona č. 218/1990 neuznalo na daňové účely 85 % ekonomickej hodnoty kapitálových ziskov týkajúcich sa majetku vymeneného v priebehu reorganizácií upravených uvedeným zákonom. Podľa talianskych orgánov sa uvedené reorganizačné operácie úverových inštitúcií uskutočnili medzi rokmi 1990 a 1995. Kapitálové zisky dosiahnuté v tom čase boli v priebehu nasledujúcich rokov zmrazené a dotknuté spoločnosti boli povinné evidovať nevyrovnané hodnoty v príslušnom zozname priloženom k predkladaným daňovým priznaniam.

| (43) | Na základe článku 17 zákona č. 342 z 21. novembra 2000 (7) (zákon č. 342/2000) sa spoločnostiam vzniknutým na základe reorganizácie úverových inštitúcií podľa zákona č. 218/1990 povolilo vyrovnať nevysporiadané daňové hodnoty s účtovnými hodnotami realizovanými prostredníctvom výmeny majetku v rámci uvedených reorganizácií, ešte vedeného v súvahe k 31. decembru 1999, pod podmienkou, že zaplatia náhradnú daň z príjmu spoločností vo výške 19 % kapitálových ziskov namiesto globálnej sadzby vo výške 42,4 % uplatňovanej v tom čase (tvorenej daňou z príjmu spoločností vo výške 37 % a miestnou daňou na výrobné činnosti vo výške 5,4 %). Vyrovnanie bolo obmedzené na 85 % daňovo neuznanej alebo nevysporiadanej hodnoty pôvodných kapitálových ziskov. |
| --- | --- |

(43)

Na základe článku 17 zákona č. 342 z 21. novembra 2000 (7) (zákon č. 342/2000) sa spoločnostiam vzniknutým na základe reorganizácie úverových inštitúcií podľa zákona č. 218/1990 povolilo vyrovnať nevysporiadané daňové hodnoty s účtovnými hodnotami realizovanými prostredníctvom výmeny majetku v rámci uvedených reorganizácií, ešte vedeného v súvahe k 31. decembru 1999, pod podmienkou, že zaplatia náhradnú daň z príjmu spoločností vo výške 19 % kapitálových ziskov namiesto globálnej sadzby vo výške 42,4 % uplatňovanej v tom čase (tvorenej daňou z príjmu spoločností vo výške 37 % a miestnou daňou na výrobné činnosti vo výške 5,4 %). Vyrovnanie bolo obmedzené na 85 % daňovo neuznanej alebo nevysporiadanej hodnoty pôvodných kapitálových ziskov.

| (44) | Spoločnosti, ktoré držali bankové aktíva, ako aj spoločnosti, ktoré vlastnili akcie uvedených spoločností držiacich aktíva, mohli zaplatením dane z kapitálových ziskov vo výške 19 % vyrovnať daňové hodnoty príslušného majetku a akcií. Tieto spoločnosti mohli vyrovnať hodnotu vymenených akcií aj v prípade, že akcie boli prevedené na iné spoločnosti alebo vymenené za akcie iných spoločností bezhotovostne. |
| --- | --- |

(44)

Spoločnosti, ktoré držali bankové aktíva, ako aj spoločnosti, ktoré vlastnili akcie uvedených spoločností držiacich aktíva, mohli zaplatením dane z kapitálových ziskov vo výške 19 % vyrovnať daňové hodnoty príslušného majetku a akcií. Tieto spoločnosti mohli vyrovnať hodnotu vymenených akcií aj v prípade, že akcie boli prevedené na iné spoločnosti alebo vymenené za akcie iných spoločností bezhotovostne.

| (45) | Daň z kapitálových ziskov sa však znížila na 15 % (namiesto náhradnej dane vo výške 19 %) v prípade, že sa úverová inštitúcia rozhodla vyrovnať iba daňovú hodnotu svojho majetku namiesto vyrovnania hodnoty majetku, ako aj hodnoty akcií. V takomto prípade boli jedinými príjemcami schémy na vyrovnanie dane úverové inštitúcie, ktoré držali majetok vymenený pri pôvodných prevodoch. |
| --- | --- |

(45)

Daň z kapitálových ziskov sa však znížila na 15 % (namiesto náhradnej dane vo výške 19 %) v prípade, že sa úverová inštitúcia rozhodla vyrovnať iba daňovú hodnotu svojho majetku namiesto vyrovnania hodnoty majetku, ako aj hodnoty akcií. V takomto prípade boli jedinými príjemcami schémy na vyrovnanie dane úverové inštitúcie, ktoré držali majetok vymenený pri pôvodných prevodoch.

| (46) | Príjemcovia po zaplatení dane z kapitálových ziskov uvoľňovali kapitálové zisky dosiahnuté pri pôvodných prevodoch (a uložené vo forme rezervy nerozdeliteľných ziskov) a mohli ich rozdeliť medzi akcionárov vo forme dividend. |
| --- | --- |

(46)

Príjemcovia po zaplatení dane z kapitálových ziskov uvoľňovali kapitálové zisky dosiahnuté pri pôvodných prevodoch (a uložené vo forme rezervy nerozdeliteľných ziskov) a mohli ich rozdeliť medzi akcionárov vo forme dividend.

| (47) | V článku 19 zákona č. 342/2000 sa súčasne s vyrovnaním majetku a akcií vymenených v rámci už opísaných reorganizácií bankového sektora ustanovuje, že rovnaká náhradná daň z kapitálových ziskov sa môže uplatniť na spoločnosti ochotné vyrovnať daňové hodnoty majetku a akcií v ich vlastníctve na základe iných reorganizácií spoločností, ktoré využili schému daňovej neutrality na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997. |
| --- | --- |

(47)

V článku 19 zákona č. 342/2000 sa súčasne s vyrovnaním majetku a akcií vymenených v rámci už opísaných reorganizácií bankového sektora ustanovuje, že rovnaká náhradná daň z kapitálových ziskov sa môže uplatniť na spoločnosti ochotné vyrovnať daňové hodnoty majetku a akcií v ich vlastníctve na základe iných reorganizácií spoločností, ktoré využili schému daňovej neutrality na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997.

| (48) | Schéma uvedená v článku 19 (v ktorom sa stanovili náhradné dane z kapitálových ziskov vo výške 19 % a 15 % v prípade vyrovnania majetku a akcií) v plnom rozsahu zjednotila daňové uznanie ziskov vyplývajúcich z daňového vyrovnania v súvislosti s reorganizáciami spoločností vykonanými na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997 s daňovým uznaním ziskov realizovaných úverovými inštitúciami na základe zákona č. 218/1990. |
| --- | --- |

(48)

Schéma uvedená v článku 19 (v ktorom sa stanovili náhradné dane z kapitálových ziskov vo výške 19 % a 15 % v prípade vyrovnania majetku a akcií) v plnom rozsahu zjednotila daňové uznanie ziskov vyplývajúcich z daňového vyrovnania v súvislosti s reorganizáciami spoločností vykonanými na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997 s daňovým uznaním ziskov realizovaných úverovými inštitúciami na základe zákona č. 218/1990.

| (49) | Okrem toho sa v článku 20 zákona č. 342/2000 stanovili podrobné pravidlá pre náhradnú daň z kapitálových ziskov, ktorá sa má zaplatiť, a príslušná daňová úľava v prospech akcionárov, ktorí dostávajú dividendy z daňovo uznaných kapitálových ziskov. |
| --- | --- |

(49)

Okrem toho sa v článku 20 zákona č. 342/2000 stanovili podrobné pravidlá pre náhradnú daň z kapitálových ziskov, ktorá sa má zaplatiť, a príslušná daňová úľava v prospech akcionárov, ktorí dostávajú dividendy z daňovo uznaných kapitálových ziskov.

| (50) | Na základe zákona č. 448 z 28. decembra 2001 (zákon č. 448/2001) sa predĺžili lehoty pôsobnosti schémy na vyrovnanie dane ustanovené na základe zákona č. 342/2000, pokiaľ išlo o majetok zaúčtovaný v súvahách spoločností, ktorého hodnota ešte nebola vyrovnaná. |
| --- | --- |

(50)

Na základe zákona č. 448 z 28. decembra 2001 (zákon č. 448/2001) sa predĺžili lehoty pôsobnosti schémy na vyrovnanie dane ustanovené na základe zákona č. 342/2000, pokiaľ išlo o majetok zaúčtovaný v súvahách spoločností, ktorého hodnota ešte nebola vyrovnaná.

| (51) | Predovšetkým v článku 3 ods. 11 zákona č. 448/2001 sa ustanovuje, že schéma na vyrovnanie dane podľa článkov 17 až 20 zákona č. 342/2000 sa uplatňuje na daňovo neuznané zisky týkajúce sa majetku a akcií pochádzajúcich z reorganizácií bankového sektora vykonaných na základe zákona č. 218/1990, ako aj na majetok pochádzajúci z iných reorganizácií vykonaných na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997 a ešte držaný k 31. decembru 2001. V zákone č. 448/2001 sa ustanovuje, že náhradné dane splatné pre daňovo uznané zisky sú vo výške 12 % v prípade dvojitého vyrovnania (vyrovnanie majetku držaného preberajúcou spoločnosťou a akcií, ktoré dostala spoločnosť, ktorá mala majetkovú účasť, alebo prevádzajúca spoločnosť) a 9 % v prípade jednoduchého vyrovnania (obmedzeného na majetok vlastnený preberajúcou spoločnosťou) namiesto dane z príjmu spoločností vo výške 41 % uplatňovanej v čase vyrovnania (tvorenej daňou z príjmu spoločností vo výške 36 % a miestnou daňou na výrobné činnosti vo výške 5 %). |
| --- | --- |

(51)

Predovšetkým v článku 3 ods. 11 zákona č. 448/2001 sa ustanovuje, že schéma na vyrovnanie dane podľa článkov 17 až 20 zákona č. 342/2000 sa uplatňuje na daňovo neuznané zisky týkajúce sa majetku a akcií pochádzajúcich z reorganizácií bankového sektora vykonaných na základe zákona č. 218/1990, ako aj na majetok pochádzajúci z iných reorganizácií vykonaných na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997 a ešte držaný k 31. decembru 2001. V zákone č. 448/2001 sa ustanovuje, že náhradné dane splatné pre daňovo uznané zisky sú vo výške 12 % v prípade dvojitého vyrovnania (vyrovnanie majetku držaného preberajúcou spoločnosťou a akcií, ktoré dostala spoločnosť, ktorá mala majetkovú účasť, alebo prevádzajúca spoločnosť) a 9 % v prípade jednoduchého vyrovnania (obmedzeného na majetok vlastnený preberajúcou spoločnosťou) namiesto dane z príjmu spoločností vo výške 41 % uplatňovanej v čase vyrovnania (tvorenej daňou z príjmu spoločností vo výške 36 % a miestnou daňou na výrobné činnosti vo výške 5 %).

| (52) | Nakoniec sa v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 stanovilo, že schéma na vyrovnanie dane ustanovená v článku 17 zákona č. 342/2000 sa mohla uplatňovať aj na realizované, ale daňovo neuznané zisky, týkajúce sa majetku dotknutého reorganizáciami bankového sektora podľa zákona č. 218/1990 a ešte evidovaného v súvahe bežného účtovného obdobia k 31. decembru 2003. V zákone č. 350/2003 sa ustanovilo, že náhradná daň na kapitálové zisky týkajúce sa vyrovnania takýchto ziskov predstavuje 12 % v prípade dvojitého vyrovnania (vyrovnanie majetku držaného úverovou inštitúciou a akcií, ktoré dostala prevádzajúca banka) a 9 % v prípade jednoduchého vyrovnania (obmedzeného na majetok vlastnený úverovou inštitúciou). V článku 26 zákona č. 350/2003 sa však neustanovuje žiadne ďalšie vyrovnanie majetku v súvislosti so všeobecnými reorganizáciami spoločností na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997. |
| --- | --- |

(52)

Nakoniec sa v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 stanovilo, že schéma na vyrovnanie dane ustanovená v článku 17 zákona č. 342/2000 sa mohla uplatňovať aj na realizované, ale daňovo neuznané zisky, týkajúce sa majetku dotknutého reorganizáciami bankového sektora podľa zákona č. 218/1990 a ešte evidovaného v súvahe bežného účtovného obdobia k 31. decembru 2003. V zákone č. 350/2003 sa ustanovilo, že náhradná daň na kapitálové zisky týkajúce sa vyrovnania takýchto ziskov predstavuje 12 % v prípade dvojitého vyrovnania (vyrovnanie majetku držaného úverovou inštitúciou a akcií, ktoré dostala prevádzajúca banka) a 9 % v prípade jednoduchého vyrovnania (obmedzeného na majetok vlastnený úverovou inštitúciou). V článku 26 zákona č. 350/2003 sa však neustanovuje žiadne ďalšie vyrovnanie majetku v súvislosti so všeobecnými reorganizáciami spoločností na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997.

| (53) | Predovšetkým v zmysle článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 sa mohli historické kapitálové zisky realizované na základe zákona č. 218/1990 v súvislosti s prevodom investičného majetku a ostatných bankových aktív na novovytvorené alebo už existujúce súkromné úverové inštitúcie výmenou za akcie týchto inštitúcií daňovo uznať prostredníctvom zaplatenia náhradných daní vo výške 12 % alebo 9 % namiesto dane z príjmu spoločností vo výške 37,25 % uplatniteľnej v tom čase (daň z príjmu spoločností vo výške 33 % a miestna daň na výrobné činnosti vo výške 4,25 %). V zákone č. 350/2003 sa okrem toho stanovuje, že náhradná daň sa má uhradiť v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006) bez platenia úrokov. |
| --- | --- |

(53)

Predovšetkým v zmysle článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 sa mohli historické kapitálové zisky realizované na základe zákona č. 218/1990 v súvislosti s prevodom investičného majetku a ostatných bankových aktív na novovytvorené alebo už existujúce súkromné úverové inštitúcie výmenou za akcie týchto inštitúcií daňovo uznať prostredníctvom zaplatenia náhradných daní vo výške 12 % alebo 9 % namiesto dane z príjmu spoločností vo výške 37,25 % uplatniteľnej v tom čase (daň z príjmu spoločností vo výške 33 % a miestna daň na výrobné činnosti vo výške 4,25 %). V zákone č. 350/2003 sa okrem toho stanovuje, že náhradná daň sa má uhradiť v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006) bez platenia úrokov.

| (54) | Na základe informácií poskytnutých talianskymi orgánmi deväť bankových skupín vyrovnalo vlastný majetok podľa článku 26 ods. 26 zákona č. 350/2003 prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane z kapitálových ziskov vo výške 9 % (jednoduché vyrovnanie). Príslušné uznané kapitálové zisky dosahovali viac ako 2 059 miliónov EUR. Deväť príjemcov zaplatilo náhradnú daň vo výške 180 615 534 EUR. Na výpočet skutočného ekvivalentu daní na účely štátnej pomoci sa musia splátky zaplatené v rokoch 2005 a 2006 zvýšiť o referenčnú sadzbu 3,7 % na účely vrátenia neoprávnene poskytnutej pomoci ustanoveného v nariadení Komisie (ES) č. 794/2004 (8). Skutočne zaplatená daň teda dosahuje výšku 185 505 996 EUR (9), čo predstavuje referenčnú sumu na výpočet prípadnej pomoci vyjadrenej v ekvivalente grantu pomoci. |
| --- | --- |

(54)

Na základe informácií poskytnutých talianskymi orgánmi deväť bankových skupín vyrovnalo vlastný majetok podľa článku 26 ods. 26 zákona č. 350/2003 prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane z kapitálových ziskov vo výške 9 % (jednoduché vyrovnanie). Príslušné uznané kapitálové zisky dosahovali viac ako 2 059 miliónov EUR. Deväť príjemcov zaplatilo náhradnú daň vo výške 180 615 534 EUR. Na výpočet skutočného ekvivalentu daní na účely štátnej pomoci sa musia splátky zaplatené v rokoch 2005 a 2006 zvýšiť o referenčnú sadzbu 3,7 % na účely vrátenia neoprávnene poskytnutej pomoci ustanoveného v nariadení Komisie (ES) č. 794/2004 (8). Skutočne zaplatená daň teda dosahuje výšku 185 505 996 EUR (9), čo predstavuje referenčnú sumu na výpočet prípadnej pomoci vyjadrenej v ekvivalente grantu pomoci.

| (55) | V článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 sa stanovuje, že všetky spoločnosti podliehajúce dani môžu preceniť daňové hodnoty ich majetku existujúceho k 31. decembru 2002 s cieľom pripísať im skutočnú hodnotu v danom čase prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane vo výške 19 % v prípade precenenia odpisovaného majetku a 15 % v prípade neodpisovaného majetku, splatnej v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006). |
| --- | --- |

(55)

V článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 sa stanovuje, že všetky spoločnosti podliehajúce dani môžu preceniť daňové hodnoty ich majetku existujúceho k 31. decembru 2002 s cieľom pripísať im skutočnú hodnotu v danom čase prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane vo výške 19 % v prípade precenenia odpisovaného majetku a 15 % v prípade neodpisovaného majetku, splatnej v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006).

| (56) | Ako už bolo uvedené, precenenia sú mimoriadne operácie príležitostne povolené na základe osobitných daňových ustanovení na zosúladenie historickej hodnoty majetku s jeho aktuálnou hodnotou. Daňové precenenie je rozdielne ako vyrovnanie, pretože v prvom prípade sa daňová hodnota majetku spoločnosti môže vyrovnať trhovej hodnote v čase precenenia, pričom v druhom prípade nemôže daňovo uznaný kapitálový zisk presiahnuť hodnotu získanú v čase predchádzajúcej udalosti speňaženia, akou je napríklad reorganizácia. |
| --- | --- |

(56)

Ako už bolo uvedené, precenenia sú mimoriadne operácie príležitostne povolené na základe osobitných daňových ustanovení na zosúladenie historickej hodnoty majetku s jeho aktuálnou hodnotou. Daňové precenenie je rozdielne ako vyrovnanie, pretože v prvom prípade sa daňová hodnota majetku spoločnosti môže vyrovnať trhovej hodnote v čase precenenia, pričom v druhom prípade nemôže daňovo uznaný kapitálový zisk presiahnuť hodnotu získanú v čase predchádzajúcej udalosti speňaženia, akou je napríklad reorganizácia.

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (57) | Na základe rozhodnutia z 30. mája 2007 (10) Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti so schémou na vyrovnanie dane ustanovenou v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, pretože sa zdalo, že táto schéma spĺňa všetky podmienky potrebné na to, aby sa považovala za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, a okrem toho sa jej zlučiteľnosť so spoločným trhom javila ako pochybná, pretože sa zdalo nemožné uplatniť niektorú z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(57)

Na základe rozhodnutia z 30. mája 2007 (10) Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti so schémou na vyrovnanie dane ustanovenou v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, pretože sa zdalo, že táto schéma spĺňa všetky podmienky potrebné na to, aby sa považovala za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, a okrem toho sa jej zlučiteľnosť so spoločným trhom javila ako pochybná, pretože sa zdalo nemožné uplatniť niektorú z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES.

| (58) | Komisia sa predovšetkým domnievala, že na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 sa poskytuje finančná výhoda rovnajúca sa rozdielu medzi daňou skutočne zaplatenou v roku 2004 na vyrovnanie hodnoty majetku a bežnou splatnou daňou, ak by sa rovnaké vyrovnanie vykonalo bez existencie ustanovení článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003. Sadzba bežnej dane uplatňovaná v roku 2004 na príslušný zisk by sa rovnala 37,25 % (tvorená daňou z príjmu spoločností vo výške 33 % a miestnou daňou vo výške 4,25 %), pričom náhradná, skutočne zaplatená daň bola 9 %. Okrem toho v zmysle zákona č. 350/2003 sa náhradná daň platila v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006) bez úrokov, pričom uplatniteľná daň bez existencie ustanovení článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 by sa v roku 2004 musela zaplatiť v plnej výške. Komisia vypočítala, že výška dane prevedená do ekvivalentu grantu pomoci, ktorú deviati príjemcovia skúmanej schémy skutočne zaplatili, dosiahla 185 505 996 EUR, pričom bežná daň by predstavovala sumu 771 991 022 EUR (37,25 % z realizovaného zisku vo výške viac ako 2 059 miliónov EUR). Rozdiel medzi bežnou daňou a skutočne zaplatenou daňou je teda 586 485 026 EUR. |
| --- | --- |

(58)

Komisia sa predovšetkým domnievala, že na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 sa poskytuje finančná výhoda rovnajúca sa rozdielu medzi daňou skutočne zaplatenou v roku 2004 na vyrovnanie hodnoty majetku a bežnou splatnou daňou, ak by sa rovnaké vyrovnanie vykonalo bez existencie ustanovení článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003. Sadzba bežnej dane uplatňovaná v roku 2004 na príslušný zisk by sa rovnala 37,25 % (tvorená daňou z príjmu spoločností vo výške 33 % a miestnou daňou vo výške 4,25 %), pričom náhradná, skutočne zaplatená daň bola 9 %. Okrem toho v zmysle zákona č. 350/2003 sa náhradná daň platila v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006) bez úrokov, pričom uplatniteľná daň bez existencie ustanovení článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 by sa v roku 2004 musela zaplatiť v plnej výške. Komisia vypočítala, že výška dane prevedená do ekvivalentu grantu pomoci, ktorú deviati príjemcovia skúmanej schémy skutočne zaplatili, dosiahla 185 505 996 EUR, pričom bežná daň by predstavovala sumu 771 991 022 EUR (37,25 % z realizovaného zisku vo výške viac ako 2 059 miliónov EUR). Rozdiel medzi bežnou daňou a skutočne zaplatenou daňou je teda 586 485 026 EUR.

| (59) | Komisia sa taktiež domnievala, že kým vyrovnania dane, z ktorých mali príjemcovia výhody na základe uvedených zákonov č. 342/2000 a č. 448/2001, predstavovali jednoduché všeobecné daňové opatrenia určené na zabezpečenie rovnakého zdanenia dosiahnutých kapitálových ziskov, vyrovnanie podľa článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 bolo určené výlučne pre banky, ktoré prešli reorganizáciami upravenými v zákone č. 218/1990, a preto sa nemohlo považovať za opatrenie všeobecnej povahy ani nezaručovalo rovnaký prístup k skúmaným kapitálovým ziskom a kapitálovým ziskom dosiahnutým prostredníctvom iných porovnateľných reorganizácií spoločností. Podľa Komisie by mohla skutočnosť, že niektoré talianske banky vyrovnali svoj daňový dlh súvisiaci s daňovo neuznanými kapitálovými ziskami zaúčtovanými v svojich súvahách prostredníctvom zaplatenia nominálnej (zníženej) dane, zatraktívniť operácie spojené s kúpou, pričom mohla spôsobiť narušenie akvizičného trhu v bankovom sektore. |
| --- | --- |

(59)

Komisia sa taktiež domnievala, že kým vyrovnania dane, z ktorých mali príjemcovia výhody na základe uvedených zákonov č. 342/2000 a č. 448/2001, predstavovali jednoduché všeobecné daňové opatrenia určené na zabezpečenie rovnakého zdanenia dosiahnutých kapitálových ziskov, vyrovnanie podľa článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 bolo určené výlučne pre banky, ktoré prešli reorganizáciami upravenými v zákone č. 218/1990, a preto sa nemohlo považovať za opatrenie všeobecnej povahy ani nezaručovalo rovnaký prístup k skúmaným kapitálovým ziskom a kapitálovým ziskom dosiahnutým prostredníctvom iných porovnateľných reorganizácií spoločností. Podľa Komisie by mohla skutočnosť, že niektoré talianske banky vyrovnali svoj daňový dlh súvisiaci s daňovo neuznanými kapitálovými ziskami zaúčtovanými v svojich súvahách prostredníctvom zaplatenia nominálnej (zníženej) dane, zatraktívniť operácie spojené s kúpou, pričom mohla spôsobiť narušenie akvizičného trhu v bankovom sektore.

| (60) | Komisia preto dospela k záveru, že skúmaná schéma by mohla predstavovať štátnu pomoc nezlučiteľnú so spoločným trhom, a v dôsledku toho začala konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. Komisia uviedla, že ak by pri ukončení uvedeného konania dospela k záveru, že skúmaná schéma predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc, bolo by potrebné pristúpiť k jej vráteniu v súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúcim podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (11). Vzhľadom na skúsenosti s takýmito daňovými schémami pomoci (12) by sa však vrátenie pomoci vzťahovalo iba na nižšie dane v porovnaní so sumou, ktorú by príjemca schémy zaplatil, ak by využil iné daňové schémy dostupné v tom čase, a pod podmienkou, že to neznamenalo rekonštrukciu čisto hypotetických rozhodnutí, ktoré by mohli prijať príjemcovia skúmanej schémy (13). Komisia vyzvala talianske orgány a zainteresované subjekty, aby vyjadrili pripomienky k otázke, či sa vrátenie neoprávnene poskytnutej pomoci môže obmedziť výlučne na rozdiel medzi daňou, ktorá by sa zaplatila na základe schémy na precenenie stanovenej v článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003, a náhradnou daňou, ktorú prijímajúce úverové inštitúcie skutočne zaplatili na základe schémy na vyrovnanie dane podľa článku 2 ods. 26 toho istého zákona č. 350/2003. |
| --- | --- |

(60)

Komisia preto dospela k záveru, že skúmaná schéma by mohla predstavovať štátnu pomoc nezlučiteľnú so spoločným trhom, a v dôsledku toho začala konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. Komisia uviedla, že ak by pri ukončení uvedeného konania dospela k záveru, že skúmaná schéma predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc, bolo by potrebné pristúpiť k jej vráteniu v súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúcim podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (11). Vzhľadom na skúsenosti s takýmito daňovými schémami pomoci (12) by sa však vrátenie pomoci vzťahovalo iba na nižšie dane v porovnaní so sumou, ktorú by príjemca schémy zaplatil, ak by využil iné daňové schémy dostupné v tom čase, a pod podmienkou, že to neznamenalo rekonštrukciu čisto hypotetických rozhodnutí, ktoré by mohli prijať príjemcovia skúmanej schémy (13). Komisia vyzvala talianske orgány a zainteresované subjekty, aby vyjadrili pripomienky k otázke, či sa vrátenie neoprávnene poskytnutej pomoci môže obmedziť výlučne na rozdiel medzi daňou, ktorá by sa zaplatila na základe schémy na precenenie stanovenej v článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003, a náhradnou daňou, ktorú prijímajúce úverové inštitúcie skutočne zaplatili na základe schémy na vyrovnanie dane podľa článku 2 ods. 26 toho istého zákona č. 350/2003.

4.   PRIPOMIENKY TALIANSKA

| (61) | Talianske orgány vo svojich pripomienkach v zásade: a) zamietli prirovnanie skúmanej schémy k štátnej pomoci a b) v druhom rade poznamenali, že prípadná poskytnutá výhoda bola omnoho nižšia ako výhoda, ktorú predbežne vypočítala Komisia, a mohla sa teda považovať za nepatrnú pomoc („de minimis“). |
| --- | --- |

(61)

Talianske orgány vo svojich pripomienkach v zásade: a) zamietli prirovnanie skúmanej schémy k štátnej pomoci a b) v druhom rade poznamenali, že prípadná poskytnutá výhoda bola omnoho nižšia ako výhoda, ktorú predbežne vypočítala Komisia, a mohla sa teda považovať za nepatrnú pomoc („de minimis“).

| (62) | Taliansko najmä tvrdilo, že na základe článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 sa umožnilo implicitne všetkým spoločnostiam, ktoré sa podieľali na reorganizáciách, aby využili možnosť vyrovnať hodnotu ich majetku. Na základe článku 2 ods. 25 uvedeného zákona sa – podľa talianskych orgánov – zovšeobecnila možnosť vyrovnať daňové hodnoty s účtovnými hodnotami prostredníctvom výslovného odkazu na článok 14 zákona č. 342/2000, v ktorom sa ustanovilo daňové uznanie nevysporiadaných kapitálových ziskov vyplývajúcich z daňovo neutrálnych reorganizácií, a z tohto dôvodu sa týkalo všetkých neuskutočnených vyrovnaní vyplývajúcich z reorganizácií spoločností vykonaných podľa legislatívneho dekrétu č. 358/1977. |
| --- | --- |

(62)

Taliansko najmä tvrdilo, že na základe článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 sa umožnilo implicitne všetkým spoločnostiam, ktoré sa podieľali na reorganizáciách, aby využili možnosť vyrovnať hodnotu ich majetku. Na základe článku 2 ods. 25 uvedeného zákona sa – podľa talianskych orgánov – zovšeobecnila možnosť vyrovnať daňové hodnoty s účtovnými hodnotami prostredníctvom výslovného odkazu na článok 14 zákona č. 342/2000, v ktorom sa ustanovilo daňové uznanie nevysporiadaných kapitálových ziskov vyplývajúcich z daňovo neutrálnych reorganizácií, a z tohto dôvodu sa týkalo všetkých neuskutočnených vyrovnaní vyplývajúcich z reorganizácií spoločností vykonaných podľa legislatívneho dekrétu č. 358/1977.

| (63) | Podľa Talianska bolo možné využiť túto všeobecnú schému na vyrovnanie podľa článku 12 zákona č. 342/2000 prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane vo výške 19 % v prípade precenenia odpisovaného majetku a vo výške 15 % v prípade neodpisovaného majetku, splatnej v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006). Podľa talianskych orgánov sa preto schéma stanovená v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 mala posudzovať v súvislosti so schémou na vyrovnanie dane implicitne zavedenou na základe článku 14 zákona č. 342/2000, a nie na základe jej porovnania so všeobecnou schémou na daňové precenenie pre spoločnosti podľa článku 2 ods. 25 toho istého zákona č. 350/2003, ako to, naopak, tvrdila Komisia. Tak pri implicitnej schéme na vyrovnanie dane, ako aj explicitnej schéme na precenenie sa podľa Talianska ustanovilo uplatnenie rovnakých náhradných daní s dosiaľ uvedenými sadzbami 19 % a 15 %. Na rozdiel od toho, čo tvrdila Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, by sa podľa talianskych orgánov prípadná výhoda poskytnutá na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 rovnala iba rozdielu medzi náhradnou daňou vo výške 9 %, ktorú zaplatili prijímajúce banky z ich daňovo neuznaných ziskov, a daňou vo výške 15 %, ktorú mali zaplatiť z tých istých prípadne dosiahnutých ziskov všetky ostatné spoločnosti oprávnené získať prospech z vyrovnania hodnôt ich majetku. Tento rozdiel by sa ďalej znížil vzhľadom na skutočnosť, že prijímajúce banky zaplatili pomerne vyššiu daň v prípade 15 % pôvodne dosiahnutých kapitálových ziskov na rozdiel od všetkých ostatných spoločností, ktoré sa v skutočnosti mohli rozhodnúť pre schému úplnej daňovej neutrality ustanovenú v legislatívnom dekréte č. 358/1997. |
| --- | --- |

(63)

Podľa Talianska bolo možné využiť túto všeobecnú schému na vyrovnanie podľa článku 12 zákona č. 342/2000 prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane vo výške 19 % v prípade precenenia odpisovaného majetku a vo výške 15 % v prípade neodpisovaného majetku, splatnej v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006). Podľa talianskych orgánov sa preto schéma stanovená v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 mala posudzovať v súvislosti so schémou na vyrovnanie dane implicitne zavedenou na základe článku 14 zákona č. 342/2000, a nie na základe jej porovnania so všeobecnou schémou na daňové precenenie pre spoločnosti podľa článku 2 ods. 25 toho istého zákona č. 350/2003, ako to, naopak, tvrdila Komisia. Tak pri implicitnej schéme na vyrovnanie dane, ako aj explicitnej schéme na precenenie sa podľa Talianska ustanovilo uplatnenie rovnakých náhradných daní s dosiaľ uvedenými sadzbami 19 % a 15 %. Na rozdiel od toho, čo tvrdila Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, by sa podľa talianskych orgánov prípadná výhoda poskytnutá na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 rovnala iba rozdielu medzi náhradnou daňou vo výške 9 %, ktorú zaplatili prijímajúce banky z ich daňovo neuznaných ziskov, a daňou vo výške 15 %, ktorú mali zaplatiť z tých istých prípadne dosiahnutých ziskov všetky ostatné spoločnosti oprávnené získať prospech z vyrovnania hodnôt ich majetku. Tento rozdiel by sa ďalej znížil vzhľadom na skutočnosť, že prijímajúce banky zaplatili pomerne vyššiu daň v prípade 15 % pôvodne dosiahnutých kapitálových ziskov na rozdiel od všetkých ostatných spoločností, ktoré sa v skutočnosti mohli rozhodnúť pre schému úplnej daňovej neutrality ustanovenú v legislatívnom dekréte č. 358/1997.

| (64) | Taliansko okrem toho tvrdí, že vyrovnania ustanovené pre kapitálové zisky vyplývajúce z reorganizácií bankového sektora uskutočnených na základe zákona č. 218/1990 sa nemôžu porovnávať so žiadnymi inými opatreniami ustanovenými pre daňové uznanie kapitálových ziskov z dvoch základných dôvodov: po prvé preto, že príslušné reorganizácie bankového sektora boli vo svojej podstate osobitné, a preto sa nedali porovnať s ostatnými, a po druhé preto, že daňové opatrenia určené pre nevysporiadané daňové uznania dosiahnutých kapitálových ziskov boli osobitne navrhnuté pre takéto reorganizácie, pretože sa v nich ustanovovala čiastočná daňová neutralita pre prevádzajúci i preberajúci subjekt. |
| --- | --- |

(64)

Taliansko okrem toho tvrdí, že vyrovnania ustanovené pre kapitálové zisky vyplývajúce z reorganizácií bankového sektora uskutočnených na základe zákona č. 218/1990 sa nemôžu porovnávať so žiadnymi inými opatreniami ustanovenými pre daňové uznanie kapitálových ziskov z dvoch základných dôvodov: po prvé preto, že príslušné reorganizácie bankového sektora boli vo svojej podstate osobitné, a preto sa nedali porovnať s ostatnými, a po druhé preto, že daňové opatrenia určené pre nevysporiadané daňové uznania dosiahnutých kapitálových ziskov boli osobitne navrhnuté pre takéto reorganizácie, pretože sa v nich ustanovovala čiastočná daňová neutralita pre prevádzajúci i preberajúci subjekt.

| (65) | Pokiaľ ide o jedinečný charakter reorganizácií bankového sektora, talianske orgány potvrdzujú, že opatrenie sa vzťahovalo výlučne na niektoré reorganizačné operácie úverových inštitúcií vykonané v období od 22. augusta 1990 do 31. decembra 1995, ktorých základným cieľom bola privatizácia sektora verejných úverových inštitúcií v Taliansku. Za najvhodnejšiu právnu formu, ktorú mali nadobudnúť verejné úverové inštitúcie v Taliansku, sa považovala akciová spoločnosť, pretože je schopná zaručiť vznik súkromných bankových skupín v krajine a podporiť rovnosť podmienok s ostatnými bankami na spoločnom trhu. Podľa zákona č. 218/1990 sa akcie predchádzajúcich verejných úverových inštitúcií po ich reorganizácii priamo pripísali spoločnosti, v ktorej prevládalo alebo nie verejné vlastníctvo, alebo novovzniknutým bankovým ústavom, alebo existujúcim súkromným bankovým ústavom, v ktorých bolo verejné vlastníctvo rozdelené medzi rôzne miestne samosprávy. Dočasným riadením a postupným predajom akcií takýchto novovytvorených spoločností na trhu bol poverený štát, ako aj ústavy s cieľom umožniť konsolidáciu bankového sektora a vznik bankových skupín v Taliansku. |
| --- | --- |

(65)

Pokiaľ ide o jedinečný charakter reorganizácií bankového sektora, talianske orgány potvrdzujú, že opatrenie sa vzťahovalo výlučne na niektoré reorganizačné operácie úverových inštitúcií vykonané v období od 22. augusta 1990 do 31. decembra 1995, ktorých základným cieľom bola privatizácia sektora verejných úverových inštitúcií v Taliansku. Za najvhodnejšiu právnu formu, ktorú mali nadobudnúť verejné úverové inštitúcie v Taliansku, sa považovala akciová spoločnosť, pretože je schopná zaručiť vznik súkromných bankových skupín v krajine a podporiť rovnosť podmienok s ostatnými bankami na spoločnom trhu. Podľa zákona č. 218/1990 sa akcie predchádzajúcich verejných úverových inštitúcií po ich reorganizácii priamo pripísali spoločnosti, v ktorej prevládalo alebo nie verejné vlastníctvo, alebo novovzniknutým bankovým ústavom, alebo existujúcim súkromným bankovým ústavom, v ktorých bolo verejné vlastníctvo rozdelené medzi rôzne miestne samosprávy. Dočasným riadením a postupným predajom akcií takýchto novovytvorených spoločností na trhu bol poverený štát, ako aj ústavy s cieľom umožniť konsolidáciu bankového sektora a vznik bankových skupín v Taliansku.

| (66) | Osobitný charakter schémy daňovej neutrality pre tieto bankové reorganizácie odôvodnila skutočnosť, že v tom čase neexistovala všeobecná schéma, ktorá zaručovala neutralitu reorganizácií spoločností a prevodov oblastí činnosti. Taliansky zákonodarca mal v úmysle uľahčiť privatizáciu niektorých verejných úverových inštitúcií ich reštrukturalizáciou a zmenou ich právnej formy na akciovú spoločnosť podľa súkromného práva, pričom sa zároveň snažil vyhnúť prisúdeniu neprimeraných výhod týmto inštitúciám. Zákonodarca s cieľom zabrániť narušeniam hospodárskej súťaže voči ostatným súkromným úverovým inštitúciám ustanovil: a) čiastočnú daňovú neutralitu pre prevádzajúci i preberajúci subjekt (15 % dosiahnutých kapitálových ziskov bolo daňovo uznaných a zdanených bežnou sadzbou dane, ktorá v tom čase predstavovala 52,2 %); b) zaúčtovanie daňovo neuznaných kapitálových ziskov do osobitnej rezervy pri odklade dane a c) rozšírenie rovnakej schémy čiastočnej daňovej neutrality na reorganizácie iných ako verejných úverových inštitúcií, aby sa zaručila rovnosť pri zdaňovaní reorganizácií spoločností, ktorá sa vzťahovala na verejné i súkromné úverové inštitúcie. |
| --- | --- |

(66)

Osobitný charakter schémy daňovej neutrality pre tieto bankové reorganizácie odôvodnila skutočnosť, že v tom čase neexistovala všeobecná schéma, ktorá zaručovala neutralitu reorganizácií spoločností a prevodov oblastí činnosti. Taliansky zákonodarca mal v úmysle uľahčiť privatizáciu niektorých verejných úverových inštitúcií ich reštrukturalizáciou a zmenou ich právnej formy na akciovú spoločnosť podľa súkromného práva, pričom sa zároveň snažil vyhnúť prisúdeniu neprimeraných výhod týmto inštitúciám. Zákonodarca s cieľom zabrániť narušeniam hospodárskej súťaže voči ostatným súkromným úverovým inštitúciám ustanovil: a) čiastočnú daňovú neutralitu pre prevádzajúci i preberajúci subjekt (15 % dosiahnutých kapitálových ziskov bolo daňovo uznaných a zdanených bežnou sadzbou dane, ktorá v tom čase predstavovala 52,2 %); b) zaúčtovanie daňovo neuznaných kapitálových ziskov do osobitnej rezervy pri odklade dane a c) rozšírenie rovnakej schémy čiastočnej daňovej neutrality na reorganizácie iných ako verejných úverových inštitúcií, aby sa zaručila rovnosť pri zdaňovaní reorganizácií spoločností, ktorá sa vzťahovala na verejné i súkromné úverové inštitúcie.

| (67) | Talianske orgány súhlasia so závermi Komisie, podľa ktorých schémy daňovej neutrality ustanovené v zákone č. 218/1990 a legislatívnom dekréte č. 358/1999 nepredstavujú štátnu pomoc, pretože sú odôvodnené logikou daňového systému (bod 30 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania). Talianske orgány sa však domnievajú, že v prípade správnosti týchto záverov nemožno za štátnu pomoc považovať ani schému na vyrovnanie dane ustanovenú v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, pretože predstavuje potrebné doplnenie schémy čiastočnej daňovej neutrality ustanovenej v článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 a pretože sa musí zohľadniť osobitný charakter uvedených reorganizácií bankového sektora. |
| --- | --- |

(67)

Talianske orgány súhlasia so závermi Komisie, podľa ktorých schémy daňovej neutrality ustanovené v zákone č. 218/1990 a legislatívnom dekréte č. 358/1999 nepredstavujú štátnu pomoc, pretože sú odôvodnené logikou daňového systému (bod 30 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania). Talianske orgány sa však domnievajú, že v prípade správnosti týchto záverov nemožno za štátnu pomoc považovať ani schému na vyrovnanie dane ustanovenú v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, pretože predstavuje potrebné doplnenie schémy čiastočnej daňovej neutrality ustanovenej v článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 a pretože sa musí zohľadniť osobitný charakter uvedených reorganizácií bankového sektora.

| (68) | Taliansko zdôrazňuje, že jediné kapitálové zisky, ktoré sa mohli vyrovnať, boli historické kapitálové zisky – pochádzajúce z pôvodných reorganizácií (vykonaných v období od 22. augusta 1990 do 31. decembra 1995) –, ktoré zostali po daňovom uznaní a zdanení sadzbou dane vo výške 15 % kapitálových ziskov. Uplatnenie zníženej náhradnej dane je v plnom rozsahu odôvodnené osobitným charakterom takýchto kapitálových ziskov, ktoré nie sú ziskami účtovného obdobia, ale ziskami dosiahnutými v predchádzajúcich rokoch, a najmä osobitným charakterom reorganizácií bankového sektora upravených zákonom č. 218/2000, pri ktorých bola zaplatená daň vo výške 52,2 % z 15 % dosiahnutých kapitálových ziskov. Spriemerovaním uplatňovanej sadzby dane vo výške 52,2 % a sadzieb náhradných daní stanovených v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 vo výške 9 % a 12 % na zostávajúcich 85 % kapitálových ziskov by bola celková uplatňovaná sadzba v rozmedzí 15,48 % a 17,85 %: tieto sadzby sú podľa talianskych orgánov skutočne porovnateľné so sadzbami vo výške 15 % a 19 % uplatňovanými na základe implicitnej schémy na vyrovnanie daní ustanovenej v zákone č. 350/2003 v prípade odpisovaného a neodpisovaného majetku všetkých spoločností. |
| --- | --- |

(68)

Taliansko zdôrazňuje, že jediné kapitálové zisky, ktoré sa mohli vyrovnať, boli historické kapitálové zisky – pochádzajúce z pôvodných reorganizácií (vykonaných v období od 22. augusta 1990 do 31. decembra 1995) –, ktoré zostali po daňovom uznaní a zdanení sadzbou dane vo výške 15 % kapitálových ziskov. Uplatnenie zníženej náhradnej dane je v plnom rozsahu odôvodnené osobitným charakterom takýchto kapitálových ziskov, ktoré nie sú ziskami účtovného obdobia, ale ziskami dosiahnutými v predchádzajúcich rokoch, a najmä osobitným charakterom reorganizácií bankového sektora upravených zákonom č. 218/2000, pri ktorých bola zaplatená daň vo výške 52,2 % z 15 % dosiahnutých kapitálových ziskov. Spriemerovaním uplatňovanej sadzby dane vo výške 52,2 % a sadzieb náhradných daní stanovených v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 vo výške 9 % a 12 % na zostávajúcich 85 % kapitálových ziskov by bola celková uplatňovaná sadzba v rozmedzí 15,48 % a 17,85 %: tieto sadzby sú podľa talianskych orgánov skutočne porovnateľné so sadzbami vo výške 15 % a 19 % uplatňovanými na základe implicitnej schémy na vyrovnanie daní ustanovenej v zákone č. 350/2003 v prípade odpisovaného a neodpisovaného majetku všetkých spoločností.

| (69) | Talianske orgány okrem toho tvrdia, že schéma na vyrovnanie dane podľa článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 bola menej flexibilná, pretože sa v nej povinne ustanovuje vyrovnanie všetkých zostávajúcich kapitálových ziskov pochádzajúcich z pôvodnej reorganizácie, pričom implicitná schéma na vyrovnanie dane podľa článku 2 ods. 25 tohto istého zákona stanovuje možnosť vyrovnať hodnotu jednotlivého majetku, pri ktorom sa zaznamenala vyššia reálna hodnota. Podľa talianskych orgánov by podobná flexibilita bola obzvlášť výhodná pre prijímajúce spoločnosti, pretože by si mohli vybrať vyrovnanie iba v prípade opísateľného majetku, a nie majetku, ktorého predaj by priniesol zisky, ktoré sú v každom prípade oslobodené od dane. Napríklad na základe uvedenej schémy oslobodenia majetkových účastí, platnej od 1. januára 2004, je predaj kvalifikovaných majetkových účastí oslobodený od dane na 95 %, a preto sa spoločnostiam neoplatí zaplatiť daň za uznanie ziskov týkajúcich sa majetku, ktoré by boli v každom prípade takmer v plnej výške oslobodené od dane. Podľa talianskych orgánov nie je rozdiel určite zanedbateľný, pretože veľké množstvo aktív historicky prevedených v 90. rokoch na novovytvorené úverové inštitúcie predstavovalo kvalifikované majetkové účasti spoločností, a teda takmer úplne oslobodené od dane na základe už uvedenej daňovej reformy z roku 2003. |
| --- | --- |

(69)

Talianske orgány okrem toho tvrdia, že schéma na vyrovnanie dane podľa článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 bola menej flexibilná, pretože sa v nej povinne ustanovuje vyrovnanie všetkých zostávajúcich kapitálových ziskov pochádzajúcich z pôvodnej reorganizácie, pričom implicitná schéma na vyrovnanie dane podľa článku 2 ods. 25 tohto istého zákona stanovuje možnosť vyrovnať hodnotu jednotlivého majetku, pri ktorom sa zaznamenala vyššia reálna hodnota. Podľa talianskych orgánov by podobná flexibilita bola obzvlášť výhodná pre prijímajúce spoločnosti, pretože by si mohli vybrať vyrovnanie iba v prípade opísateľného majetku, a nie majetku, ktorého predaj by priniesol zisky, ktoré sú v každom prípade oslobodené od dane. Napríklad na základe uvedenej schémy oslobodenia majetkových účastí, platnej od 1. januára 2004, je predaj kvalifikovaných majetkových účastí oslobodený od dane na 95 %, a preto sa spoločnostiam neoplatí zaplatiť daň za uznanie ziskov týkajúcich sa majetku, ktoré by boli v každom prípade takmer v plnej výške oslobodené od dane. Podľa talianskych orgánov nie je rozdiel určite zanedbateľný, pretože veľké množstvo aktív historicky prevedených v 90. rokoch na novovytvorené úverové inštitúcie predstavovalo kvalifikované majetkové účasti spoločností, a teda takmer úplne oslobodené od dane na základe už uvedenej daňovej reformy z roku 2003.

| (70) | Napokon talianske orgány tvrdia, že aj v prípade, že Komisia dospeje k záveru, že sadzba dane platenej na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 bola výhodnejšia ako sadzba dane uplatniteľná na základe „všeobecnej“ schémy na vyrovnanie dane ustanovenej v článku 2 ods. 25 tohto istého zákona, skutočný rozdiel by bol minimálny, a preto by sa mala považovať za pomoc „de minimis“. |
| --- | --- |

(70)

Napokon talianske orgány tvrdia, že aj v prípade, že Komisia dospeje k záveru, že sadzba dane platenej na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 bola výhodnejšia ako sadzba dane uplatniteľná na základe „všeobecnej“ schémy na vyrovnanie dane ustanovenej v článku 2 ods. 25 tohto istého zákona, skutočný rozdiel by bol minimálny, a preto by sa mala považovať za pomoc „de minimis“.

5.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (71) | Zainteresované strany predložili vo svojich pripomienkach viacero tvrdení s cieľom vyvrátiť prirovnanie skúmanej schémy na vyrovnanie dane k štátnej pomoci. Tvrdili, že išlo o technické daňové opatrenie určené pre osobitnú situáciu, a to vyriešiť problém spojený s nevyrovnaním určitých neuznaných daňových hodnôt týkajúcich sa majetku vymeneného v čase, keď sa uskutočnili niektoré reorganizácie spoločností v bankovom sektore toto opatrenie by okrem toho neprinieslo žiadnu výhodu príslušným bankovým skupinám, pretože by v skutočnosti viedlo k dodatočným nákladom, ktoré nemuseli bežne znášať ostatné spoločnosti, ktoré sa podieľali na porovnateľných reorganizáciách v rámci všeobecnej schémy daňovej neutrality ustanovenej v legislatívnom dekréte č. 358/1997 a smernici o zlúčeniach spoločností. |
| --- | --- |

(71)

Zainteresované strany predložili vo svojich pripomienkach viacero tvrdení s cieľom vyvrátiť prirovnanie skúmanej schémy na vyrovnanie dane k štátnej pomoci. Tvrdili, že išlo o technické daňové opatrenie určené pre osobitnú situáciu, a to vyriešiť problém spojený s nevyrovnaním určitých neuznaných daňových hodnôt týkajúcich sa majetku vymeneného v čase, keď sa uskutočnili niektoré reorganizácie spoločností v bankovom sektore toto opatrenie by okrem toho neprinieslo žiadnu výhodu príslušným bankovým skupinám, pretože by v skutočnosti viedlo k dodatočným nákladom, ktoré nemuseli bežne znášať ostatné spoločnosti, ktoré sa podieľali na porovnateľných reorganizáciách v rámci všeobecnej schémy daňovej neutrality ustanovenej v legislatívnom dekréte č. 358/1997 a smernici o zlúčeniach spoločností.

| (72) | Zainteresované strany v podstate tvrdia, že skúmaná schéma nie je selektívna vzhľadom na to, že ju opodstatňujú osobitné charakteristiky bankového sektora, a najmä osobitné charakteristiky príslušných reorganizácií úverových inštitúcií. Podľa zainteresovaných strán Komisia v niektorých svojich predchádzajúcich rozhodnutiach už považovala schému čiastočnej daňovej neutrality ustanovenú v zákone č. 218/1990 za zlučiteľnú so spoločným trhom, napríklad v rozhodnutí 2002/581/ES z 11. decembra 2001 o štátnej pomoci, ktorú Taliansko poskytlo v prospech bánk (14), ktoré sa odvoláva na oznámenie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s pomocou, ktorú Taliansko poskytlo v prospech Banco di Napoli (15). |
| --- | --- |

(72)

Zainteresované strany v podstate tvrdia, že skúmaná schéma nie je selektívna vzhľadom na to, že ju opodstatňujú osobitné charakteristiky bankového sektora, a najmä osobitné charakteristiky príslušných reorganizácií úverových inštitúcií. Podľa zainteresovaných strán Komisia v niektorých svojich predchádzajúcich rozhodnutiach už považovala schému čiastočnej daňovej neutrality ustanovenú v zákone č. 218/1990 za zlučiteľnú so spoločným trhom, napríklad v rozhodnutí 2002/581/ES z 11. decembra 2001 o štátnej pomoci, ktorú Taliansko poskytlo v prospech bánk (14), ktoré sa odvoláva na oznámenie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s pomocou, ktorú Taliansko poskytlo v prospech Banco di Napoli (15).

| (73) | Zainteresované strany okrem toho tvrdia, že úverové inštitúcie podliehajúce príslušným reorganizáciám nemali žiadnu osobitnú výhodu, ak by sa porovnala náhradná daň zaplatená príslušnými bankami za daňové uznanie ich kapitálových ziskov a daň, ktorú zaplatili iné spoločnosti, ktoré podliehali podobným reorganizáciám pri schéme daňovej neutrality. Rozdielne daňové sadzby v porovnaní s daňovými sadzbami stanovenými pre iné spoločnosti, uplatňované v roku 2003 na banky v reorganizácii, možno vysvetliť rôznymi daňovými schémami platnými pre tieto dve skupiny reorganizácií. Zainteresované strany pripomínajú, že kým daňovo neuznané kapitálové zisky dosiahnuté pri reorganizáciách vykonaných podľa legislatívneho dekrétu č. 358/1997 boli „voľne rozdeliteľné kapitálové zisky“, pretože sa mohli rozdeliť medzi akcionárov bez dodatočného zdanenia na úrovni spoločnosti, kapitálové zisky dosiahnuté na základe zákona č. 218/1990 predstavovali, naopak, „nevysporiadané kapitálové zisky“ pre preberajúci subjekt, ako aj prevádzajúci subjekt, ale len dovtedy, kým sa rozdelili medzi príslušných akcionárov. |
| --- | --- |

(73)

Zainteresované strany okrem toho tvrdia, že úverové inštitúcie podliehajúce príslušným reorganizáciám nemali žiadnu osobitnú výhodu, ak by sa porovnala náhradná daň zaplatená príslušnými bankami za daňové uznanie ich kapitálových ziskov a daň, ktorú zaplatili iné spoločnosti, ktoré podliehali podobným reorganizáciám pri schéme daňovej neutrality. Rozdielne daňové sadzby v porovnaní s daňovými sadzbami stanovenými pre iné spoločnosti, uplatňované v roku 2003 na banky v reorganizácii, možno vysvetliť rôznymi daňovými schémami platnými pre tieto dve skupiny reorganizácií. Zainteresované strany pripomínajú, že kým daňovo neuznané kapitálové zisky dosiahnuté pri reorganizáciách vykonaných podľa legislatívneho dekrétu č. 358/1997 boli „voľne rozdeliteľné kapitálové zisky“, pretože sa mohli rozdeliť medzi akcionárov bez dodatočného zdanenia na úrovni spoločnosti, kapitálové zisky dosiahnuté na základe zákona č. 218/1990 predstavovali, naopak, „nevysporiadané kapitálové zisky“ pre preberajúci subjekt, ako aj prevádzajúci subjekt, ale len dovtedy, kým sa rozdelili medzi príslušných akcionárov.

| (74) | Odlišnosť rozdielnych daňových systémov uplatňovaných na dosiahnuté kapitálové zisky vyplývajúce z dvoch rozdielnych situácií by – podľa zainteresovaných strán – potvrdil výklad obsiahnutý v rozhodnutí talianskeho ministerstva financií č. 82/2000 (16), na základe ktorého daňová správa uznala, že rozdiel medzi reálnou trhovou hodnotou prevedeného odvetvia činnosti a jeho daňovou hodnotou nevedie k vzniku zdaniteľného kapitálového zisku v rámci prevodu pri schéme daňovej neutrality za predpokladu, že daňové hodnoty sa nevyrovnajú na trhovú hodnotu ani na úrovni prevádzajúceho subjektu, ani na úrovni preberajúceho subjektu. V rozhodnutí sa okrem toho dospelo k záveru, že rozdiel realizovaný prevodom odvetvia činnosti má iba čisto účtovný význam, pokiaľ sa majetok príslušného odvetvia skutočne nepredá, a tak sa „nevysporiadaný kapitálový zisk“ môže rozdeliť medzi akcionárov bez daňovej povinnosti na úrovni spoločnosti. Na druhej strane v článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 sa výslovne ustanovuje, že rozdiel v účtovnej hodnote spôsobený prevodom pri schéme čiastočnej daňovej neutrality po reštrukturalizáciách predmetných úverových inštitúcií sa zdaňuje nielen v prípade, že sa majetok predá, ale aj vtedy, keď sa kapitálový zisk rozdelí medzi akcionárov. |
| --- | --- |

(74)

Odlišnosť rozdielnych daňových systémov uplatňovaných na dosiahnuté kapitálové zisky vyplývajúce z dvoch rozdielnych situácií by – podľa zainteresovaných strán – potvrdil výklad obsiahnutý v rozhodnutí talianskeho ministerstva financií č. 82/2000 (16), na základe ktorého daňová správa uznala, že rozdiel medzi reálnou trhovou hodnotou prevedeného odvetvia činnosti a jeho daňovou hodnotou nevedie k vzniku zdaniteľného kapitálového zisku v rámci prevodu pri schéme daňovej neutrality za predpokladu, že daňové hodnoty sa nevyrovnajú na trhovú hodnotu ani na úrovni prevádzajúceho subjektu, ani na úrovni preberajúceho subjektu. V rozhodnutí sa okrem toho dospelo k záveru, že rozdiel realizovaný prevodom odvetvia činnosti má iba čisto účtovný význam, pokiaľ sa majetok príslušného odvetvia skutočne nepredá, a tak sa „nevysporiadaný kapitálový zisk“ môže rozdeliť medzi akcionárov bez daňovej povinnosti na úrovni spoločnosti. Na druhej strane v článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 sa výslovne ustanovuje, že rozdiel v účtovnej hodnote spôsobený prevodom pri schéme čiastočnej daňovej neutrality po reštrukturalizáciách predmetných úverových inštitúcií sa zdaňuje nielen v prípade, že sa majetok predá, ale aj vtedy, keď sa kapitálový zisk rozdelí medzi akcionárov.

| (75) | Podľa pripomienok zainteresovaných strán skutočnosť, že daňové sadzby stanovené na základe zákonov č. 342/2000 a č. 448/2001 pre vyrovnania dane v roku 2000 a 2001 boli rovnaké pre reorganizácie úverových inštitúcií, ako aj pre reorganizácie iných spoločností, pričom sadzby pre vyrovnanie dane v roku 2003 boli zjavne výhodnejšie pre banky, možno vysvetliť zmenami zavedenými reformou daní z príjmu spoločností z roku 2003, ktorou sa nahradil systém pripisovania daňovej úľavy metódou oslobodenia až na 95 %, aby sa zabránilo dvojitému zdaneniu dividend. |
| --- | --- |

(75)

Podľa pripomienok zainteresovaných strán skutočnosť, že daňové sadzby stanovené na základe zákonov č. 342/2000 a č. 448/2001 pre vyrovnania dane v roku 2000 a 2001 boli rovnaké pre reorganizácie úverových inštitúcií, ako aj pre reorganizácie iných spoločností, pričom sadzby pre vyrovnanie dane v roku 2003 boli zjavne výhodnejšie pre banky, možno vysvetliť zmenami zavedenými reformou daní z príjmu spoločností z roku 2003, ktorou sa nahradil systém pripisovania daňovej úľavy metódou oslobodenia až na 95 %, aby sa zabránilo dvojitému zdaneniu dividend.

| (76) | Podľa zainteresovaných strán mohli spoločnosti podliehajúce reorganizáciám na rozdiel od úverových inštitúcií podliehajúcich reorganizáciám rozdeliť svoje historické kapitálové zisky bez toho, aby museli zaplatiť daň z príjmu spoločností, príslušné dividendy – podľa systému pripisovania uplatňovaného do 31. decembra 2003 – by však podliehali dani na úrovní príjemcu-akcionára. V prípade, keď by sa zaviedla náhradná daň z príjmu spoločností na účely daňového uznania takýchto kapitálových ziskov (ako sa vykonalo v prípade schém na vyrovnanie dane v roku 2000 a 2001), zaplatená daň by sa pripísala ako daňová úľava vo výške zaplatenej akcionárom pri rozdelení dividend. V rámci predchádzajúceho systému pripisovania by teda daň na úrovni akcionára v každom prípade obsahovala daň z príjmu právnických osôb skutočne zaplatenú vopred a v dôsledku toho by sa vyrovnala daňová úprava akejkoľvek schémy na vyrovnanie dane: to by zároveň odôvodnilo uplatňovanie rovnakej sadzby náhradnej dane na úverové inštitúcie v reorganizácii, ako aj na ostatné spoločnosti v reorganizácii v tom čase. |
| --- | --- |

(76)

Podľa zainteresovaných strán mohli spoločnosti podliehajúce reorganizáciám na rozdiel od úverových inštitúcií podliehajúcich reorganizáciám rozdeliť svoje historické kapitálové zisky bez toho, aby museli zaplatiť daň z príjmu spoločností, príslušné dividendy – podľa systému pripisovania uplatňovaného do 31. decembra 2003 – by však podliehali dani na úrovní príjemcu-akcionára. V prípade, keď by sa zaviedla náhradná daň z príjmu spoločností na účely daňového uznania takýchto kapitálových ziskov (ako sa vykonalo v prípade schém na vyrovnanie dane v roku 2000 a 2001), zaplatená daň by sa pripísala ako daňová úľava vo výške zaplatenej akcionárom pri rozdelení dividend. V rámci predchádzajúceho systému pripisovania by teda daň na úrovni akcionára v každom prípade obsahovala daň z príjmu právnických osôb skutočne zaplatenú vopred a v dôsledku toho by sa vyrovnala daňová úprava akejkoľvek schémy na vyrovnanie dane: to by zároveň odôvodnilo uplatňovanie rovnakej sadzby náhradnej dane na úverové inštitúcie v reorganizácii, ako aj na ostatné spoločnosti v reorganizácii v tom čase.

| (77) | Situácia by sa výrazne zmenila po 31. decembri 2003 zavedením schémy na oslobodenie 95 % dividend uplatňovanej na nevysporiadané kapitálové zisky z reorganizácií a následne rozdelené vo forme dividend. Od roku 2004 by sa daň z kapitálových ziskov dosiahnutých na základe reorganizácií iných spoločností ako príslušných bánk, následne rozdelených vo forme dividend, uplatňovala iba na 5 % kapitálových ziskov rozdelených ako dividendy a predstavovala by iba jedinú splatnú daň (v prípade neuplatnenia žiadnej náhradnej dane), pričom by sa na kapitálové zisky realizované bankami v reorganizácii uplatnila – ak by sa tieto zisky rozdelili – bežná daň z príjmu spoločností (v prípade neuplatnenia náhradnej dane). Na účely odstránenia tejto nerovnosti úpravy taliansky zákonodarca zaviedol náhradnú daň s nominálnou (nižšou) sadzbou ustanovenou v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, tak aby sa daňovo uznali nevysporiadané kapitálové zisky iba v prípade príslušných bánk v reorganizácii s vylúčením nevysporiadaných kapitálových ziskov na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997, pretože v ich prípade, ak sa rozdelili ako dividendy, bola v každom prípade sadzba dane nižšia (oslobodenie príjemcu v prípade 95 % dividend). |
| --- | --- |

(77)

Situácia by sa výrazne zmenila po 31. decembri 2003 zavedením schémy na oslobodenie 95 % dividend uplatňovanej na nevysporiadané kapitálové zisky z reorganizácií a následne rozdelené vo forme dividend. Od roku 2004 by sa daň z kapitálových ziskov dosiahnutých na základe reorganizácií iných spoločností ako príslušných bánk, následne rozdelených vo forme dividend, uplatňovala iba na 5 % kapitálových ziskov rozdelených ako dividendy a predstavovala by iba jedinú splatnú daň (v prípade neuplatnenia žiadnej náhradnej dane), pričom by sa na kapitálové zisky realizované bankami v reorganizácii uplatnila – ak by sa tieto zisky rozdelili – bežná daň z príjmu spoločností (v prípade neuplatnenia náhradnej dane). Na účely odstránenia tejto nerovnosti úpravy taliansky zákonodarca zaviedol náhradnú daň s nominálnou (nižšou) sadzbou ustanovenou v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, tak aby sa daňovo uznali nevysporiadané kapitálové zisky iba v prípade príslušných bánk v reorganizácii s vylúčením nevysporiadaných kapitálových ziskov na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997, pretože v ich prípade, ak sa rozdelili ako dividendy, bola v každom prípade sadzba dane nižšia (oslobodenie príjemcu v prípade 95 % dividend).

| (78) | Stručne povedané, podľa zainteresovaných strán schéma na vyrovnanie dane z roku 2003 neposkytla bankám v reorganizácii žiadnu výhodu: naopak, išlo o opatrenie určené na odstránenie nerovnosti medzi výrazne nákladnejšou schémou na vyrovnanie dane ustanovenou na základe zákona č. 218/1990 pre úverové inštitúcie v reorganizácii a vo všeobecnosti menej prísnou daňovou schémou uplatňovanou na rozdelené kapitálové zisky spoločností v reorganizácii v rámci všeobecnej schémy ustanovenej na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997. |
| --- | --- |

(78)

Stručne povedané, podľa zainteresovaných strán schéma na vyrovnanie dane z roku 2003 neposkytla bankám v reorganizácii žiadnu výhodu: naopak, išlo o opatrenie určené na odstránenie nerovnosti medzi výrazne nákladnejšou schémou na vyrovnanie dane ustanovenou na základe zákona č. 218/1990 pre úverové inštitúcie v reorganizácii a vo všeobecnosti menej prísnou daňovou schémou uplatňovanou na rozdelené kapitálové zisky spoločností v reorganizácii v rámci všeobecnej schémy ustanovenej na základe legislatívneho dekrétu č. 358/1997.

| (79) | Napokon zainteresované strany v druhom rade poznamenali, že aj v prípade, že by Komisia dospela k záveru, že schéma na vyrovnanie dane podľa článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 poskytla osobitnú výhodu výlučne úverovým inštitúciám, ktoré sa podieľali na reorganizáciách vykonaných podľa zákona č. 218/1990, táto výhoda by sa nerovnala výhode, ktorú predbežne vypočítala Komisia, ale iba rozdielu medzi daňou zaplatenou z dôvodu vyrovnania oddelenej a samostatnej dane, splatnej v prípade precenenia jednotlivého odpisovaného alebo neodpisovaného majetku podľa článku 2 ods. 25 tohto istého zákona č. 350/2003. Tento rozdiel by sa rovnal časti dane týkajúcej sa vykonaného precenenia, a dokonca by sa znížil o sumu dane zaplatenú navyše s cieľom vyrovnať majetok, ktorý netvoril zdaniteľné kapitálové zisky v prípade predaja (majetok, ktorého predajom vznikajú oslobodené kapitálové zisky). |
| --- | --- |

(79)

Napokon zainteresované strany v druhom rade poznamenali, že aj v prípade, že by Komisia dospela k záveru, že schéma na vyrovnanie dane podľa článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 poskytla osobitnú výhodu výlučne úverovým inštitúciám, ktoré sa podieľali na reorganizáciách vykonaných podľa zákona č. 218/1990, táto výhoda by sa nerovnala výhode, ktorú predbežne vypočítala Komisia, ale iba rozdielu medzi daňou zaplatenou z dôvodu vyrovnania oddelenej a samostatnej dane, splatnej v prípade precenenia jednotlivého odpisovaného alebo neodpisovaného majetku podľa článku 2 ods. 25 tohto istého zákona č. 350/2003. Tento rozdiel by sa rovnal časti dane týkajúcej sa vykonaného precenenia, a dokonca by sa znížil o sumu dane zaplatenú navyše s cieľom vyrovnať majetok, ktorý netvoril zdaniteľné kapitálové zisky v prípade predaja (majetok, ktorého predajom vznikajú oslobodené kapitálové zisky).

6.   POSÚDENIE

6.1.   Štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

| (80) | Na to, aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musí podľa judikatúry Súdneho dvora (17) spĺňať všetky kritériá stanovené v článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, teda ho musí poskytovať štát alebo sa poskytuje zo štátnych zdrojov, musí poskytovať výhodu, ktorá selektívnym spôsobom zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru bez toho, aby to bolo odôvodnené logikou daňovej schémy, a nakoniec musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a ovplyvňovať obchod. |
| --- | --- |

(80)

Na to, aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musí podľa judikatúry Súdneho dvora (17) spĺňať všetky kritériá stanovené v článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, teda ho musí poskytovať štát alebo sa poskytuje zo štátnych zdrojov, musí poskytovať výhodu, ktorá selektívnym spôsobom zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru bez toho, aby to bolo odôvodnené logikou daňovej schémy, a nakoniec musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a ovplyvňovať obchod.

| (81) | Komisia sa domnieva, že dané opatrenie sa zjavne financuje zo štátnych zdrojov, pretože platba náhradnej nominálnej (zníženej) dane namiesto bežnej dane z príjmu spoločností z kapitálových ziskov daňovo uznaných na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 zodpovedá úľave na dani spoločností na úkor štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(81)

Komisia sa domnieva, že dané opatrenie sa zjavne financuje zo štátnych zdrojov, pretože platba náhradnej nominálnej (zníženej) dane namiesto bežnej dane z príjmu spoločností z kapitálových ziskov daňovo uznaných na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 zodpovedá úľave na dani spoločností na úkor štátnych zdrojov.

| (82) | Talianske orgány a zainteresované strany poznamenali, že – v predchádzajúcich rozhodnutiach 2000/600/ES (18) o podmienečnom schválení pomoci, ktorú poskytlo Taliansko sicílskym verejným bankám Banco di Sicilia a Sicilcassa, a 1999/288/ES (19) o podmienečnom schválení pomoci, ktorú Taliansko poskytlo Banco di Napoli – Komisia preskúmala a schválila schému čiastočnej daňovej neutrality ustanovenú zákonom č. 218/1990, pretože dospela k záveru, že toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. Z tohto dôvodu by ani skúmaná schéma nemala predstavovať štátnu pomoc, pretože je iba prirodzeným dôsledkom schémy odloženia dane ustanovenej v uvedenom zákone č. 218/1990. |
| --- | --- |

(82)

Talianske orgány a zainteresované strany poznamenali, že – v predchádzajúcich rozhodnutiach 2000/600/ES (18) o podmienečnom schválení pomoci, ktorú poskytlo Taliansko sicílskym verejným bankám Banco di Sicilia a Sicilcassa, a 1999/288/ES (19) o podmienečnom schválení pomoci, ktorú Taliansko poskytlo Banco di Napoli – Komisia preskúmala a schválila schému čiastočnej daňovej neutrality ustanovenú zákonom č. 218/1990, pretože dospela k záveru, že toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. Z tohto dôvodu by ani skúmaná schéma nemala predstavovať štátnu pomoc, pretože je iba prirodzeným dôsledkom schémy odloženia dane ustanovenej v uvedenom zákone č. 218/1990.

| (83) | V článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 sa ustanovuje, že k prevodom aktív a akcií vykonaných v rámci reorganizácií v predmetnom bankovom sektore sa pristupuje ako k čiastočne daňovo neutrálnym. To znamená čiastočné daňové neuznanie kapitálových ziskov realizovaných po prevode odvetví bankovej činnosti tak v prípade prevádzajúceho subjektu, ako aj preberajúceho subjektu, pod podmienkou, že majetok, ktorý predstavoval prevádzané odvetvie činnosti, nadobudol rovnakú daňovú hodnotu, akú mal, keď bol vo vlastníctve prevádzajúceho subjektu (prevedená daňová hodnota), a akcie získané od takéhoto preberajúceho subjektu taktiež nadobudli rovnakú daňovú hodnotu ako prevedené aktíva (náhradná daňová hodnota). |
| --- | --- |

(83)

V článku 7 ods. 2 zákona č. 218/1990 sa ustanovuje, že k prevodom aktív a akcií vykonaných v rámci reorganizácií v predmetnom bankovom sektore sa pristupuje ako k čiastočne daňovo neutrálnym. To znamená čiastočné daňové neuznanie kapitálových ziskov realizovaných po prevode odvetví bankovej činnosti tak v prípade prevádzajúceho subjektu, ako aj preberajúceho subjektu, pod podmienkou, že majetok, ktorý predstavoval prevádzané odvetvie činnosti, nadobudol rovnakú daňovú hodnotu, akú mal, keď bol vo vlastníctve prevádzajúceho subjektu (prevedená daňová hodnota), a akcie získané od takéhoto preberajúceho subjektu taktiež nadobudli rovnakú daňovú hodnotu ako prevedené aktíva (náhradná daňová hodnota).

| (84) | Vzhľadom na to, že v rámci tejto schémy sa neevidovalo zvýšenie daňovej hodnoty vymenených aktív a akcií, neposkytovala sa daňová výhoda subjektom, ktoré sa podieľali na reorganizáciách, a zdanenie zisku realizovaného pri prevode sa odložilo v očakávaní budúceho daňového uznania (napríklad pri prevode aktív zo strany preberajúceho subjektu alebo akcií zo strany prevádzajúceho subjektu). Keďže sa neregistrovalo zvýšenie daňového základu v prípade prevádzajúceho ani v prípade preberajúceho subjektu, neexistovalo žiadne opatrenie pomoci vyplývajúce z odloženia daňového uznania zisku na úrovni spoločnosti. |
| --- | --- |

(84)

Vzhľadom na to, že v rámci tejto schémy sa neevidovalo zvýšenie daňovej hodnoty vymenených aktív a akcií, neposkytovala sa daňová výhoda subjektom, ktoré sa podieľali na reorganizáciách, a zdanenie zisku realizovaného pri prevode sa odložilo v očakávaní budúceho daňového uznania (napríklad pri prevode aktív zo strany preberajúceho subjektu alebo akcií zo strany prevádzajúceho subjektu). Keďže sa neregistrovalo zvýšenie daňového základu v prípade prevádzajúceho ani v prípade preberajúceho subjektu, neexistovalo žiadne opatrenie pomoci vyplývajúce z odloženia daňového uznania zisku na úrovni spoločnosti.

| (85) | Takýto odklad platby dane na základe schémy stanovenej zákonom č. 218/1990 je v skutočnosti v súlade so základnými zásadami zdaňovania spoločností – podľa ktorých sa zdanenie príjmov uplatňuje na všetky výnosy a zisky realizované akoukoľvek spoločnosťou –, ale realizované kapitálové zisky sa daňovo neuznávali, pretože sa neevidovalo zodpovedajúce zvýšenie daňových hodnôt príslušných aktív, a preto sa zdanenie mohlo vykonať neskôr. |
| --- | --- |

(85)

Takýto odklad platby dane na základe schémy stanovenej zákonom č. 218/1990 je v skutočnosti v súlade so základnými zásadami zdaňovania spoločností – podľa ktorých sa zdanenie príjmov uplatňuje na všetky výnosy a zisky realizované akoukoľvek spoločnosťou –, ale realizované kapitálové zisky sa daňovo neuznávali, pretože sa neevidovalo zodpovedajúce zvýšenie daňových hodnôt príslušných aktív, a preto sa zdanenie mohlo vykonať neskôr.

| (86) | Komisia v zmysle uvedených skutočností potvrdzuje počiatočné posúdenie uvedené v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, že: a) daňové neuznanie 85 % kapitálových ziskov dosiahnutých na základe operácií upravených zákonom č. 218/1990 a b) daňové neuznanie kapitálových ziskov dosiahnutých na základe operácií upravených v legislatívnom dekréte č. 358/1997 nepredstavujú štátnu pomoc, pretože daňové hodnoty vymenených aktív zostali nezmenené (20), a tak sa daňové kapitálové zisky nezhmotnili a tak sa neposkytla žiadna výhoda. Keďže dosiahnuté kapitálové zisky boli zmrazené, príslušné zisky sa nemohli rozdeliť a hodnota majetku zvýšená zodpovedajúcim spôsobom sa nemohla odpísať, znehodnotiť ani iným spôsobom odpočítať od zdaniteľného príjmu spoločnosti. Komisia preto dospela k záveru, že odklad dane spojený s uplatnenou daňovou neutralitou je oprávnený na základe logiky daňového systému a nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(86)

Komisia v zmysle uvedených skutočností potvrdzuje počiatočné posúdenie uvedené v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, že: a) daňové neuznanie 85 % kapitálových ziskov dosiahnutých na základe operácií upravených zákonom č. 218/1990 a b) daňové neuznanie kapitálových ziskov dosiahnutých na základe operácií upravených v legislatívnom dekréte č. 358/1997 nepredstavujú štátnu pomoc, pretože daňové hodnoty vymenených aktív zostali nezmenené (20), a tak sa daňové kapitálové zisky nezhmotnili a tak sa neposkytla žiadna výhoda. Keďže dosiahnuté kapitálové zisky boli zmrazené, príslušné zisky sa nemohli rozdeliť a hodnota majetku zvýšená zodpovedajúcim spôsobom sa nemohla odpísať, znehodnotiť ani iným spôsobom odpočítať od zdaniteľného príjmu spoločnosti. Komisia preto dospela k záveru, že odklad dane spojený s uplatnenou daňovou neutralitou je oprávnený na základe logiky daňového systému a nepredstavuje štátnu pomoc.

| (87) | Naopak, na základe schémy na vyrovnanie daní ustanovenej v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 sa udeľovalo právo zvýšiť daňovú hodnotu, z ktorej by sa zaplatila bežná daň z príjmu právnických osôb, ak by nebola k dispozícii osobitná náhradná daň, akou je skúmaná daň. Komisia sa domnieva, že s cieľom uľahčiť zdaňovanie kapitálových ziskov národný zákonodarca môže uplatniť náhradnú daň s výhodnejšou sadzbou v porovnaní s bežnou sadzbou. Keďže sa daň z predaja zvyčajne platí ihneď, ale daňové výhody zvýšenia zdaniteľného základu prevedeného majetku sa prejavia iba časom – prostredníctvom odpočtu ich pravidelného odpisovania alebo pri predaji tohto majetku –, bežné zdaňovanie takýchto ziskov by vo všeobecnosti viedlo k zvýšeniu celkovej čistej dane prevádzajúcej i preberajúcej spoločnosti. Náhradná daň – s nižšou sadzbou v porovnaní s bežnou sadzbou na kapitálové zisky dosiahnuté pri reorganizácii spoločností – by sa preto mohla v zásade odôvodniť ako technické opatrenie určené na uľahčenie daňového uznania kapitálových ziskov. |
| --- | --- |

(87)

Naopak, na základe schémy na vyrovnanie daní ustanovenej v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 sa udeľovalo právo zvýšiť daňovú hodnotu, z ktorej by sa zaplatila bežná daň z príjmu právnických osôb, ak by nebola k dispozícii osobitná náhradná daň, akou je skúmaná daň. Komisia sa domnieva, že s cieľom uľahčiť zdaňovanie kapitálových ziskov národný zákonodarca môže uplatniť náhradnú daň s výhodnejšou sadzbou v porovnaní s bežnou sadzbou. Keďže sa daň z predaja zvyčajne platí ihneď, ale daňové výhody zvýšenia zdaniteľného základu prevedeného majetku sa prejavia iba časom – prostredníctvom odpočtu ich pravidelného odpisovania alebo pri predaji tohto majetku –, bežné zdaňovanie takýchto ziskov by vo všeobecnosti viedlo k zvýšeniu celkovej čistej dane prevádzajúcej i preberajúcej spoločnosti. Náhradná daň – s nižšou sadzbou v porovnaní s bežnou sadzbou na kapitálové zisky dosiahnuté pri reorganizácii spoločností – by sa preto mohla v zásade odôvodniť ako technické opatrenie určené na uľahčenie daňového uznania kapitálových ziskov.

| (88) | Podobné preferenčné vyrovnanie dane sa však môže oprávniť iba v prípade, že sa objektívne uplatňuje za rovnakých podmienok na všetky porovnateľné daňové uznania kapitálových ziskov, ako sú tie, ktoré sú výsledkom iných reorganizácií neupravených zákonom č. 218/1990 vrátane reorganizácií týkajúcich sa iných úverových inštitúcií. |
| --- | --- |

(88)

Podobné preferenčné vyrovnanie dane sa však môže oprávniť iba v prípade, že sa objektívne uplatňuje za rovnakých podmienok na všetky porovnateľné daňové uznania kapitálových ziskov, ako sú tie, ktoré sú výsledkom iných reorganizácií neupravených zákonom č. 218/1990 vrátane reorganizácií týkajúcich sa iných úverových inštitúcií.

| (89) | Komisia sa domnieva, že vyrovnania ustanovené v zákonoch č. 342/2000 a č. 448/2001 umožnili spoločnostiam dotknutým reorganizáciami upravenými zákonom č. 218/1990 a legislatívnym dekrétom č. 358/1997 daňovo uznať dosiahnuté historické kapitálové zisky prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane jednotnej pre všetky príslušné spoločnosti. Komisia preto konštatuje, že takéto vyrovnania predstavovali všeobecné daňové opatrenia a že náhradná daň uplatnená v nižšej forme – v porovnaní s bežnou daňou z príjmu spoločností uplatňovanou v tom čase – neposkytovala príslušným spoločnostiam žiadnu konkurenčnú výhodu, pretože sa uplatňovala za rovnakých podmienok na všetky podniky, ktoré sa rozhodli daňovo uznať dosiahnuté historické kapitálové zisky, ale dočasne daňovo neuznané na základe príslušných ustanovení zákona č. 218/1990 alebo legislatívneho dekrétu č. 358/1997. Komisia preto konštatuje, že takéto vyrovnania predstavujú všeobecné daňové opatrenia odôvodnené logikou daňového systému a nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(89)

Komisia sa domnieva, že vyrovnania ustanovené v zákonoch č. 342/2000 a č. 448/2001 umožnili spoločnostiam dotknutým reorganizáciami upravenými zákonom č. 218/1990 a legislatívnym dekrétom č. 358/1997 daňovo uznať dosiahnuté historické kapitálové zisky prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane jednotnej pre všetky príslušné spoločnosti. Komisia preto konštatuje, že takéto vyrovnania predstavovali všeobecné daňové opatrenia a že náhradná daň uplatnená v nižšej forme – v porovnaní s bežnou daňou z príjmu spoločností uplatňovanou v tom čase – neposkytovala príslušným spoločnostiam žiadnu konkurenčnú výhodu, pretože sa uplatňovala za rovnakých podmienok na všetky podniky, ktoré sa rozhodli daňovo uznať dosiahnuté historické kapitálové zisky, ale dočasne daňovo neuznané na základe príslušných ustanovení zákona č. 218/1990 alebo legislatívneho dekrétu č. 358/1997. Komisia preto konštatuje, že takéto vyrovnania predstavujú všeobecné daňové opatrenia odôvodnené logikou daňového systému a nepredstavujú štátnu pomoc.

| (90) | Naopak, Komisia sa domnieva, že vyrovnanie dane ustanovené v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 nepredstavuje všeobecné opatrenie, pretože sa uplatňovalo výlučne na kapitálové zisky dosiahnuté niektorými úverovými inštitúciami pri reorganizáciách vykonaných na základe zákona č. 218/1990. |
| --- | --- |

(90)

Naopak, Komisia sa domnieva, že vyrovnanie dane ustanovené v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 nepredstavuje všeobecné opatrenie, pretože sa uplatňovalo výlučne na kapitálové zisky dosiahnuté niektorými úverovými inštitúciami pri reorganizáciách vykonaných na základe zákona č. 218/1990.

| (91) | Komisia sa predovšetkým domnieva, že skúmaná daňová schéma poskytla výhodu rovnajúcu sa rozdielu medzi daňou skutočne zaplatenou na vyrovnanie hodnoty majetku a bežnou daňou, ktorá by sa zaplatila, ak by sa rovnaké vyrovnanie vykonalo bez existencie ustanovení článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003. Skutočná sadzba dane uplatňovaná v roku 2004 na takéto zisky by bola 37,25 % (tvorená daňou z príjmu spoločností vo výške 33 % a miestnou daňou na výrobné činnosti vo výške 4,25 %), pričom skutočne zaplatená náhradná daň bola vo výške 9 % (bez zahrnutia odpočtu v dôsledku odkladu platieb dane). |
| --- | --- |

(91)

Komisia sa predovšetkým domnieva, že skúmaná daňová schéma poskytla výhodu rovnajúcu sa rozdielu medzi daňou skutočne zaplatenou na vyrovnanie hodnoty majetku a bežnou daňou, ktorá by sa zaplatila, ak by sa rovnaké vyrovnanie vykonalo bez existencie ustanovení článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003. Skutočná sadzba dane uplatňovaná v roku 2004 na takéto zisky by bola 37,25 % (tvorená daňou z príjmu spoločností vo výške 33 % a miestnou daňou na výrobné činnosti vo výške 4,25 %), pričom skutočne zaplatená náhradná daň bola vo výške 9 % (bez zahrnutia odpočtu v dôsledku odkladu platieb dane).

| (92) | Komisia okrem toho zohľadňuje skutočnosť, že v zmysle zákona č. 350/2003 sa náhradná daň platila v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006) bez úrokov, pričom bežná daň, ktorá by sa uplatňovala bez existencie ustanovení článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, by bola v roku 2004 splatná v plnej výške. Komisia preto konštatuje, že hodnota dane skutočne zaplatenej deviatimi príjemcami skúmanej schémy, prevedená do ekvivalentu grantu pomoci, predstavuje 185 505 996 EUR, pričom bežná daň by bola vo výške 771 991 022 EUR (37,25 % z realizovaného zisku vo výške viac ako 2 059 miliónov EUR). Rozdiel medzi bežnou daňou a skutočne zaplatenou daňou je teda 586 485 026 EUR. |
| --- | --- |

(92)

Komisia okrem toho zohľadňuje skutočnosť, že v zmysle zákona č. 350/2003 sa náhradná daň platila v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006) bez úrokov, pričom bežná daň, ktorá by sa uplatňovala bez existencie ustanovení článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, by bola v roku 2004 splatná v plnej výške. Komisia preto konštatuje, že hodnota dane skutočne zaplatenej deviatimi príjemcami skúmanej schémy, prevedená do ekvivalentu grantu pomoci, predstavuje 185 505 996 EUR, pričom bežná daň by bola vo výške 771 991 022 EUR (37,25 % z realizovaného zisku vo výške viac ako 2 059 miliónov EUR). Rozdiel medzi bežnou daňou a skutočne zaplatenou daňou je teda 586 485 026 EUR.

| (93) | Komisia sa domnieva, že uvedená výhoda bola skutočne obmedzená výlučne na úverové inštitúcie dotknuté operáciami upravenými zákonom č. 218/1990, pričom ostatné úverové inštitúcie a iné spoločnosti dotknuté podobnými reorganizačnými operáciami vykonanými podľa legislatívneho dekrétu č. 358/1997 nemohli čerpať výhody z rovnakej schémy na vyrovnanie dane a priaznivejších podmienok, ktoré táto schéma poskytovala. |
| --- | --- |

(93)

Komisia sa domnieva, že uvedená výhoda bola skutočne obmedzená výlučne na úverové inštitúcie dotknuté operáciami upravenými zákonom č. 218/1990, pričom ostatné úverové inštitúcie a iné spoločnosti dotknuté podobnými reorganizačnými operáciami vykonanými podľa legislatívneho dekrétu č. 358/1997 nemohli čerpať výhody z rovnakej schémy na vyrovnanie dane a priaznivejších podmienok, ktoré táto schéma poskytovala.

| (94) | Talianske orgány a zainteresované strany uviedli, že žiadny z deviatich príjemcov schémy by nebol ochotný vyrovnať hodnotu vlastného majetku, ak by pritom musel zaplatiť bežnú daň z príjmu spoločností z daňovo uznaných kapitálových ziskov. Okrem toho, podľa vysvetlení poskytnutých talianskymi orgánmi, ostatné spoločnosti, ktoré nepodliehali reorganizáciám vykonaným podľa zákona č. 218/1990, by získali výhody z implicitnej schémy na vyrovnanie dane stanovenej v článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 za všeobecných, v podstate rovnakých podmienok stanovených v článku 17 zákona č. 342/2000. |
| --- | --- |

(94)

Talianske orgány a zainteresované strany uviedli, že žiadny z deviatich príjemcov schémy by nebol ochotný vyrovnať hodnotu vlastného majetku, ak by pritom musel zaplatiť bežnú daň z príjmu spoločností z daňovo uznaných kapitálových ziskov. Okrem toho, podľa vysvetlení poskytnutých talianskymi orgánmi, ostatné spoločnosti, ktoré nepodliehali reorganizáciám vykonaným podľa zákona č. 218/1990, by získali výhody z implicitnej schémy na vyrovnanie dane stanovenej v článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 za všeobecných, v podstate rovnakých podmienok stanovených v článku 17 zákona č. 342/2000.

| (95) | Talianske orgány a zainteresované strany zastávajú názor, že pre správny výpočet uvedenej výhody sa musia zohľadniť dane zaplatené v čase pôvodných prevodov, a to v čase platnosti zákona č. 218/1990, pri celkovej sadzbe viac ako 40 %. Celkové skutočné zdanenie príslušných kapitálových ziskov v roku 1990 a v roku 2004 by viedlo k podstatne vyššej všeobecnej sadzbe pre vyrovnania uplatňovanej v roku 2000 a v dôsledku toho by neviedlo k žiadnej výhode. |
| --- | --- |

(95)

Talianske orgány a zainteresované strany zastávajú názor, že pre správny výpočet uvedenej výhody sa musia zohľadniť dane zaplatené v čase pôvodných prevodov, a to v čase platnosti zákona č. 218/1990, pri celkovej sadzbe viac ako 40 %. Celkové skutočné zdanenie príslušných kapitálových ziskov v roku 1990 a v roku 2004 by viedlo k podstatne vyššej všeobecnej sadzbe pre vyrovnania uplatňovanej v roku 2000 a v dôsledku toho by neviedlo k žiadnej výhode.

| (96) | Komisia však zdôrazňuje, že schéma uvedená v článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 nepredstavuje daňové vyrovnanie nevyrovnaných hodnôt vyplývajúcich z daňovo neutrálnych reorganizácií, ale skôr schému na daňové precenenie, ktorá umožnila dosiahnutie skrytých kapitálových ziskov vyplývajúcich z úpravy daňovej hodnoty majetku prijímajúcich spoločností na aktuálnu hodnotu majetku. Komisia sa domnieva, že tieto dve schémy nie sú porovnateľné, a okrem toho zastáva názor, že schéma na daňové precenenie podľa článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 nie je rovnocenná so schémou na vyrovnanie dane na základe článku 2 ods. 26 toho istého zákona vzhľadom na rozdiel v zákonných sadzbách náhradnej dane stanovených na základe týchto dvoch schém. |
| --- | --- |

(96)

Komisia však zdôrazňuje, že schéma uvedená v článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 nepredstavuje daňové vyrovnanie nevyrovnaných hodnôt vyplývajúcich z daňovo neutrálnych reorganizácií, ale skôr schému na daňové precenenie, ktorá umožnila dosiahnutie skrytých kapitálových ziskov vyplývajúcich z úpravy daňovej hodnoty majetku prijímajúcich spoločností na aktuálnu hodnotu majetku. Komisia sa domnieva, že tieto dve schémy nie sú porovnateľné, a okrem toho zastáva názor, že schéma na daňové precenenie podľa článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 nie je rovnocenná so schémou na vyrovnanie dane na základe článku 2 ods. 26 toho istého zákona vzhľadom na rozdiel v zákonných sadzbách náhradnej dane stanovených na základe týchto dvoch schém.

| (97) | Komisia preto konštatuje, že spoločnosti, ktoré vyrovnali daňové hodnoty svojho majetku v zmysle článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, získali osobitnú výhodu spočívajúcu v rozdiele medzi sadzbou bežnej dane na uznané zisky a osobitnou náhradnou daňou na tie isté zisky. |
| --- | --- |

(97)

Komisia preto konštatuje, že spoločnosti, ktoré vyrovnali daňové hodnoty svojho majetku v zmysle článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, získali osobitnú výhodu spočívajúcu v rozdiele medzi sadzbou bežnej dane na uznané zisky a osobitnou náhradnou daňou na tie isté zisky.

| (98) | Zainteresované strany namietali, že nižšia sadzba náhradnej dane v porovnaní s bežnou sadzbou, stanovená v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, nebola selektívna, pretože bola odôvodnená na základe osobitných právnych a faktických prvkov zdaňovania kapitálových ziskov vyplývajúcich z reorganizácií vykonaných na základe zákona č. 218/1990. Zainteresované strany okrem iného tvrdili, že Taliansko by po uplynutí toľkých rokov nemohlo zdaniť takéto kapitálové zisky ako zisky vyplývajúce z iných reorganizácií spoločností. |
| --- | --- |

(98)

Zainteresované strany namietali, že nižšia sadzba náhradnej dane v porovnaní s bežnou sadzbou, stanovená v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, nebola selektívna, pretože bola odôvodnená na základe osobitných právnych a faktických prvkov zdaňovania kapitálových ziskov vyplývajúcich z reorganizácií vykonaných na základe zákona č. 218/1990. Zainteresované strany okrem iného tvrdili, že Taliansko by po uplynutí toľkých rokov nemohlo zdaniť takéto kapitálové zisky ako zisky vyplývajúce z iných reorganizácií spoločností.

| (99) | Komisia zohľadňuje skutočnosť, že pre reorganizácie vykonané podľa zákona č. 218/1990 sa ustanovili osobitné podmienky a ustanovenia s cieľom odložiť daňové uznanie kapitálových ziskov dosiahnutých na základe samotných reorganizácií, ako sa stanovuje aj v uvedenom rozhodnutí talianskeho ministerstva financií. Komisia sa napriek tomu domnieva, že pokiaľ ide o realizované, avšak daňovo neuznané kapitálové zisky, schéma čiastočnej daňovej neutrality ustanovená zákonom č. 218/1990 je v podstate rovnocenná so schémou celkovej daňovej neutrality ustanovenej v legislatívnom dekréte č. 358/1997. Keďže sú tieto dve situácie v skutočnosti porovnateľné, zákonodarca mal pri ustanovení daňového uznania nevyrovnaných kapitálových ziskov v roku 2003 uplatniť rovnakú úpravu. |
| --- | --- |

(99)

Komisia zohľadňuje skutočnosť, že pre reorganizácie vykonané podľa zákona č. 218/1990 sa ustanovili osobitné podmienky a ustanovenia s cieľom odložiť daňové uznanie kapitálových ziskov dosiahnutých na základe samotných reorganizácií, ako sa stanovuje aj v uvedenom rozhodnutí talianskeho ministerstva financií. Komisia sa napriek tomu domnieva, že pokiaľ ide o realizované, avšak daňovo neuznané kapitálové zisky, schéma čiastočnej daňovej neutrality ustanovená zákonom č. 218/1990 je v podstate rovnocenná so schémou celkovej daňovej neutrality ustanovenej v legislatívnom dekréte č. 358/1997. Keďže sú tieto dve situácie v skutočnosti porovnateľné, zákonodarca mal pri ustanovení daňového uznania nevyrovnaných kapitálových ziskov v roku 2003 uplatniť rovnakú úpravu.

| (100) | Komisia sa okrem toho domnieva, že uplatnenie nižšej sadzby dane sa nemôže jednoducho považovať za kompenzáciu nákladnejšieho zdaňovania kapitálových ziskov vyplývajúcich z reštrukturalizácií bankového sektora podľa zákona č. 218/1990, rozdelených medzi akcionárov ako dividendy, v porovnaní so zdanením kapitálových ziskov rozdelených ako dividendy, vyplývajúcich z iných reorganizácií na základe schémy daňovej neutrality, ako sa, naopak, uvádza v uvedenom rozhodnutí. Nemožno súhlasiť s podobným tvrdením, pretože uplatnenie rôznych náhradných daní na kapitálové zisky nemožno vždy odôvodniť rôznymi daňovými nákladmi uplatniteľnými v prípade, že sa odložené kapitálové zisky rozdelia ako dividendy. Komisia v skutočnosti poznamenáva, že prijatie podobného odôvodnenia by sa rovnalo povoleniu uplatňovania rôznych účinných sadzieb daní z príjmu spoločností na niektoré spoločnosti iba preto, že sa podieľali na určitých typoch reorganizácií uprednostňovaných štátom. |
| --- | --- |

(100)

Komisia sa okrem toho domnieva, že uplatnenie nižšej sadzby dane sa nemôže jednoducho považovať za kompenzáciu nákladnejšieho zdaňovania kapitálových ziskov vyplývajúcich z reštrukturalizácií bankového sektora podľa zákona č. 218/1990, rozdelených medzi akcionárov ako dividendy, v porovnaní so zdanením kapitálových ziskov rozdelených ako dividendy, vyplývajúcich z iných reorganizácií na základe schémy daňovej neutrality, ako sa, naopak, uvádza v uvedenom rozhodnutí. Nemožno súhlasiť s podobným tvrdením, pretože uplatnenie rôznych náhradných daní na kapitálové zisky nemožno vždy odôvodniť rôznymi daňovými nákladmi uplatniteľnými v prípade, že sa odložené kapitálové zisky rozdelia ako dividendy. Komisia v skutočnosti poznamenáva, že prijatie podobného odôvodnenia by sa rovnalo povoleniu uplatňovania rôznych účinných sadzieb daní z príjmu spoločností na niektoré spoločnosti iba preto, že sa podieľali na určitých typoch reorganizácií uprednostňovaných štátom.

| (101) | Komisia sa domnieva, že daňová výhoda vyplývajúca z uplatnenia schémy na vyrovnanie dane ustanovenej v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 sa nemôže považovať za nepatrnú pomoc, t. j. pomoc „de minimis“. Komisia musí pri stanovení existencie pomoci v skutočnosti porovnať nominálnu (nižšiu) daň uplatnenú na základe skúmanej schémy a daň, ktorá by sa uplatnila v prípade, ak by uvedená schéma nebola k dispozícii a prijímajúce úverové inštitúcie by vyrovnali zdaniteľné základy ich majetku a kapitálové zisky vyplývajúce z takýchto vyrovnaní dane rozdelili medzi akcionárov. |
| --- | --- |

(101)

Komisia sa domnieva, že daňová výhoda vyplývajúca z uplatnenia schémy na vyrovnanie dane ustanovenej v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 sa nemôže považovať za nepatrnú pomoc, t. j. pomoc „de minimis“. Komisia musí pri stanovení existencie pomoci v skutočnosti porovnať nominálnu (nižšiu) daň uplatnenú na základe skúmanej schémy a daň, ktorá by sa uplatnila v prípade, ak by uvedená schéma nebola k dispozícii a prijímajúce úverové inštitúcie by vyrovnali zdaniteľné základy ich majetku a kapitálové zisky vyplývajúce z takýchto vyrovnaní dane rozdelili medzi akcionárov.

| (102) | Komisia sa okrem toho domnieva, že predpokladaná obmedzenosť finančnej výhody poskytnutej štátom nie je sama osebe dostatočným dôvodom na vylúčenie skutočnosti, že táto výhoda predstavuje štátnu pomoc. Komisia taktiež poznamenáva, že sa nemožno odvolať na výnimku „de minimis“ – ustanovenú v nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (21) –, pretože skúmané opatrenie nepredstavuje transparentnú pomoc, ako sa vyžaduje v uvedenom nariadení, a preto, lebo talianske orgány nedodržali podmienky ustanovené v danom nariadení. |
| --- | --- |

(102)

Komisia sa okrem toho domnieva, že predpokladaná obmedzenosť finančnej výhody poskytnutej štátom nie je sama osebe dostatočným dôvodom na vylúčenie skutočnosti, že táto výhoda predstavuje štátnu pomoc. Komisia taktiež poznamenáva, že sa nemožno odvolať na výnimku „de minimis“ – ustanovenú v nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (21) –, pretože skúmané opatrenie nepredstavuje transparentnú pomoc, ako sa vyžaduje v uvedenom nariadení, a preto, lebo talianske orgány nedodržali podmienky ustanovené v danom nariadení.

| (103) | Podľa talianskych orgánov a zainteresovaných strán by mala byť schéma na vyrovnanie dane ustanovená v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 odôvodnená na základe osobitných charakteristík bankového sektora a z tohto dôvodu by nemala predstavovať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(103)

Podľa talianskych orgánov a zainteresovaných strán by mala byť schéma na vyrovnanie dane ustanovená v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003 odôvodnená na základe osobitných charakteristík bankového sektora a z tohto dôvodu by nemala predstavovať štátnu pomoc.

| (104) | Podľa judikatúry Súdneho dvora je daňové opatrenie selektívne iba v prípade, že spôsobuje neodôvodnenú diskrimináciu pri porovnateľných situáciách z právneho a faktického hľadiska vzhľadom na ciele stanovené daňovým systémom (22) a „rozdiel v prístupe k zainteresovaným podnikom nemôže automaticky znamenať existenciu výhody v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy“ (23). |
| --- | --- |

(104)

Podľa judikatúry Súdneho dvora je daňové opatrenie selektívne iba v prípade, že spôsobuje neodôvodnenú diskrimináciu pri porovnateľných situáciách z právneho a faktického hľadiska vzhľadom na ciele stanovené daňovým systémom (22) a „rozdiel v prístupe k zainteresovaným podnikom nemôže automaticky znamenať existenciu výhody v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy“ (23).

| (105) | Komisia sa domnieva, že skúmaná schéma nepredstavuje prispôsobenie všeobecného systému osobitným charakteristikám bankového sektora, ale skôr selektívnu výhodu, ktorá má vplyv na konkurencieschopnosť takýchto podnikov, t. j. úverových inštitúcií zapojených do reorganizácie. |
| --- | --- |

(105)

Komisia sa domnieva, že skúmaná schéma nepredstavuje prispôsobenie všeobecného systému osobitným charakteristikám bankového sektora, ale skôr selektívnu výhodu, ktorá má vplyv na konkurencieschopnosť takýchto podnikov, t. j. úverových inštitúcií zapojených do reorganizácie.

| (106) | Talianske orgány okrem iného tvrdia, že príslušná schéma je iba obmenou schémy zavedenej na základe zákona č. 342/2000, ktorá neobsahovala prvok štátnej pomoci, pretože sa uplatňovala na zisky realizované na základe všetkých typov reštrukturalizácie spoločností. Schéma ustanovená v zákone č. 350/2003 by sa mala porovnať so schémou ustanovenou na základe zákona č. 342/2000 a podľa Talianska neposkytuje žiadnu dodatočnú výhodu. Ako už bolo objasnené, Komisia nesúhlasí s týmto názorom, pretože vyrovnanie v zmysle zákona č. 350/2003 je obmedzenejšie ako všeobecné vyrovnanie ustanovené v zákone č. 342/2000. |
| --- | --- |

(106)

Talianske orgány okrem iného tvrdia, že príslušná schéma je iba obmenou schémy zavedenej na základe zákona č. 342/2000, ktorá neobsahovala prvok štátnej pomoci, pretože sa uplatňovala na zisky realizované na základe všetkých typov reštrukturalizácie spoločností. Schéma ustanovená v zákone č. 350/2003 by sa mala porovnať so schémou ustanovenou na základe zákona č. 342/2000 a podľa Talianska neposkytuje žiadnu dodatočnú výhodu. Ako už bolo objasnené, Komisia nesúhlasí s týmto názorom, pretože vyrovnanie v zmysle zákona č. 350/2003 je obmedzenejšie ako všeobecné vyrovnanie ustanovené v zákone č. 342/2000.

| (107) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá niektorým úverovým inštitúciám na základe zákona č. 350/2003, spočívajúca v uplatnení osobitnej náhradnej dane na zisky realizované prostredníctvom určitých prevodov majetku namiesto bežnej sadzby dane, predstavuje osobitnú výhodu, ktorá nie je odôvodnená charakterom daňového systému. |
| --- | --- |

(107)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá niektorým úverovým inštitúciám na základe zákona č. 350/2003, spočívajúca v uplatnení osobitnej náhradnej dane na zisky realizované prostredníctvom určitých prevodov majetku namiesto bežnej sadzby dane, predstavuje osobitnú výhodu, ktorá nie je odôvodnená charakterom daňového systému.

| (108) | Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora (24) na to, aby opatrenie narušilo hospodársku súťaž, stačí, aby príjemca pomoci konkuroval ostatným podnikom na trhoch otvorených hospodárskej súťaži. Okrem toho má opatrenie vplyv na obchod medzi členskými štátmi, ak finančná pomoc poskytnutá štátom posilní postavenie podniku voči ostatným podnikom konkurujúcim pri obchode v rámci Spoločenstva (25). |
| --- | --- |

(108)

Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora (24) na to, aby opatrenie narušilo hospodársku súťaž, stačí, aby príjemca pomoci konkuroval ostatným podnikom na trhoch otvorených hospodárskej súťaži. Okrem toho má opatrenie vplyv na obchod medzi členskými štátmi, ak finančná pomoc poskytnutá štátom posilní postavenie podniku voči ostatným podnikom konkurujúcim pri obchode v rámci Spoločenstva (25).

| (109) | Komisia sa domnieva, že značná suma pomoci skutočne prispela k posilneniu finančnej pozície príjemcov patriacich do bankového sektora, ktorí na liberalizovanom trhu finančných služieb otvorenom hospodárskej súťaži konkurujú iným podnikom, ktoré poskytujú služby v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

(109)

Komisia sa domnieva, že značná suma pomoci skutočne prispela k posilneniu finančnej pozície príjemcov patriacich do bankového sektora, ktorí na liberalizovanom trhu finančných služieb otvorenom hospodárskej súťaži konkurujú iným podnikom, ktoré poskytujú služby v rámci Spoločenstva.

| (110) | Komisia sa okrem toho domnieva, že výhoda poskytnutá v prospech príslušných úverových inštitúcií môže narušiť hospodársku súťaž za súčasných podmienok charakterizovaných možnosťou konsolidácie talianskeho bankového sektora. Skutočnosť, že niektoré talianske úverové inštitúcie odstránili svoje daňové dlhy týkajúce sa kapitálových ziskov skrytých v ich majetku a zaúčtovaných v ich súvahách prostredníctvom úhrady nominálnej (nižšej) dane, by mohla zvýšiť atraktívnosť takýchto úverových inštitúcií, ako aj ich hospodársku hodnotu pre potenciálnych investorov a kupcov. Komisia sa domnieva, že výhoda poskytnutá na základe skúmanej daňovej schémy môže viesť k nenáležitej zmene na trhu s akvizíciami spoločností v bankovom sektore v Taliansku. |
| --- | --- |

(110)

Komisia sa okrem toho domnieva, že výhoda poskytnutá v prospech príslušných úverových inštitúcií môže narušiť hospodársku súťaž za súčasných podmienok charakterizovaných možnosťou konsolidácie talianskeho bankového sektora. Skutočnosť, že niektoré talianske úverové inštitúcie odstránili svoje daňové dlhy týkajúce sa kapitálových ziskov skrytých v ich majetku a zaúčtovaných v ich súvahách prostredníctvom úhrady nominálnej (nižšej) dane, by mohla zvýšiť atraktívnosť takýchto úverových inštitúcií, ako aj ich hospodársku hodnotu pre potenciálnych investorov a kupcov. Komisia sa domnieva, že výhoda poskytnutá na základe skúmanej daňovej schémy môže viesť k nenáležitej zmene na trhu s akvizíciami spoločností v bankovom sektore v Taliansku.

6.2.   Zlučiteľnosť

| (111) | Keďže skúmaná schéma pomoci predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, jej zlučiteľnosť sa musí posúdiť na základe výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES. Talianske orgány ani zainteresované strany nepredložili konkrétne argumenty s cieľom poukázať na uplatnenie jednej z uvedených výnimiek v tomto prípade. |
| --- | --- |

(111)

Keďže skúmaná schéma pomoci predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, jej zlučiteľnosť sa musí posúdiť na základe výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES. Talianske orgány ani zainteresované strany nepredložili konkrétne argumenty s cieľom poukázať na uplatnenie jednej z uvedených výnimiek v tomto prípade.

| (112) | Výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 Zmluvy o ES, týkajúce sa pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na odstránenie škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo inými mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej hospodárstvu určitej oblasti Spolkovej republiky Nemecko, sa v tomto prípade neuplatňujú. |
| --- | --- |

(112)

Výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 Zmluvy o ES, týkajúce sa pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na odstránenie škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo inými mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej hospodárstvu určitej oblasti Spolkovej republiky Nemecko, sa v tomto prípade neuplatňujú.

| (113) | Výnimka stanovená v článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES oprávňuje pomoc určenú na hospodársky rozvoj oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou: v tomto prípade sa však táto výnimka neuplatňuje, pretože pomoc nepodporuje hospodársky rozvoj v regiónoch s takýmito charakteristikami v Taliansku. |
| --- | --- |

(113)

Výnimka stanovená v článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES oprávňuje pomoc určenú na hospodársky rozvoj oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou: v tomto prípade sa však táto výnimka neuplatňuje, pretože pomoc nepodporuje hospodársky rozvoj v regiónoch s takýmito charakteristikami v Taliansku.

| (114) | Schéma pomoci sa nemôže považovať za projekt spoločného európskeho záujmu alebo pomoc určenú na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu, ako sa ustanovuje v článku 87 ods. 3 písm. b) Zmluvy o ES, a ani sa nezameriava na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva, ako sa ustanovuje v článku 87 ods. 3 písm. d) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(114)

Schéma pomoci sa nemôže považovať za projekt spoločného európskeho záujmu alebo pomoc určenú na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu, ako sa ustanovuje v článku 87 ods. 3 písm. b) Zmluvy o ES, a ani sa nezameriava na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva, ako sa ustanovuje v článku 87 ods. 3 písm. d) Zmluvy o ES.

| (115) | Napokon sa schéma posúdi podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, na základe ktorého sa povoľuje pomoc určená na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo oblastí za predpokladu, že neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. V tomto ohľade treba v prvom rade uviesť, že skúmaná pomoc nie je v súlade so žiadnymi rámcami alebo usmerneniami, v ktorých sa stanovujú kritériá zlučiteľnosti určitých druhov pomoci so spoločným trhom. Predovšetkým pomoc nie je v súlade s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach, platnými v tom čase (26). Po druhé, keďže sa daňová výhoda poskytuje až po vykonaní operácií, nemožno tvrdiť, že pomoc má motivačný účinok potrebný na oprávnenie uplatnenia tejto výnimky. |
| --- | --- |

(115)

Napokon sa schéma posúdi podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, na základe ktorého sa povoľuje pomoc určená na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo oblastí za predpokladu, že neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. V tomto ohľade treba v prvom rade uviesť, že skúmaná pomoc nie je v súlade so žiadnymi rámcami alebo usmerneniami, v ktorých sa stanovujú kritériá zlučiteľnosti určitých druhov pomoci so spoločným trhom. Predovšetkým pomoc nie je v súlade s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach, platnými v tom čase (26). Po druhé, keďže sa daňová výhoda poskytuje až po vykonaní operácií, nemožno tvrdiť, že pomoc má motivačný účinok potrebný na oprávnenie uplatnenia tejto výnimky.

| (116) | Komisia sa, naopak, domnieva, že daná daňová schéma viedla k zníženiu nákladov, ktoré by prijímajúce úverové inštitúcie inak museli znášať v prípade reorganizácií uvedeného druhu, a preto sa musí považovať za prevádzkovú pomoc. Takúto pomoc nemožno považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, pretože nepodporuje rozvoj žiadnej hospodárskej činnosti ani regiónu a nie je časovo obmedzená, klesajúca ani úmerná tomu, čo je potrebné na odstránenie osobitných hospodárskych nevýhod. |
| --- | --- |

(116)

Komisia sa, naopak, domnieva, že daná daňová schéma viedla k zníženiu nákladov, ktoré by prijímajúce úverové inštitúcie inak museli znášať v prípade reorganizácií uvedeného druhu, a preto sa musí považovať za prevádzkovú pomoc. Takúto pomoc nemožno považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, pretože nepodporuje rozvoj žiadnej hospodárskej činnosti ani regiónu a nie je časovo obmedzená, klesajúca ani úmerná tomu, čo je potrebné na odstránenie osobitných hospodárskych nevýhod.

| (117) | Komisia preto dospela k záveru, že daná schéma pomoci nie je zlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(117)

Komisia preto dospela k záveru, že daná schéma pomoci nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

6.3.   Vrátenie

| (118) | Keďže sa schéma pomoci uplatňovala bez predbežného schválenia Komisie, malo by sa pristúpiť k vráteniu pomoci v súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (27). Komisia sa však vzhľadom na prax týkajúcu sa takýchto daňových schém pomoci (28) domnieva, že vrátenie pomoci sa má vzťahovať iba na zaplatené dane nižšie ako suma, ktorú by príjemca zaplatil, ak by využil iné daňové schémy dostupné v tom čase. Komisia sa domnieva, že v tomto prípade nepredstavuje uplatnenie alternatívnej schémy na daňové precenenie podľa článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 čisto hypotetickú možnosť, ale odôvodnenú možnosť, ktorú mohli príslušní príjemcovia využiť na daňové uznanie skutočnej hodnoty ich majetku (29). |
| --- | --- |

(118)

Keďže sa schéma pomoci uplatňovala bez predbežného schválenia Komisie, malo by sa pristúpiť k vráteniu pomoci v súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (27). Komisia sa však vzhľadom na prax týkajúcu sa takýchto daňových schém pomoci (28) domnieva, že vrátenie pomoci sa má vzťahovať iba na zaplatené dane nižšie ako suma, ktorú by príjemca zaplatil, ak by využil iné daňové schémy dostupné v tom čase. Komisia sa domnieva, že v tomto prípade nepredstavuje uplatnenie alternatívnej schémy na daňové precenenie podľa článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 čisto hypotetickú možnosť, ale odôvodnenú možnosť, ktorú mohli príslušní príjemcovia využiť na daňové uznanie skutočnej hodnoty ich majetku (29).

| (119) | Treba pripomenúť, že článok 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 obsahuje všeobecné ustanovenie týkajúce sa daňového uznania ziskov realizovaných podnikmi, ktoré sa rozhodli preceniť majetok zaúčtovaný v súvahe k 31. decembru 2002 pripísaním mu jeho trhovej hodnoty v danom čase prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane vo výške 19 % v prípade precenenia odpisovaného majetku a 15 % v prípade neodpisovaného majetku, splatnej v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006). Táto všeobecná schéma sa uplatňovala aj na úverové inštitúcie, ktoré podliehali danej reorganizácii. Hoci vyrovnania a precenenia nie sú porovnateľné operácie, Komisia sa domnieva, že ak by v danom čase nebola schéma na vyrovnanie dostupná, zainteresované úverové inštitúcie by si s najväčšou pravdepodobnosťou vybrali všeobecnú schému na precenenie podľa článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003. |
| --- | --- |

(119)

Treba pripomenúť, že článok 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 obsahuje všeobecné ustanovenie týkajúce sa daňového uznania ziskov realizovaných podnikmi, ktoré sa rozhodli preceniť majetok zaúčtovaný v súvahe k 31. decembru 2002 pripísaním mu jeho trhovej hodnoty v danom čase prostredníctvom zaplatenia náhradnej dane vo výške 19 % v prípade precenenia odpisovaného majetku a 15 % v prípade neodpisovaného majetku, splatnej v troch splátkach (50 % v roku 2004, 25 % v roku 2005 a 25 % v roku 2006). Táto všeobecná schéma sa uplatňovala aj na úverové inštitúcie, ktoré podliehali danej reorganizácii. Hoci vyrovnania a precenenia nie sú porovnateľné operácie, Komisia sa domnieva, že ak by v danom čase nebola schéma na vyrovnanie dostupná, zainteresované úverové inštitúcie by si s najväčšou pravdepodobnosťou vybrali všeobecnú schému na precenenie podľa článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003.

| (120) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že vrátenie pomoci sa musí obmedziť výlučne na rozdiel medzi daňou splatnou v prípade precenenia majetku držaného na základe článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 (19 % v prípade precenenia odpisovaného majetku a 15 % v prípade neodpisovaného majetku vo všeobecnosti držaného úverovými inštitúciami podliehajúcimi príslušnej reorganizácii) a daňou skutočne zaplatenou na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003. |
| --- | --- |

(120)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že vrátenie pomoci sa musí obmedziť výlučne na rozdiel medzi daňou splatnou v prípade precenenia majetku držaného na základe článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003 (19 % v prípade precenenia odpisovaného majetku a 15 % v prípade neodpisovaného majetku vo všeobecnosti držaného úverovými inštitúciami podliehajúcimi príslušnej reorganizácii) a daňou skutočne zaplatenou na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003.

7.   ZÁVERY

| (121) | Komisia konštatuje, že Taliansko neoprávnene implementovalo ustanovenia článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, pričom porušilo ustanovenia článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Schéma pomoci nie je zlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(121)

Komisia konštatuje, že Taliansko neoprávnene implementovalo ustanovenia článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, pričom porušilo ustanovenia článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Schéma pomoci nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

| (122) | Musí sa pristúpiť iba k vráteniu pomoci poskytnutej vo výške rovnajúcej sa daniam zaplateným v nižšej výške v porovnaní so sumou, ktorú by príjemca schémy pomoci zaplatil, ak by využil iné daňové schémy dostupné v danom čase. |
| --- | --- |

(122)

Musí sa pristúpiť iba k vráteniu pomoci poskytnutej vo výške rovnajúcej sa daniam zaplateným v nižšej výške v porovnaní so sumou, ktorú by príjemca schémy pomoci zaplatil, ak by využil iné daňové schémy dostupné v danom čase.

| (123) | Suma, ktorá sa má vrátiť, sa teda obmedzuje na rozdiel medzi daňou, ktorá by sa zaplatila podľa článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003, a daňou skutočne zaplatenou na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, |
| --- | --- |

(123)

Suma, ktorá sa má vrátiť, sa teda obmedzuje na rozdiel medzi daňou, ktorá by sa zaplatila podľa článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003, a daňou skutočne zaplatenou na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Výnimočná daňová schéma na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, ktorú Taliansko implementovalo, predstavuje štátnu pomoc a nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

Článok 2

Taliansko zruší schému pomoci uvedenú v článku 1.

Článok 3

1.   Taliansko prijme všetky potrebné opatrenia, aby príjemcovia vrátili pomoc poskytnutú na základe uplatnenia náhradnej dane stanovenej v článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003, pokiaľ ide o daňové uznanie kapitálových ziskov vyplývajúcich z reorganizácií uskutočnených podľa zákona č. 218/1990, ktorá im bola poskytnutá neoprávnene.

2.   Suma, ktorá sa má vrátiť, sa obmedzuje na rozdiel medzi daňou, ktorá by sa zaplatila, ak by príjemcovia pomoci uplatnili schému daňového precenenia podľa článku 2 ods. 25 zákona č. 350/2003, a daňou skutočne zaplatenou na základe článku 2 ods. 26 zákona č. 350/2003.

3.   Vrátenie pomoci sa uskutoční bezodkladne a v súlade s postupmi vnútroštátnych právnych predpisov za predpokladu, že umožňujú okamžité a účinné vykonanie tohto rozhodnutia.

4.   V sumách, ktoré sa majú vrátiť, sú zahrnuté úroky za obdobie od dátumu poskytnutia pomoci príjemcovi do jej skutočného vrátenia.

5.   Úroky sa vypočítajú v súlade s ustanoveniami kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá uplatňovania článku 93 Zmluvy o ES.

Článok 4

Taliansko informuje Komisiu do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia o opatreniach plánovaných a už prijatých s cieľom vykonať toto rozhodnutie. Tieto informácie sa oznámia prostredníctvom dotazníka uvedeného v prílohe I k tomuto rozhodnutiu. Taliansko do štyroch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia informuje Komisiu o opatreniach prijatých na jeho vykonanie.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 11. marca 2008

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 154, 7.7.2007, s. 15.

1

(2)  Zákon o štátnom rozpočte Talianska na rok 2004, Úradný vestník Talianskej republiky č. 299 z 27. decembra 2003.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

3

(4)  Pozri rozsudok z 10. januára 2006 vo veci C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA, Zb. 2006, s. I-00289, body 136 a 137.

4

Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA

(5)  Smernica Rady 90/434/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme zdaňovania pri zlúčeniach, rozdeleniach, prevodoch majetku a výmene akcií týkajúcich sa spoločností rôznych členských štátov (Ú. v. ES L 225, 20.8.1990, s. 1).

5

(6)  Rozsudok z 15. januára 2002 vo veci C-43/00, Andersen og Jensen ApS/Skatteministeriet, Zb. 2002, s. I-00379, bod 34 a nasl.

6

Andersen og Jensen ApS/Skatteministeriet

(7)  Úradný vestník Talianskej republiky č. 276 z 21. novembra 2000.

7

(8)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (kapitola V – Úroková sadzba pre vymáhanie neoprávnenej pomoci) (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

8

(9)  Vyplatené sumy sú: a) 92 760 506 EUR v roku 2004; b) 46 380 253 EUR splatných v roku 2005, zodpovedajúcich čistej aktuálnej hodnote 44 725 412 EUR v roku 2004 a c) 46 380 253 EUR splatných v roku 2006, zodpovedajúcich čistej aktuálnej hodnote 43 129 616,90 EUR v roku 2004.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

10

(11)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

11

(12)  Pozri oddiel VI rozhodnutia Komisie 2006/748/ES zo 4. júla 2006 o štátnej pomoci C 30/04 (ex NN 34/04) uplatňovanej Portugalskom, ktorou sa kapitálový zisk z určitých operácií/transakcií, ktoré vykonali verejné podniky, oslobodzuje od dane z príjmu právnických osôb (Ú. v. EÚ L 307, 7.11.2006, s. 219).

12

(13)  Pozri body 113 až 119 rozsudku Súdneho dvora z 15. decembra 2005 vo veci C-148/04, Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1, Zb. 2005, s. I-11137.

13

Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1

(14)  Pozri odôvodnenie 32 uvedeného rozhodnutia (Ú. v. ES L 184, 13.7.2002, s. 27).

14

(15)  Pozri bod 3.2.1 uvedeného oznámenia (Ú. v. ES C 328, 1.11.1996, s. 23).

15

(16)  Rozhodnutie č. 82/E-67004 zo 6. júna 2000, dostupné v databáze týkajúcej sa daní (Servizio di documentazione tributaria) talianskeho ministerstva financií na tejto internetovej adrese: http://dt.finanze.it/doctrib/PDF/Documento.pdf?Request=0&DocumentID=14000008220000606FIN110000006700400&Info=1,0,0.

16

Servizio di documentazione tributaria

(17)  Pozri aj rozsudok Súdneho dvora z 10. januára 2006 vo veci C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA, Zb. 2006, s. I-00289, bod 129.

17

Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA

(18)  Ú. v. ES L 256, 10.10.2000, s. 21.

18

(19)  Ú. v. ES L 116, 4.5.1999, s. 36.

19

(20)  Ak sa, naopak, realizovaná hodnota uznala, podliehala dani ako v prípade zisku vo výške 15 % uznaného pri operáciách, na ktoré sa vzťahuje zákon č. 218/1990.

20

(21)  Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5.

21

(22)  Rozsudok z 8. novembra 2001 vo veci C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Zb. 2001, s. I-8365.

22

Adria-Wien Pipeline GmbH a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(23)  Rozsudok z 22. novembra 2001 vo veci C-53/00, Ferring/ACOSS, Zb. 2001, s. I-9067, bod 17.

23

Ferring/ACOSS

(24)  Rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

24

Het Vlaamse Gewest/Komisia

(25)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci 730/79, Philip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, bod 11.

25

Philip Morris/Komisia

(26)  Ú. v. ES C 288, 9.1.1999, s. 2.

26

(27)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

27

(28)  Pozri oddiel VI rozhodnutia Komisie 2006/748/ES zo 4. júla 2006 o štátnej pomoci C 30/04 (ex NN 34/04) uplatňovanej Portugalskom, ktorou sa kapitálový zisk z určitých operácií/transakcií, ktoré vykonali verejné podniky, oslobodzuje od dane z príjmu právnických osôb (Ú. v. EÚ L 307, 7.11.2006, s. 219).

28

(29)  Pozri body 113 až 119 rozsudku Súdneho dvora z 15. decembra 2005 vo veci C-148/04, Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1, Zb. 2005, s. I-11137.

29

Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1

---

PRÍLOHA I

Informácie o implementácii rozhodnutia Komisie o štátnej pomoci C 15/07 (ex NN 20/07) uplatňovanej Talianskom, týkajúcej sa daňových stimulov v prospech niektorých úverových inštitúcií v reorganizácii

1.   Celkový počet príjemcov a celková výška pomoci, ktorú je potrebné vrátiť

| 1.1. | Podrobne uveďte, akým spôsobom sa vypočíta výška pomoci, ktorú sú jednotliví príjemcovia povinní vrátiť:






  — | istina, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Podrobne uveďte, akým spôsobom sa vypočíta výška pomoci, ktorú sú jednotliví príjemcovia povinní vrátiť:

—

istina,

| — | úroky. |
| --- | --- |

—

úroky.

| 1.2. | Uveďte celkovú výšku neoprávnenej pomoci poskytnutej na základe predmetnej schémy, ktorú je potrebné vrátiť (v ekvivalente hrubého grantu, ceny ...): |
| --- | --- |

1.2.

Uveďte celkovú výšku neoprávnenej pomoci poskytnutej na základe predmetnej schémy, ktorú je potrebné vrátiť (v ekvivalente hrubého grantu, ceny ...):

| 1.3. | Uveďte celkový počet príjemcov, ktorí sú povinní vrátiť neoprávnenú pomoc poskytnutú v rámci tejto schémy: |
| --- | --- |

1.3.

Uveďte celkový počet príjemcov, ktorí sú povinní vrátiť neoprávnenú pomoc poskytnutú v rámci tejto schémy:

2.   Prijaté a plánované opatrenia na vrátenie pomoci

| 2.1. | Uveďte prijaté a plánované opatrenia, ktorých cieľom je bezodkladné a reálne vrátenie pomoci. Uveďte právny základ prijatých a plánovaných opatrení, ak sa uplatňuje: |
| --- | --- |

2.1.

Uveďte prijaté a plánované opatrenia, ktorých cieľom je bezodkladné a reálne vrátenie pomoci. Uveďte právny základ prijatých a plánovaných opatrení, ak sa uplatňuje:

| 2.2. | Uveďte dátum, do ktorého sa pomoc vráti: |
| --- | --- |

2.2.

Uveďte dátum, do ktorého sa pomoc vráti:

3.   Informácie o jednotlivých príjemcoch

V tabuľke uveďte údaje o každom príjemcovi, ktorý je povinný vrátiť neoprávnenú pomoc poskytnutú v rámci predmetnej schémy.

| Totožnosť príjemcu | Výška neoprávnene poskytnutej pomoci (1)

  Mena: ... | Vrátené sumy (2)

  Mena: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Totožnosť príjemcu

Výška neoprávnene poskytnutej pomoci (1)

Mena: ...

Vrátené sumy (2)

Mena: ...

---

(1)  Výška pomoci, ktorá bola poskytnutá príjemcovi (v ekvivalente hrubého grantu, ceny ...).

(2)

| (°) | Vrátené sumy v hrubom vyjadrení (vrátane úrokov). |
| --- | --- |

(°)

Vrátené sumy v hrubom vyjadrení (vrátane úrokov).

---

III Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ

| 4.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 237/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 237/90

---

ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU BiH/13/2008

z 29. júla 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru BiH/1/2004 o prijatí príspevkov tretích štátov na vojenskú operáciu Európskej únie v Bosne a Hercegovine a rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru BiH/3/2004 o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Bosne a Hercegovine

(2008/712/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 25 tretí odsek,

keďže:

| (1) | Politický a bezpečnostný výbor prijal 21. septembra 2004 rozhodnutie BiH/1/2004 (1) a 29. septembra 2004 rozhodnutie BiH/3/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Politický a bezpečnostný výbor prijal 21. septembra 2004 rozhodnutie BiH/1/2004 (1) a 29. septembra 2004 rozhodnutie BiH/3/2004 (2).

| (2) | Po pozvaní Hondurasu, Guatemaly, Salvádoru a Dominikánskej republiky na účasť na operácii ALTHEA predseda Najvyššej rady Konferencie ozbrojených síl štátov Strednej Ameriky zaslal vo svojom liste z 2. apríla 2008 ponuku o podpore v mene uvedených štyroch štátov. |
| --- | --- |

(2)

Po pozvaní Hondurasu, Guatemaly, Salvádoru a Dominikánskej republiky na účasť na operácii ALTHEA predseda Najvyššej rady Konferencie ozbrojených síl štátov Strednej Ameriky zaslal vo svojom liste z 2. apríla 2008 ponuku o podpore v mene uvedených štyroch štátov.

| (3) | Na základe odporúčaní veliteľa operácie EÚ a Vojenského výboru Európskej únie o ich príspevkoch by sa príspevky Hondurasu, Guatemaly, Salvádoru a Dominikánskej republiky mali prijať. |
| --- | --- |

(3)

Na základe odporúčaní veliteľa operácie EÚ a Vojenského výboru Európskej únie o ich príspevkoch by sa príspevky Hondurasu, Guatemaly, Salvádoru a Dominikánskej republiky mali prijať.

| (4) | Po stiahnutí príspevkov Kanady, Maroka, Nového Zélandu a Nórska a po pristúpení Bulharska a Rumunska k Európskej únii je potrebné ďalej revidovať prílohy k rozhodnutiam BiH/1/2004 a BiH/3/2004. |
| --- | --- |

(4)

Po stiahnutí príspevkov Kanady, Maroka, Nového Zélandu a Nórska a po pristúpení Bulharska a Rumunska k Európskej únii je potrebné ďalej revidovať prílohy k rozhodnutiam BiH/1/2004 a BiH/3/2004.

| (5) | V súlade s článkom 6 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a činností Európskej únie, ktoré majú obranné dôsledky. Dánsko sa preto nezúčastňuje na financovaní operácie. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s článkom 6 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a činností Európskej únie, ktoré majú obranné dôsledky. Dánsko sa preto nezúčastňuje na financovaní operácie.

| (6) | Európska rada na zasadnutí v Kodani 12 a 13. decembra 2002 prijala vyhlásenie, ktoré uvádza, že dojednania Berlín plus a ich vykonávanie sa vzťahuje len na tie členské štáty EÚ, ktoré sú tiež buď členmi NATO, alebo stranami Partnerstva pre mier a ktoré následne uzavreli dvojstranné bezpečnostné dohody s NATO, |
| --- | --- |

(6)

Európska rada na zasadnutí v Kodani 12 a 13. decembra 2002 prijala vyhlásenie, ktoré uvádza, že dojednania Berlín plus a ich vykonávanie sa vzťahuje len na tie členské štáty EÚ, ktoré sú tiež buď členmi NATO, alebo stranami Partnerstva pre mier a ktoré následne uzavreli dvojstranné bezpečnostné dohody s NATO,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Príloha k rozhodnutiu BiH/1/2004 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA

ZOZNAM TRETÍCH ŠTÁTOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 1

| — | Albánsko |
| --- | --- |

—

Albánsko

| — | Argentína |
| --- | --- |

—

Argentína

| — | Čile |
| --- | --- |

—

Čile

| — | Dominikánska republika |
| --- | --- |

—

Dominikánska republika

| — | Salvádor |
| --- | --- |

—

Salvádor

| — | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko |
| --- | --- |

—

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko

| — | Guatemala |
| --- | --- |

—

Guatemala

| — | Honduras |
| --- | --- |

—

Honduras

| — | Švajčiarsko |
| --- | --- |

—

Švajčiarsko

| — | Turecko“. |
| --- | --- |

—

Turecko“.

Článok 2

Príloha k rozhodnutiu BiH/3/2004 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA

ZOZNAM TRETÍCH ŠTÁTOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 3 ODS. 1

| — | Albánsko |
| --- | --- |

—

Albánsko

| — | Argentína |
| --- | --- |

—

Argentína

| — | Čile |
| --- | --- |

—

Čile

| — | Dominikánska republika |
| --- | --- |

—

Dominikánska republika

| — | Salvádor |
| --- | --- |

—

Salvádor

| — | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko |
| --- | --- |

—

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko

| — | Guatemala |
| --- | --- |

—

Guatemala

| — | Honduras |
| --- | --- |

—

Honduras

| — | Švajčiarsko |
| --- | --- |

—

Švajčiarsko

| — | Turecko“. |
| --- | --- |

—

Turecko“.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 29. júla 2008

Za Politický a bezpečnostný výbor

predsedníčka

C. ROGER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 324, 27.10.2004, s. 20.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 325, 28.10.2004, s. 64.

2

---

4.9.2008

| 4.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 237/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 237/s3

---

POZNÁMKA PRE ČITATEĽA

Inštititúcie rozhodli, že vo svojich dokumentoch už nebudú uvádzať odkazy na posledné zmeny a doplnenia aktov, na ktoré sa odkazuje.

Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na akty v uverejnených dokumentoch sa vzťahujú na akty v ich platnom znení.

---