# Uradni list L 192/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 192 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5119. julij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 192

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5119. julij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 684/2008 z dne 17. julija 2008 o določitvi obsega uporabe protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1174/2005 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 685/2008 z dne 17. julija 2008 o razveljavitvi protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 85/2006 na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 686/2008 z dne 18. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 18 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 687/2008 z dne 18. julija 2008 o uvedbi postopkov za prevzem žit s strani plačilnih ali intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (Kodificirana različica) | 20 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 688/2008 z dne 18. julija 2008 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1109/2007, za tržno leto 2007/2008 | 49 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2008/74/ES z dne 18. julija 2008 o spremembi Direktive 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive 2005/78/ES v zvezi s homologacijo motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in dostopom do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (
  1
  ) | 51 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 684/2008 z dne 17. julija 2008 o določitvi obsega uporabe protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1174/2005 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 685/2008 z dne 17. julija 2008 o razveljavitvi protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 85/2006 na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške

5

Uredba Komisije (ES) št. 686/2008 z dne 18. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

18

*

Uredba Komisije (ES) št. 687/2008 z dne 18. julija 2008 o uvedbi postopkov za prevzem žit s strani plačilnih ali intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (Kodificirana različica)

20

Uredba Komisije (ES) št. 688/2008 z dne 18. julija 2008 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1109/2007, za tržno leto 2007/2008

49

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2008/74/ES z dne 18. julija 2008 o spremembi Direktive 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive 2005/78/ES v zvezi s homologacijo motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in dostopom do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (
  1
  )

1

51

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/595/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 25. junija 2008 o spremembi Odločbe 2004/452/ES o določitvi seznama organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3019)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | SMERNICE |
| | | Evropska centralna banka |
| | | 2008/596/ES |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 20. junija 2008 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (preoblikovano) (ECB/2008/5) | 63 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/595/ES

*

Odločba Komisije z dne 25. junija 2008 o spremembi Odločbe 2004/452/ES o določitvi seznama organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3019)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3019)

1

60

SMERNICE

Evropska centralna banka

2008/596/ES

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 20. junija 2008 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (preoblikovano) (ECB/2008/5)

(ECB/2008/5)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 19.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 684/2008

z dne 17. julija 2008

o določitvi obsega uporabe protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1174/2005 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dumpinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   VELJAVNI UKREPI

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) („prvotna uredba“) je Svet uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov („RVP“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Preiskava, ki je privedla do prej navedene uredbe, je za obdobje preiskave uporabila obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („prvotna preiskava“). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) („prvotna uredba“) je Svet uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov („RVP“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Preiskava, ki je privedla do prej navedene uredbe, je za obdobje preiskave uporabila obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („prvotna preiskava“).

2.   SEDANJA PREISKAVA

2.1   Postopek

| (2) | Komisija je ta delni vmesni pregled začela na lastno pobudo. Informacije, ki so na voljo Komisiji, so pokazale, da se nekateri izdelki, tako imenovani dvigalne naprave, nakladalniki, škarjasta dvigala in vozički za tehtanje („DNŠV“), ki bi lahko domnevno spadali v obseg izdelka, očitno razlikujejo od ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, kakor sta šasija in hidravlika, med drugim zaradi svojih posebnih funkcij (dviganje, nakladanje ali tehtanje) in končnih uporab. Ugotovilo se je, da za zagotovitev teh funkcij obstajajo razlike v moči in zgradbi hidravlike in šasije. Prej navedene lastnosti so poudarile razlike pri uporabi – in videti je bilo, da med temi izdelki in ročnimi vozički za premeščanje palet ni zamenljivosti. Zato se je zdelo primerno, da se primer preuči, kar zadeva določitev obsega izdelka, z možnostjo retroaktivne veljave sklepa od datuma uvedbe primernih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ta delni vmesni pregled začela na lastno pobudo. Informacije, ki so na voljo Komisiji, so pokazale, da se nekateri izdelki, tako imenovani dvigalne naprave, nakladalniki, škarjasta dvigala in vozički za tehtanje („DNŠV“), ki bi lahko domnevno spadali v obseg izdelka, očitno razlikujejo od ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, kakor sta šasija in hidravlika, med drugim zaradi svojih posebnih funkcij (dviganje, nakladanje ali tehtanje) in končnih uporab. Ugotovilo se je, da za zagotovitev teh funkcij obstajajo razlike v moči in zgradbi hidravlike in šasije. Prej navedene lastnosti so poudarile razlike pri uporabi – in videti je bilo, da med temi izdelki in ročnimi vozički za premeščanje palet ni zamenljivosti. Zato se je zdelo primerno, da se primer preuči, kar zadeva določitev obsega izdelka, z možnostjo retroaktivne veljave sklepa od datuma uvedbe primernih protidampinških ukrepov.

| (3) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejen na preiskavo obsega izdelka. |
| --- | --- |

(3)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejen na preiskavo obsega izdelka.

2.2   Preiskava v zvezi s pregledom

| (4) | Komisija je uradno obvestila organe LRK („zadevna država“) in vse druge znane zadevne stranke, npr. proizvajalce izvoznike v zadevni državi, uporabnike in uvoznike v Skupnosti in proizvajalce v Skupnosti, o začetku delnega pregleda. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je uradno obvestila organe LRK („zadevna država“) in vse druge znane zadevne stranke, npr. proizvajalce izvoznike v zadevni državi, uporabnike in uvoznike v Skupnosti in proizvajalce v Skupnosti, o začetku delnega pregleda. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (5) | Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim zadevnim strankam ter vsem drugim strankam, ki so se oglasile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim zadevnim strankam ter vsem drugim strankam, ki so se oglasile v rokih, določenih v obvestilu o začetku.

| (6) | Glede na obseg delnega pregleda ni bilo za namen tega delnega pregleda določeno nobeno obdobje preiskave. Informacije v izpolnjenih vprašalnikih so zajele obdobje od leta 2003 do leta 2006 („obravnavano obdobje“), tj. zajele so tudi obdobje preiskave prvotne preiskave. Za obravnavano obdobje so bile zahtevane informacije glede obsega prodaje/nabave in vrednosti, obsega proizvodnje in zmogljivosti za RVP in DNŠV. Poleg tega so bile od zadevnih strank zahtevane pripombe o kakršnih koli razlikah ali podobnostih med RVP in DNŠV glede njihovih proizvodnih procesov, tehničnih lastnosti, končnih uporab, zamenljivosti idr. |
| --- | --- |

(6)

Glede na obseg delnega pregleda ni bilo za namen tega delnega pregleda določeno nobeno obdobje preiskave. Informacije v izpolnjenih vprašalnikih so zajele obdobje od leta 2003 do leta 2006 („obravnavano obdobje“), tj. zajele so tudi obdobje preiskave prvotne preiskave. Za obravnavano obdobje so bile zahtevane informacije glede obsega prodaje/nabave in vrednosti, obsega proizvodnje in zmogljivosti za RVP in DNŠV. Poleg tega so bile od zadevnih strank zahtevane pripombe o kakršnih koli razlikah ali podobnostih med RVP in DNŠV glede njihovih proizvodnih procesov, tehničnih lastnosti, končnih uporab, zamenljivosti idr.

| (7) | Prejeti so bili dovolj popolno izpolnjeni vprašalniki dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov RVP/DNŠV, štirih proizvajalcev Skupnosti RVP ali DNŠV, enega uporabnika in 14 uvoznikov RVP/DNŠV v Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Prejeti so bili dovolj popolno izpolnjeni vprašalniki dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov RVP/DNŠV, štirih proizvajalcev Skupnosti RVP ali DNŠV, enega uporabnika in 14 uvoznikov RVP/DNŠV v Skupnosti.

| (8) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za namen ocene, ali je potreba po določilu/spremembi obsega obstoječih protidampinških ukrepov in izvedenih preiskav na kraju samem v prostorih naslednjih družb:






  — | BT Products AB, Mjölby, Švedska, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za namen ocene, ali je potreba po določilu/spremembi obsega obstoječih protidampinških ukrepov in izvedenih preiskav na kraju samem v prostorih naslednjih družb:

—

BT Products AB, Mjölby, Švedska,

| — | Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Nemčija,

| — | RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Nizozemska. |
| --- | --- |

—

RAVAS Europe B.V., Zaltbommel, Nizozemska.

2.3   Zadevni izdelek

| (9) | Zadevni izdelek, kakor je enotno opredeljen v prvotni Uredbi, so ročni vozički za premeščanje palet brez lastnega pogona, ki se uporabljajo za manipuliranje z materiali, običajno nameščenimi na palete, in njihovi osnovni deli, kakor sta šasija in hidravlika, s poreklom iz LRK, ki so običajno uvrščeni pod oznakama KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00. Obstajajo različni tipi ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, kakor sta šasija in hidravlika, večinoma odvisnih od dvižne zmogljivosti, vrste jekla, uporabljenega za šasijo, vrste hidravlike, vrste koles in obstoja zavore. |
| --- | --- |

(9)

Zadevni izdelek, kakor je enotno opredeljen v prvotni Uredbi, so ročni vozički za premeščanje palet brez lastnega pogona, ki se uporabljajo za manipuliranje z materiali, običajno nameščenimi na palete, in njihovi osnovni deli, kakor sta šasija in hidravlika, s poreklom iz LRK, ki so običajno uvrščeni pod oznakama KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00. Obstajajo različni tipi ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, kakor sta šasija in hidravlika, večinoma odvisnih od dvižne zmogljivosti, vrste jekla, uporabljenega za šasijo, vrste hidravlike, vrste koles in obstoja zavore.

2.4   Ugotovitve

| (10) | Treba je spomniti, da je prvotna preiskava zajela ročne vozičke za premeščanje palet in njihove osnovne dele, kakor sta šasija in hidravlika, ki se uporabljajo za ročno manipuliranje s tovorom, običajno nameščenim na palete, in njegovo premeščanje. Po opredelitvi je treba RVP potiskati ali vleči. Zato RVP zagotavljajo mehanizem, ki uporabniku omogoča, da ročno dvigne tovor ravno dovolj visoko, da ga premesti z enega mesta na drugo. |
| --- | --- |

(10)

Treba je spomniti, da je prvotna preiskava zajela ročne vozičke za premeščanje palet in njihove osnovne dele, kakor sta šasija in hidravlika, ki se uporabljajo za ročno manipuliranje s tovorom, običajno nameščenim na palete, in njegovo premeščanje. Po opredelitvi je treba RVP potiskati ali vleči. Zato RVP zagotavljajo mehanizem, ki uporabniku omogoča, da ročno dvigne tovor ravno dovolj visoko, da ga premesti z enega mesta na drugo.

| (11) | DNŠV, ki so bili domnevno razvrščeni kot zadevni izdelek, ki je predmet protidampinških ukrepov nekaterih nacionalnih carinskih organov, so lahko na lastni pogon ali se jih ročno premika. Uporabljajo se za premeščanje ali dviganje tovora, da bi se ga postavilo više, za pomoč pri skladiščenju tovora (dvigalne naprave), za nakladanje ene palete na drugo (nakladalniki), za dviganje tovora na delovno površino (škarjasta dvigala) ali za dviganje in tehtanje tovora (vozički za tehtanje). |
| --- | --- |

(11)

DNŠV, ki so bili domnevno razvrščeni kot zadevni izdelek, ki je predmet protidampinških ukrepov nekaterih nacionalnih carinskih organov, so lahko na lastni pogon ali se jih ročno premika. Uporabljajo se za premeščanje ali dviganje tovora, da bi se ga postavilo više, za pomoč pri skladiščenju tovora (dvigalne naprave), za nakladanje ene palete na drugo (nakladalniki), za dviganje tovora na delovno površino (škarjasta dvigala) ali za dviganje in tehtanje tovora (vozički za tehtanje).

| (12) | Šteje se, da so se samo RVP, kakor so opredeljeni v uvodni izjavi 10 obravnavali kot zadevni izdelek v preiskavi v skladu s prvotno uredbo. Treba je biti pozoren na to, da Komisija za namene prvotne preiskave od sodelujočih strank nikoli ni zahtevala zagotovitev informacij o DNŠV in ni preverila informacij o DNŠV. Zato so vsi podatki in informacije, navedeni v skladu s prvotno uredbo, ter rezultati prvotne preiskave, vključno z uvedbo dokončnih protidampinških ukrepov, temeljili zgolj na RVP. |
| --- | --- |

(12)

Šteje se, da so se samo RVP, kakor so opredeljeni v uvodni izjavi 10 obravnavali kot zadevni izdelek v preiskavi v skladu s prvotno uredbo. Treba je biti pozoren na to, da Komisija za namene prvotne preiskave od sodelujočih strank nikoli ni zahtevala zagotovitev informacij o DNŠV in ni preverila informacij o DNŠV. Zato so vsi podatki in informacije, navedeni v skladu s prvotno uredbo, ter rezultati prvotne preiskave, vključno z uvedbo dokončnih protidampinških ukrepov, temeljili zgolj na RVP.

| (13) | Ob upoštevanju opisanega položaja v okviru uvodne izjave 2 in da se ugotovi, ali se DNŠV razlikujejo od RVP, se DNŠV in RVP preučijo glede na njihove fizikalne in tehnične lastnosti, proizvodne procese, tipične končne uporabe in zamenljivost. |
| --- | --- |

(13)

Ob upoštevanju opisanega položaja v okviru uvodne izjave 2 in da se ugotovi, ali se DNŠV razlikujejo od RVP, se DNŠV in RVP preučijo glede na njihove fizikalne in tehnične lastnosti, proizvodne procese, tipične končne uporabe in zamenljivost.

2.4.1   Fizikalne in tehnične lastnosti RVP/DNŠV

| (14) | Obstajajo različni tipi RVP in njihovih osnovnih delov, kakor sta šasija in hidravlika, večinoma odvisni od dvižne zmogljivosti, vrste jekla, uporabljenega za šasijo, vrste hidravlike, vrste koles in obstoja zavore. Vendar imajo ti različni tipi enake osnovne fizikalne lastnosti in uporabe in se obravnavajo kot zadevni izdelek v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(14)

Obstajajo različni tipi RVP in njihovih osnovnih delov, kakor sta šasija in hidravlika, večinoma odvisni od dvižne zmogljivosti, vrste jekla, uporabljenega za šasijo, vrste hidravlike, vrste koles in obstoja zavore. Vendar imajo ti različni tipi enake osnovne fizikalne lastnosti in uporabe in se obravnavajo kot zadevni izdelek v prvotni preiskavi.

| (15) | Preiskava v zvezi s pregledom je pokazala, da si DNŠV z RVP delijo nekatere lastnosti, npr. da imajo šasijo z vilicami in hidravlični sistem. Vendar imajo dodatne funkcije za višje dviganje tovora, nakladanje, delujejo kot dvižna miza/ploščad ali za tehtanje tovora, kar zahteva naprednejše ali dodatne tehnične sestavine. Za zagotovitev prej navedenih posebnih funkcij DNŠV, so zahteve glede moči in zgradbe vilic, šasije in hidravlike različne od tistih za RVP. Poleg tega so, da bi se zagotovile te dodatne funkcije, DNŠV znatno dražji od RVP (do desetkrat). |
| --- | --- |

(15)

Preiskava v zvezi s pregledom je pokazala, da si DNŠV z RVP delijo nekatere lastnosti, npr. da imajo šasijo z vilicami in hidravlični sistem. Vendar imajo dodatne funkcije za višje dviganje tovora, nakladanje, delujejo kot dvižna miza/ploščad ali za tehtanje tovora, kar zahteva naprednejše ali dodatne tehnične sestavine. Za zagotovitev prej navedenih posebnih funkcij DNŠV, so zahteve glede moči in zgradbe vilic, šasije in hidravlike različne od tistih za RVP. Poleg tega so, da bi se zagotovile te dodatne funkcije, DNŠV znatno dražji od RVP (do desetkrat).

2.4.2   Proizvodni proces

| (16) | V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da obstajajo znatne razlike med proizvodnim procesom RVP in DNŠV, ker slednji potrebuje dodatne sestavine, kar ima za posledico različne proizvodne postopke v primerjavi z RVP. Dejansko je preiskava v zvezi s pregledom razkrila, da mora biti šasija pri dvigalnih napravah in nakladalnikih znatno višja in hidravlični sistemi drugačni, da so zmožni višjega dviga tovora, kot pri vozičkih za tehtanje, tehtnica pa je vgrajena v šasijo, ki ima popolnoma drugačno strukturo vilic v primerjavi z RVP. |
| --- | --- |

(16)

V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da obstajajo znatne razlike med proizvodnim procesom RVP in DNŠV, ker slednji potrebuje dodatne sestavine, kar ima za posledico različne proizvodne postopke v primerjavi z RVP. Dejansko je preiskava v zvezi s pregledom razkrila, da mora biti šasija pri dvigalnih napravah in nakladalnikih znatno višja in hidravlični sistemi drugačni, da so zmožni višjega dviga tovora, kot pri vozičkih za tehtanje, tehtnica pa je vgrajena v šasijo, ki ima popolnoma drugačno strukturo vilic v primerjavi z RVP.

2.4.3   Tipične končne uporabe RVP/DNŠV

| (17) | RVP se široko uporabljajo pri dejavnostih manipuliranja tovora, distribuciji in skladiščenju blaga. Oboji se uporabljajo v predelovalni industriji in maloprodajnih trgovinah. RVP so namenjeni temu, da jih upravljavec na tleh z uporabo premičnega krmila potiska, vleče ali krmili na gladki ravni trdi površini. Ročni vozički za premeščanje palet imajo le eno funkcijo, da omogočijo upravljavcu, ki upravlja s krmilom kot s črpalko, da tovor dvigne do višine, primerne za prenos tovora, na primer v vozilih za distribucijo, skladiščih, proizvodnih obratih ali celo v maloprodajnih trgovinah. Tipična največja dvižna zmogljivost RVP je približno 210 milimetrov. Poleg tega se RVP običajno obravnavajo kot nujno dopolnilo k drugim pripravam za manipuliranje, kot so viličarji. Za uporabo RVP ni potrebno posebno usposabljanje. |
| --- | --- |

(17)

RVP se široko uporabljajo pri dejavnostih manipuliranja tovora, distribuciji in skladiščenju blaga. Oboji se uporabljajo v predelovalni industriji in maloprodajnih trgovinah. RVP so namenjeni temu, da jih upravljavec na tleh z uporabo premičnega krmila potiska, vleče ali krmili na gladki ravni trdi površini. Ročni vozički za premeščanje palet imajo le eno funkcijo, da omogočijo upravljavcu, ki upravlja s krmilom kot s črpalko, da tovor dvigne do višine, primerne za prenos tovora, na primer v vozilih za distribucijo, skladiščih, proizvodnih obratih ali celo v maloprodajnih trgovinah. Tipična največja dvižna zmogljivost RVP je približno 210 milimetrov. Poleg tega se RVP običajno obravnavajo kot nujno dopolnilo k drugim pripravam za manipuliranje, kot so viličarji. Za uporabo RVP ni potrebno posebno usposabljanje.

| (18) | Preiskava v zvezi s pregledom je pokazala, da DNŠV večinoma uporabljajo isti uporabniki kot RVP, vendar so njihove uporabe različne, npr. uporabljajo se za višje dviganje tovora, nakladanje tovora, delujejo kot dvižne ploščadi ali se uporabljajo za tehtanje tovora. Zaradi svojih posebnih lastnosti in uporab se DNŠV ne uporabljajo tako široko kot RVP. Zato je njihov obseg prodaje približno ena desetina prodaje RVP na trgu ES. Poleg tega z razliko od RVP uporaba DNŠV zahteva posebno usposabljanje. |
| --- | --- |

(18)

Preiskava v zvezi s pregledom je pokazala, da DNŠV večinoma uporabljajo isti uporabniki kot RVP, vendar so njihove uporabe različne, npr. uporabljajo se za višje dviganje tovora, nakladanje tovora, delujejo kot dvižne ploščadi ali se uporabljajo za tehtanje tovora. Zaradi svojih posebnih lastnosti in uporab se DNŠV ne uporabljajo tako široko kot RVP. Zato je njihov obseg prodaje približno ena desetina prodaje RVP na trgu ES. Poleg tega z razliko od RVP uporaba DNŠV zahteva posebno usposabljanje.

2.4.4   Zamenljivost

| (19) | Preiskava v zvezi s pregledom je pokazala, da imajo DNŠV znatno več posebnih uporab kot RVP. Dejansko se dvigalne naprave/nakladalniki uporabljajo za višje dviganje tovora, pomoč pri skladiščenju tovora, za nakladanje ene palete na drugo, škarjasta dvigala se uporabljajo za dviganje tovora na delovno površino in vozički za tehtanje za tehtanje tovora. |
| --- | --- |

(19)

Preiskava v zvezi s pregledom je pokazala, da imajo DNŠV znatno več posebnih uporab kot RVP. Dejansko se dvigalne naprave/nakladalniki uporabljajo za višje dviganje tovora, pomoč pri skladiščenju tovora, za nakladanje ene palete na drugo, škarjasta dvigala se uporabljajo za dviganje tovora na delovno površino in vozički za tehtanje za tehtanje tovora.

| (20) | Tipi DNŠV lahko v zelo omejenem obsegu (npr. vozički za tehtanje) dvignejo in premestijo tovor tako kot RVP. Vendar nadomestitev RVP z DNŠV nima nobenega praktičnega ali gospodarskega smisla, ker se RVP laže uporabljajo samo za dviganje in premeščanje tovora, DNŠV pa so znatno dražji kot RVP ter za uporabo zahtevajo posebno usposabljanje. Poleg tega lahko v nekaterih primerih redna uporaba DNŠV namesto RVP uniči glavne funkcije DNŠV, npr. v primeru vozičkov za tehtanje, kjer je naprava za tehtanje tako občutljiva, da bi se poškodovala v trenutku, ko bi se voziček za tehtanje uporabil za dviganje in premeščanje tovora. |
| --- | --- |

(20)

Tipi DNŠV lahko v zelo omejenem obsegu (npr. vozički za tehtanje) dvignejo in premestijo tovor tako kot RVP. Vendar nadomestitev RVP z DNŠV nima nobenega praktičnega ali gospodarskega smisla, ker se RVP laže uporabljajo samo za dviganje in premeščanje tovora, DNŠV pa so znatno dražji kot RVP ter za uporabo zahtevajo posebno usposabljanje. Poleg tega lahko v nekaterih primerih redna uporaba DNŠV namesto RVP uniči glavne funkcije DNŠV, npr. v primeru vozičkov za tehtanje, kjer je naprava za tehtanje tako občutljiva, da bi se poškodovala v trenutku, ko bi se voziček za tehtanje uporabil za dviganje in premeščanje tovora.

| (21) | Po drugi strani se je med preiskavo v zvezi s pregledom ugotovilo, da se RVP ne morejo uporabiti za nadomestitev DNŠV. Funkcije slednjih se nanašajo na posebne trge z različnimi zahtevami ter potrebami in dojemanji končnih uporabnikov. |
| --- | --- |

(21)

Po drugi strani se je med preiskavo v zvezi s pregledom ugotovilo, da se RVP ne morejo uporabiti za nadomestitev DNŠV. Funkcije slednjih se nanašajo na posebne trge z različnimi zahtevami ter potrebami in dojemanji končnih uporabnikov.

| (22) | Komisija je prav tako preučila, ali sta bistvena dela RVP in DNŠV, kakor sta šasija in hidravlika, zamenljiva. Preiskava v zvezi s pregledom je glede tega pokazala, da šasija in hidravlika nista zamenljivi med RVP in DNŠV zaradi različnih zgradb in lastnosti. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je prav tako preučila, ali sta bistvena dela RVP in DNŠV, kakor sta šasija in hidravlika, zamenljiva. Preiskava v zvezi s pregledom je glede tega pokazala, da šasija in hidravlika nista zamenljivi med RVP in DNŠV zaradi različnih zgradb in lastnosti.

2.5   Sklep o obsegu izdelka

| (23) | V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da zaradi različnih in dodatnih tehničnih lastnosti, različnih končnih uporab in različnih proizvodnih procesov, DNŠV ne spadajo v obseg izdelka RVP in njihovih osnovnih delov, ki so predmet veljavnih protidampinških ukrepov. Zato Komisija DNŠV ni obravnavala kot del obsega izdelka prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(23)

V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da zaradi različnih in dodatnih tehničnih lastnosti, različnih končnih uporab in različnih proizvodnih procesov, DNŠV ne spadajo v obseg izdelka RVP in njihovih osnovnih delov, ki so predmet veljavnih protidampinških ukrepov. Zato Komisija DNŠV ni obravnavala kot del obsega izdelka prvotne preiskave.

| (24) | Zato se zdi primerno določiti, da se DNŠV razlikujejo od RVP in njihovih osnovnih delov in ne spadajo v obseg obsega izdelka, ki je predmet protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(24)

Zato se zdi primerno določiti, da se DNŠV razlikujejo od RVP in njihovih osnovnih delov in ne spadajo v obseg obsega izdelka, ki je predmet protidampinških ukrepov.

| (25) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o zgornjih sklepih. |
| --- | --- |

(25)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o zgornjih sklepih.

| (26) | Ena stranka je trdila, da je treba DNŠV in RVP obravnavati kot eno tehnično enoto, vendar informacije o zadevi na upravičujejo takšnega sklepa. Vse preostale stranke, ki so predložile pripombe, so sprejele ugotovitve Komisije. |
| --- | --- |

(26)

Ena stranka je trdila, da je treba DNŠV in RVP obravnavati kot eno tehnično enoto, vendar informacije o zadevi na upravičujejo takšnega sklepa. Vse preostale stranke, ki so predložile pripombe, so sprejele ugotovitve Komisije.

| (27) | Glede na zgoraj navedeno se zdi primerno spremeniti prvotno uredbo za določitev opredelitve izdelka. |
| --- | --- |

(27)

Glede na zgoraj navedeno se zdi primerno spremeniti prvotno uredbo za določitev opredelitve izdelka.

| (28) | Ker je sedanja preiskava v zvezi s pregledom omejena na določitev obsega izdelka, prvotna preiskava in posledični protidampinški ukrep pa DNŠV nista zajemala, se zdi primerno, da se ugotovitve uporabljajo od začetka veljavnosti prvotne uredbe, vključno z uvozi med 29. januarjem 2005 in 21. julijem 2005, za katere so veljale začasne dajatve. Komisija ni našla tehtnega razloga proti uvedbi takšne retroaktivne uporabe. |
| --- | --- |

(28)

Ker je sedanja preiskava v zvezi s pregledom omejena na določitev obsega izdelka, prvotna preiskava in posledični protidampinški ukrep pa DNŠV nista zajemala, se zdi primerno, da se ugotovitve uporabljajo od začetka veljavnosti prvotne uredbe, vključno z uvozi med 29. januarjem 2005 in 21. julijem 2005, za katere so veljale začasne dajatve. Komisija ni našla tehtnega razloga proti uvedbi takšne retroaktivne uporabe.

| (29) | Zato bi bilo treba za blago, ki ni zajeto s členom 1(1) Uredbe (ES) št. 1174/2005, kakor se spremeni s to uredbo, dokončne protidampinške dajatve, plačane ali vknjižene v skladu s členom 1(1) Uredbe (ES) št. 1174/2005, ter začasne protidampinške dajatve, dokončno pobrane v skladu s členom 2, povrniti ali odpustiti. |
| --- | --- |

(29)

Zato bi bilo treba za blago, ki ni zajeto s členom 1(1) Uredbe (ES) št. 1174/2005, kakor se spremeni s to uredbo, dokončne protidampinške dajatve, plačane ali vknjižene v skladu s členom 1(1) Uredbe (ES) št. 1174/2005, ter začasne protidampinške dajatve, dokončno pobrane v skladu s členom 2, povrniti ali odpustiti.

| (30) | Povrnitev ali opustitev dajatev je treba zahtevati pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(30)

Povrnitev ali opustitev dajatev je treba zahtevati pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

| (31) | Ta pregled ne vpliva na čas prenehanja veljavnosti Uredbe (ES) št. 1174/2005 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(31)

Ta pregled ne vpliva na čas prenehanja veljavnosti Uredbe (ES) št. 1174/2005 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1(1) Uredbe (ES) št. 1174/2005 se nadomesti z:

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, kakor sta šasija in hidravlika, ki spadajo pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00 (oznaki TARIC 8427900010 in 8431200010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Za namen te uredbe so ročni vozički za premeščanje palet transportne naprave, opremljene z dvižnimi vilicami za manipuliranje palet, namenjene temu, da jih upravljavec na tleh z uporabo premičnega krmila potiska, vleče ali krmili na gladki ravni trdi površini. Ročni vozički za premeščanje palet imajo le eno funkcijo, da omogočijo dviganje tovora, z upravljanjem s krmilom kot s črpalko, do višine, primerne za prevažanje, in nimajo nobenih drugih dodatnih funkcij ali uporab, kot na primer (i) za premeščanje ali dviganje tovora, da bi se ga postavilo više, ali za pomoč pri skladiščenju tovora (dvigalne naprave), (ii) za nakladanje ene palete na drugo (nakladalniki), (iii) za dviganje tovora na delovno površino (škarjasta dvigala) ali (iv) za dviganje in tehtanje tovora (vozički za tehtanje).“

Člen 2

Za blago, ki ni zajeto s členom 1(1) Uredbe (ES) št. 1174/2005, kakor se spremeni s to uredbo, se dokončne protidampinške dajatve, plačane ali vknjižene v skladu s členom 1(1) Uredbe (ES) št. 1174/2005 v prvotni različici, ter začasne protidampinške dajatve, dokončno pobrane v skladu s členom 2 iste uredbe, povrnejo ali odpustijo.

Povrnitev in odpustitev dajatev se zahtevata pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. V upravičenih primerih se rok treh let iz člena 236(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (4), podaljša za obdobje enega leta.

4

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 22. julija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. julija 2008

Za Svet

Predsednik

E. WOERTH

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 189, 21.7.2005, str. 1.

2

(3)  UL C 184, 7.8.2007, str. 11.

3

(4)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

4

---

| 19.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/5

---

UREDBA SVETA (ES) št. 685/2008

z dne 17. julija 2008

o razveljavitvi protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 85/2006 na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 in člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 85/2006 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške. Končna dajatev je bila uvedena v obliki minimalne uvozne cene („MUC“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 85/2006 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške. Končna dajatev je bila uvedena v obliki minimalne uvozne cene („MUC“).

2.   Zahtevek za pregled in njegov začetek

| (2) | Komisija je 20. februarja 2007 prejela zahtevek za delni vmesni pregled, ki so ga vložile naslednje države članice: Italija, Litva, Poljska, Portugalska in Španija („vložniki“) v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 20. februarja 2007 prejela zahtevek za delni vmesni pregled, ki so ga vložile naslednje države članice: Italija, Litva, Poljska, Portugalska in Španija („vložniki“) v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

| (3) | Vložniki so predložili prima facie dokaze, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so te spremembe trajne. Vložniki so trdili in predložili prima facie dokaze, da bi primerjava konstruirane normalne vrednosti z izvoznimi cenami pomenila zmanjšanje dampinga na raven, ki bi bila znatno nižja od ravni sedanjih ukrepov. Zato nadaljevanje izvajanja ukrepov na obstoječih ravneh ni več potrebno za izravnavanje dampinga. Ocenjeno je bilo, da ti dokazi zadostujejo za začetek postopka. |
| --- | --- |

(3)

Vložniki so predložili prima facie dokaze, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so te spremembe trajne. Vložniki so trdili in predložili prima facie dokaze, da bi primerjava konstruirane normalne vrednosti z izvoznimi cenami pomenila zmanjšanje dampinga na raven, ki bi bila znatno nižja od ravni sedanjih ukrepov. Zato nadaljevanje izvajanja ukrepov na obstoječih ravneh ni več potrebno za izravnavanje dampinga. Ocenjeno je bilo, da ti dokazi zadostujejo za začetek postopka.

| (4) | V skladu s tem je Komisija 21. aprila 2007, po posvetovanju s svetovalnim odborom, z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (3) začela delni vmesni pregled veljavnih protidampinških ukrepov na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(4)

V skladu s tem je Komisija 21. aprila 2007, po posvetovanju s svetovalnim odborom, z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (3) začela delni vmesni pregled veljavnih protidampinških ukrepov na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („obvestilo o začetku“).

| (5) | Ta pregled je bil po obsegu omejen na damping, njegov namen pa je bil oceniti potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(5)

Ta pregled je bil po obsegu omejen na damping, njegov namen pa je bil oceniti potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov.

3.   Stranke v postopku

| (6) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila vse znane proizvajalce/izvoznike na Norveškem, trgovce, uvoznike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike Kraljevine Norveške. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila vse znane proizvajalce/izvoznike na Norveškem, trgovce, uvoznike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike Kraljevine Norveške. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

4.   Vzorčenje

| (7) | V skladu z oddelkom 5(a) obvestila o začetku se lahko Komisija odloči za uporabo vzorčenja v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Informacije, zahtevane v točki 5(a)(i) obvestila o začetku, je v določenem roku zagotovilo 267 družb. Med temi družbami je bilo 169 proizvajalcev izvoznikov gojenega lososa. Uvoz se je izvajal neposredno ali posredno prek povezanih in samostojnih trgovcev. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z oddelkom 5(a) obvestila o začetku se lahko Komisija odloči za uporabo vzorčenja v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Informacije, zahtevane v točki 5(a)(i) obvestila o začetku, je v določenem roku zagotovilo 267 družb. Med temi družbami je bilo 169 proizvajalcev izvoznikov gojenega lososa. Uvoz se je izvajal neposredno ali posredno prek povezanih in samostojnih trgovcev.

| (8) | Zaradi velikega števila vpletenih podjetij je bilo odločeno, da se bo uporabilo določbe o vzorčenju, zaradi česar je bil v posvetovanju s predstavniki norveške industrije izbran vzorec družb proizvajalk z največjim obsegom izvoza v Skupnost (proizvajalci izvozniki). Predstavniki norveške industrije so predlagali, da se v vzorec vključi (i) eno družbo proizvajalko, ki ni izvažala sama, ampak samo prek nepovezanih trgovcev na Norveškem, in (ii) dva izvoznika, ki nista proizvajalca zadevnega proizvoda. Tega ni bilo možno sprejeti, saj v zvezi z družbo proizvajalko ni bilo zadostnih jamstev, da bi se dejansko dalo ugotoviti izvoz v Skupnost prek nepovezanih trgovcev. V zvezi z izvozniki brez lastne proizvodnje lososa pa ni bilo možno določiti normalne vrednosti in zato tudi ne dajatev za te družbe. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi velikega števila vpletenih podjetij je bilo odločeno, da se bo uporabilo določbe o vzorčenju, zaradi česar je bil v posvetovanju s predstavniki norveške industrije izbran vzorec družb proizvajalk z največjim obsegom izvoza v Skupnost (proizvajalci izvozniki). Predstavniki norveške industrije so predlagali, da se v vzorec vključi (i) eno družbo proizvajalko, ki ni izvažala sama, ampak samo prek nepovezanih trgovcev na Norveškem, in (ii) dva izvoznika, ki nista proizvajalca zadevnega proizvoda. Tega ni bilo možno sprejeti, saj v zvezi z družbo proizvajalko ni bilo zadostnih jamstev, da bi se dejansko dalo ugotoviti izvoz v Skupnost prek nepovezanih trgovcev. V zvezi z izvozniki brez lastne proizvodnje lososa pa ni bilo možno določiti normalne vrednosti in zato tudi ne dajatev za te družbe.

| (9) | Izbrani vzorec je v skladu s členom 17 osnovne uredbe zajel največji reprezentativni obseg izvoza, ki ga je bilo možno ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Proizvajalci izvozniki, izbrani v končni vzorec, so predstavljali skoraj 60 % navedene količine zadevnega proizvoda, izvoženega v Skupnost. |
| --- | --- |

(9)

Izbrani vzorec je v skladu s členom 17 osnovne uredbe zajel največji reprezentativni obseg izvoza, ki ga je bilo možno ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Proizvajalci izvozniki, izbrani v končni vzorec, so predstavljali skoraj 60 % navedene količine zadevnega proizvoda, izvoženega v Skupnost.

| (10) | Da bi Komisija lahko v zvezi z uvozniki odločila, ali je vzorčenje potrebno, so uvozniki v Skupnosti morali predložiti informacije iz točke 5(a)(ii) obvestila o začetku. Le štirje uvozniki v Skupnosti so izpolnili obrazec za vzorčenje. Zaradi majhnega števila sodelujočih uvoznikov vzorčenje v tem primeru ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(10)

Da bi Komisija lahko v zvezi z uvozniki odločila, ali je vzorčenje potrebno, so uvozniki v Skupnosti morali predložiti informacije iz točke 5(a)(ii) obvestila o začetku. Le štirje uvozniki v Skupnosti so izpolnili obrazec za vzorčenje. Zaradi majhnega števila sodelujočih uvoznikov vzorčenje v tem primeru ni bilo potrebno.

| (11) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga. V ta namen je Komisija vse stranke, za katere se ve, da jih to zadeva, in vse druge stranke, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku, povabila k sodelovanju v postopku in jih pozvala, naj odgovorijo na ustrezne vprašalnike. S Komisijo je sodelovalo in izrazilo svoja stališča 267 proizvajalcev in izvoznikov iz Norveške, predstavniki proizvajalcev lososa Skupnosti ter irska in škotska vlada. Poleg tega so štirje uvozniki in šest vzorčenih norveških proizvajalcev izvoznikov predložili izpolnjene vprašalnike v določenih rokih. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga. V ta namen je Komisija vse stranke, za katere se ve, da jih to zadeva, in vse druge stranke, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku, povabila k sodelovanju v postopku in jih pozvala, naj odgovorijo na ustrezne vprašalnike. S Komisijo je sodelovalo in izrazilo svoja stališča 267 proizvajalcev in izvoznikov iz Norveške, predstavniki proizvajalcev lososa Skupnosti ter irska in škotska vlada. Poleg tega so štirje uvozniki in šest vzorčenih norveških proizvajalcev izvoznikov predložili izpolnjene vprašalnike v določenih rokih.

| (12) | Komisija je izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Uvozniki/predelovalci/uporabniki







  — | Laschinger GmbH, Bischofmais, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija je izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Uvozniki/predelovalci/uporabniki

—

Laschinger GmbH, Bischofmais, Nemčija

| — | Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Nemčija |
| --- | --- |

—

Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Nemčija

| — | Rodé Vis B.V., Urk, Nizozemska |
| --- | --- |

—

Rodé Vis B.V., Urk, Nizozemska

| — | Hätälä Oy, Oulu, Finska |
| --- | --- |

—

Hätälä Oy, Oulu, Finska

| (b) | Proizvajalci izvozniki na Norveškem (skupine družb)







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norveška |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki na Norveškem (skupine družb)

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norveška

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norveška |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norveška

| (13) | Dva največja norveška proizvajalca izvoznika, tj. Marine Harvest AS in Hallvard Leroy AS, sta predstavljala več kot 44 % celotne proizvodnje, ki so jo prijavili sodelujoči norveški proizvajalci, in 45 % norveškega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(13)

Dva največja norveška proizvajalca izvoznika, tj. Marine Harvest AS in Hallvard Leroy AS, sta predstavljala več kot 44 % celotne proizvodnje, ki so jo prijavili sodelujoči norveški proizvajalci, in 45 % norveškega izvoza v Skupnost.

| (14) | Narejena je bila poglobljena teoretična analiza informacij, ki so jih predložile ostale štiri družbe, izbrane v vzorec, in ugotovljeno je bilo, da se njihovi proizvodni stroški in izvozne cene na splošno ujemajo s proizvodnimi stroški in izvoznimi cenami obiskanih podjetij. |
| --- | --- |

(14)

Narejena je bila poglobljena teoretična analiza informacij, ki so jih predložile ostale štiri družbe, izbrane v vzorec, in ugotovljeno je bilo, da se njihovi proizvodni stroški in izvozne cene na splošno ujemajo s proizvodnimi stroški in izvoznimi cenami obiskanih podjetij.

| (15) | Vsem zainteresiranem strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(15)

Vsem zainteresiranem strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

5.   Obdobje preiskave

| (16) | Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(16)

Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

B.   ZADEVNI PROIZVOD IN PODOBNI PROIZVOD

1.   Zadevni proizvod

| (17) | Proizvod, ki se pregleduje, je enak proizvodu iz prvotne preiskave, tj. gojeni (razen divjega) losos, v filetih ali v drugačni obliki, svež, ohlajen ali zamrznjen, s poreklom iz Norveške („zadevni proizvod“). Iz te opredelitve so izključene vse druge podobne gojene ribe, kot so na primer morska postrv (lososova postrv), biomasa (živ losos) in tudi divji losos ter nadalje predelane vrste, kot je na primer prekajeni losos. |
| --- | --- |

(17)

Proizvod, ki se pregleduje, je enak proizvodu iz prvotne preiskave, tj. gojeni (razen divjega) losos, v filetih ali v drugačni obliki, svež, ohlajen ali zamrznjen, s poreklom iz Norveške („zadevni proizvod“). Iz te opredelitve so izključene vse druge podobne gojene ribe, kot so na primer morska postrv (lososova postrv), biomasa (živ losos) in tudi divji losos ter nadalje predelane vrste, kot je na primer prekajeni losos.

| (18) | Proizvod je sedaj uvrščen pod oznake KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 in ex 0304 29 13, ki ustrezajo različnim oblikam proizvoda (sveža ali ohlajena riba, sveži ali ohlajeni fileti, zamrznjena riba ali zamrznjeni fileti). |
| --- | --- |

(18)

Proizvod je sedaj uvrščen pod oznake KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 in ex 0304 29 13, ki ustrezajo različnim oblikam proizvoda (sveža ali ohlajena riba, sveži ali ohlajeni fileti, zamrznjena riba ali zamrznjeni fileti).

2.   Podobni proizvod

| (19) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno s to preiskavo, imata zadevni proizvod in proizvod, proizveden na Norveškem in prodan na norveškem notranjem trgu, iste osnovne fizikalne značilnosti in isto uporabo. Zato se štejeta za podobna proizvoda v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na ugotavljanje dampinga, niso bile v zvezi s proizvodom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, sprejete nobene sklepne ugotovitve. |
| --- | --- |

(19)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno s to preiskavo, imata zadevni proizvod in proizvod, proizveden na Norveškem in prodan na norveškem notranjem trgu, iste osnovne fizikalne značilnosti in isto uporabo. Zato se štejeta za podobna proizvoda v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na ugotavljanje dampinga, niso bile v zvezi s proizvodom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, sprejete nobene sklepne ugotovitve.

C.   DAMPING

1.   Splošno

| (20) | Norveški proizvajalci gojenega lososa so zadevni proizvod prodajali v Skupnost neposredno ali prek povezanih in nepovezanih trgovcev. Pri izračunu izvozne cene na ravni proizvajalca je bila upoštevana samo prodaja, namenjena trgu Skupnosti, ki jo je bilo možno določiti in ki je bila izvedena neposredno ali prek povezanih družb s sedežem na Norveškem. |
| --- | --- |

(20)

Norveški proizvajalci gojenega lososa so zadevni proizvod prodajali v Skupnost neposredno ali prek povezanih in nepovezanih trgovcev. Pri izračunu izvozne cene na ravni proizvajalca je bila upoštevana samo prodaja, namenjena trgu Skupnosti, ki jo je bilo možno določiti in ki je bila izvedena neposredno ali prek povezanih družb s sedežem na Norveškem.

2.   Normalna vrednost

| (21) | Za določitev normalne vrednosti je Komisija za vsakega proizvajalca izvoznika, vključenega v vzorec, najprej ugotavljala, ali je njegova celotna domača prodaja gojenega lososa reprezentativna v primerjavi z njegovim celotnim izvozom v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje vsakega proizvajalca izvoznika predstavljal vsaj 5 % obsega njegovega celotnega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(21)

Za določitev normalne vrednosti je Komisija za vsakega proizvajalca izvoznika, vključenega v vzorec, najprej ugotavljala, ali je njegova celotna domača prodaja gojenega lososa reprezentativna v primerjavi z njegovim celotnim izvozom v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje vsakega proizvajalca izvoznika predstavljal vsaj 5 % obsega njegovega celotnega izvoza v Skupnost.

| (22) | Pri ugotavljanju reprezentativnosti domače prodaje se prodaja nepovezanim trgovcem s sedežem na Norveškem, ki so v OPP imeli izvozno licenco, ni upoštevala, saj ni bilo mogoče z gotovostjo določiti končne destinacije te prodaje. Dejansko je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je bil velik del te prodaje namenjen izvozu na trge tretjih držav in ne domači potrošnji. |
| --- | --- |

(22)

Pri ugotavljanju reprezentativnosti domače prodaje se prodaja nepovezanim trgovcem s sedežem na Norveškem, ki so v OPP imeli izvozno licenco, ni upoštevala, saj ni bilo mogoče z gotovostjo določiti končne destinacije te prodaje. Dejansko je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je bil velik del te prodaje namenjen izvozu na trge tretjih držav in ne domači potrošnji.

| (23) | Komisija je nato ugotavljala, katere vrste proizvodov, ki so jih družbe z reprezentativno domačo prodajo prodajale na notranjem trgu, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je nato ugotavljala, katere vrste proizvodov, ki so jih družbe z reprezentativno domačo prodajo prodajale na notranjem trgu, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (24) | Domača prodaja posamezne vrste proizvoda se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste proizvoda neodvisnim strankam na notranjem trgu v obdobju preiskave predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje za izvoz v Skupnost primerljive vrste proizvoda. |
| --- | --- |

(24)

Domača prodaja posamezne vrste proizvoda se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste proizvoda neodvisnim strankam na notranjem trgu v obdobju preiskave predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje za izvoz v Skupnost primerljive vrste proizvoda.

| (25) | Prav tako se je z ugotavljanjem deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste neodvisnim kupcem v preiskavi ugotavljalo, ali se domača prodaja posamezne vrste zadevnega proizvoda, prodanega na notranjem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je Komisija izvedla z določitvijo deleža dobičkonosne domače prodaje neodvisnim kupcem za vsako posamezno vrsto izvoženega proizvoda na notranjem trgu v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(25)

Prav tako se je z ugotavljanjem deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste neodvisnim kupcem v preiskavi ugotavljalo, ali se domača prodaja posamezne vrste zadevnega proizvoda, prodanega na notranjem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je Komisija izvedla z določitvijo deleža dobičkonosne domače prodaje neodvisnim kupcem za vsako posamezno vrsto izvoženega proizvoda na notranjem trgu v obdobju preiskave.

| (26) | Kadar je obseg prodaje določene vrste proizvoda, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od izračunanih proizvodnih stroškov, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanskih domačih cenah. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OPP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(26)

Kadar je obseg prodaje določene vrste proizvoda, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od izračunanih proizvodnih stroškov, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanskih domačih cenah. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OPP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

| (27) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste proizvoda predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje izključno navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste. |
| --- | --- |

(27)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste proizvoda predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje izključno navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste.

| (28) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste proizvoda predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da je bila ta določena vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila lahko domača cena primerna podlaga za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(28)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste proizvoda predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da je bila ta določena vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila lahko domača cena primerna podlaga za določitev normalne vrednosti.

| (29) | Kadar domačih cen določene vrste proizvoda, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo možno uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. |
| --- | --- |

(29)

Kadar domačih cen določene vrste proizvoda, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo možno uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo.

| (30) | Proučeno je bilo, ali je normalno vrednost možno določiti na podlagi domačih cen drugih proizvajalcev na Norveškem v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Ker v tem primeru ni bilo na razpolago zanesljivih domačih cen drugih proizvajalcev, je bila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe uporabljena konstruirana normalna vrednost. |
| --- | --- |

(30)

Proučeno je bilo, ali je normalno vrednost možno določiti na podlagi domačih cen drugih proizvajalcev na Norveškem v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Ker v tem primeru ni bilo na razpolago zanesljivih domačih cen drugih proizvajalcev, je bila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe uporabljena konstruirana normalna vrednost.

| (31) | Zato je Komisija v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe namesto tega izračunala konstruirano normalno vrednost. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi popravljenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst proizvoda posameznega proizvajalca izvoznika prišteli primerni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter primerna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(31)

Zato je Komisija v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe namesto tega izračunala konstruirano normalno vrednost. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi popravljenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst proizvoda posameznega proizvajalca izvoznika prišteli primerni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter primerna stopnja dobička.

| (32) | V vseh primerih so bili PSA-stroški ter dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali so PSA-stroški ter dobiček, ki ga je ustvaril vsak posamezen zadevni proizvajalec izvoznik na notranjem trgu, zanesljivi. |
| --- | --- |

(32)

V vseh primerih so bili PSA-stroški ter dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali so PSA-stroški ter dobiček, ki ga je ustvaril vsak posamezen zadevni proizvajalec izvoznik na notranjem trgu, zanesljivi.

| (33) | Nobeden od šestih zadevnih proizvajalcev izvoznikov, za katere je bilo treba normalno vrednost konstruirati, ni imel reprezentativne domače prodaje. Zato metode iz uvoda člena 2(6) ni bilo mogoče uporabiti. Člena 2(6)(a) ni bilo možno uporabiti, ker noben zadevni proizvajalec izvoznik ni imel reprezentativne domače prodaje. Prav tako ni bilo mogoče uporabiti člena 2(6)(b), ker je bilo ugotovljeno, da prodaja proizvodov splošne kategorije na notranjih trgih ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, tj. na podlagi katere koli druge primerne metode. Ob upoštevanju podatkov, ki jih je v OPP predložilo šest proizvajalcev izvoznikov v zvezi s svojo domačo prodajo, in ker ni bilo na voljo nobenih drugih zanesljivejših informacij, se je štelo, da bi bili primerni 30-odstotna stopnja dobička in 3-odstotna stopnja PSA-stroškov. |
| --- | --- |

(33)

Nobeden od šestih zadevnih proizvajalcev izvoznikov, za katere je bilo treba normalno vrednost konstruirati, ni imel reprezentativne domače prodaje. Zato metode iz uvoda člena 2(6) ni bilo mogoče uporabiti. Člena 2(6)(a) ni bilo možno uporabiti, ker noben zadevni proizvajalec izvoznik ni imel reprezentativne domače prodaje. Prav tako ni bilo mogoče uporabiti člena 2(6)(b), ker je bilo ugotovljeno, da prodaja proizvodov splošne kategorije na notranjih trgih ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, tj. na podlagi katere koli druge primerne metode. Ob upoštevanju podatkov, ki jih je v OPP predložilo šest proizvajalcev izvoznikov v zvezi s svojo domačo prodajo, in ker ni bilo na voljo nobenih drugih zanesljivejših informacij, se je štelo, da bi bili primerni 30-odstotna stopnja dobička in 3-odstotna stopnja PSA-stroškov.

| (34) | Norveški proizvajalci izvozniki so izrazili dvom glede uporabe 30-odstotne stopnje dobička, in trdili, da ne ustreza dejanskim podatkom o normalnih stopnjah v ribogojskem sektorju. Vendar iz dokumentacije ni bilo razvidno, da bi zneski, določeni za dobiček, kot je opisano zgoraj, presegali dobiček, ki ga običajno ustvarijo drugi proizvajalci izvozniki pri prodaji proizvodov iste splošne kategorije na notranjem trgu države porekla v OPP. Kot je navedeno zgoraj, je uporabljena stopnja temeljila na dejanskih in preverjenih podatkih. To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(34)

Norveški proizvajalci izvozniki so izrazili dvom glede uporabe 30-odstotne stopnje dobička, in trdili, da ne ustreza dejanskim podatkom o normalnih stopnjah v ribogojskem sektorju. Vendar iz dokumentacije ni bilo razvidno, da bi zneski, določeni za dobiček, kot je opisano zgoraj, presegali dobiček, ki ga običajno ustvarijo drugi proizvajalci izvozniki pri prodaji proizvodov iste splošne kategorije na notranjem trgu države porekla v OPP. Kot je navedeno zgoraj, je uporabljena stopnja temeljila na dejanskih in preverjenih podatkih. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

3.   Izvozna cena

| (35) | V vseh primerih, v katerih se je zadevni proizvod izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(35)

V vseh primerih, v katerih se je zadevni proizvod izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

| (36) | Kadar je bil izvoz izveden prek povezanih trgovcev, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi proizvodi najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu in ki je bila ustrezno prilagojena glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter glede na primerno stopnjo PSA-stroškov in dobičkov. V zvezi s tem so bili uporabljeni dejanski PSA-stroški povezanih trgovcev v OPP. V zvezi z dobičkom je bilo na podlagi razpoložljivih informacij in zaradi nerazpoložljivosti drugih zanesljivejših informacij določeno, da je 2-odstotni dobiček primeren za trgovca v tem poslovnem sektorju. |
| --- | --- |

(36)

Kadar je bil izvoz izveden prek povezanih trgovcev, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi proizvodi najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu in ki je bila ustrezno prilagojena glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter glede na primerno stopnjo PSA-stroškov in dobičkov. V zvezi s tem so bili uporabljeni dejanski PSA-stroški povezanih trgovcev v OPP. V zvezi z dobičkom je bilo na podlagi razpoložljivih informacij in zaradi nerazpoložljivosti drugih zanesljivejših informacij določeno, da je 2-odstotni dobiček primeren za trgovca v tem poslovnem sektorju.

| (37) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, v primerih, v katerih je bila prodaja izvedena prek nepovezanih trgovcev, ni bilo možno z gotovostjo določiti končne destinacije izvoženega proizvoda. Zato ni bilo možno ugotoviti, ali je določen proizvod bil prodan stranki v Skupnosti ali kateri drugi tretji državi in zato je bilo sklenjeno, da se prodaje nepovezanim trgovcem ne upošteva. Industrija Skupnosti je nasprotovala temu pristopu in trdila, da bi bilo takšno prodajo treba preiskati, ker domneva, da se je losos prek neodvisnih trgovcev v Skupnost prodajal po nižjih cenah od MUC. |
| --- | --- |

(37)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, v primerih, v katerih je bila prodaja izvedena prek nepovezanih trgovcev, ni bilo možno z gotovostjo določiti končne destinacije izvoženega proizvoda. Zato ni bilo možno ugotoviti, ali je določen proizvod bil prodan stranki v Skupnosti ali kateri drugi tretji državi in zato je bilo sklenjeno, da se prodaje nepovezanim trgovcem ne upošteva. Industrija Skupnosti je nasprotovala temu pristopu in trdila, da bi bilo takšno prodajo treba preiskati, ker domneva, da se je losos prek neodvisnih trgovcev v Skupnost prodajal po nižjih cenah od MUC.

| (38) | Treba je opozoriti, da je pri določanju izvozne cene treba upoštevati prodajo prvemu neodvisnemu kupcu v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe in da torej pri ugotavljanju dampinga cene nadaljnje prodaje, po katerih prodaja proizvod prvi neodvisni kupec, niso pomembne. To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(38)

Treba je opozoriti, da je pri določanju izvozne cene treba upoštevati prodajo prvemu neodvisnemu kupcu v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe in da torej pri ugotavljanju dampinga cene nadaljnje prodaje, po katerih prodaja proizvod prvi neodvisni kupec, niso pomembne. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

4.   Primerjava

| (39) | Primerjava normalne vrednosti z izvoznimi cenami je bila narejena na podlagi cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(39)

Primerjava normalne vrednosti z izvoznimi cenami je bila narejena na podlagi cene franko tovarna.

| (40) | V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v popustih, rabatih, stroških za prevoz, zavarovanje, pretovarjanje, manipulativnih stroških, stroških nakladanja in tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kreditov in uvoznih dajatev. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v popustih, rabatih, stroških za prevoz, zavarovanje, pretovarjanje, manipulativnih stroških, stroških nakladanja in tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kreditov in uvoznih dajatev.

5.   Damping

5.1   Vzorčene družbe

| (41) | Za proizvajalce izvoznike, ki so bili vključeni v vzorec, je bila izračunana individualna stopnja dampinga. Za te družbe je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe bila narejena primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti posamezne vrste zadevnega proizvoda, izvoženega v Skupnost, s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(41)

Za proizvajalce izvoznike, ki so bili vključeni v vzorec, je bila izračunana individualna stopnja dampinga. Za te družbe je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe bila narejena primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti posamezne vrste zadevnega proizvoda, izvoženega v Skupnost, s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega proizvoda.

5.2   Nevzorčene družbe

| (42) | V zvezi s sodelujočimi proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec, je bilo ugotovljeno, da so se pri večini njihove prodaje izvozne cene na splošno ujemale s cenami vzorčenih izvoznikov. Ker ni bilo na voljo drugih podatkov, iz katerih bi bilo razvidno nasprotno, se je štelo, da so rezultati vzorčenja reprezentativni za vse druge izvoznike. |
| --- | --- |

(42)

V zvezi s sodelujočimi proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec, je bilo ugotovljeno, da so se pri večini njihove prodaje izvozne cene na splošno ujemale s cenami vzorčenih izvoznikov. Ker ni bilo na voljo drugih podatkov, iz katerih bi bilo razvidno nasprotno, se je štelo, da so rezultati vzorčenja reprezentativni za vse druge izvoznike.

5.3   Nesodelujoče družbe

| (43) | Glede na visoko stopnjo sodelovanja, tj. skoraj 100 %, je bilo prav tako sklenjeno, da so stopnje dampinga, ugotovljene za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, reprezentativne za Norveško. |
| --- | --- |

(43)

Glede na visoko stopnjo sodelovanja, tj. skoraj 100 %, je bilo prav tako sklenjeno, da so stopnje dampinga, ugotovljene za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, reprezentativne za Norveško.

5.4   Stopnje dampinga

| (44) | Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti, brez plačane dajatve, naslednje:






  Marine Harvest AS | –20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Norway Royal Salmon AS | –5,9 % |
| Hallvard Leroy AS | –13,0 % |
| Mainstream Norway AS | –0,8 % |
| Norwell AS | –0,8 % |
| Polar Quality AS | –2,7 % |

(44)

Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti, brez plačane dajatve, naslednje:

Marine Harvest AS

–20,3 %

Norway Royal Salmon AS

–5,9 %

Hallvard Leroy AS

–13,0 %

Mainstream Norway AS

–0,8 %

Norwell AS

–0,8 %

Polar Quality AS

–2,7 %

| (45) | Tehtana povprečna stopnja dampinga za vseh šest izvoznih družb je – 16,1 %. |
| --- | --- |

(45)

Tehtana povprečna stopnja dampinga za vseh šest izvoznih družb je – 16,1 %.

D.   VERJETNOST PONOVITVE DAMPINGA

1.   Splošno

| (46) | Ker je bila stopnja dampinga, ugotovljena v OPP, na ravni de minimis, se je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe nadalje proučevalo, ali obstaja verjetnost ponovitve dampinga, če bi se ukrepi odpravili, tj. ali so okoliščine iz OPP trajne. V zvezi s tem so bili proučeni zlasti naslednji štirje vidiki: (i) gibanje normalne vrednosti, (ii) gibanje obsega izvoza v Skupnost in ostale tretje države ter izvoznih cen, (iii) obseg proizvodnje in proizvodne zmogljivosti na Norveškem ter (iv) položaj norveške industrije. |
| --- | --- |

(46)

Ker je bila stopnja dampinga, ugotovljena v OPP, na ravni de minimis, se je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe nadalje proučevalo, ali obstaja verjetnost ponovitve dampinga, če bi se ukrepi odpravili, tj. ali so okoliščine iz OPP trajne. V zvezi s tem so bili proučeni zlasti naslednji štirje vidiki: (i) gibanje normalne vrednosti, (ii) gibanje obsega izvoza v Skupnost in ostale tretje države ter izvoznih cen, (iii) obseg proizvodnje in proizvodne zmogljivosti na Norveškem ter (iv) položaj norveške industrije.

2.   Določitev normalne vrednosti

| (47) | Za veliko večino izvoza (tj. za 99 %) je normalna vrednost bila konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, tj. na podlagi proizvodnih stroškov zadevnih proizvajalcev izvoznikov, k čemur so bili prišteti PSA-stroški ter dobiček. Zato se je štelo za ustrezno, da se za določitev verjetnega gibanja normalne vrednosti prouči verjetno gibanje proizvodnih stroškov na Norveškem kot nadomestilo za domače cene. |
| --- | --- |

(47)

Za veliko večino izvoza (tj. za 99 %) je normalna vrednost bila konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, tj. na podlagi proizvodnih stroškov zadevnih proizvajalcev izvoznikov, k čemur so bili prišteti PSA-stroški ter dobiček. Zato se je štelo za ustrezno, da se za določitev verjetnega gibanja normalne vrednosti prouči verjetno gibanje proizvodnih stroškov na Norveškem kot nadomestilo za domače cene.

| (48) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je struktura stroškov norveških proizvajalcev izvoznikov ostala stabilna v celotnem OPP. Dejansko so bili proizvodni stroški na enoto v preiskovanih družbah v povprečju za 20-25 % nižji od MUC. |
| --- | --- |

(48)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je struktura stroškov norveških proizvajalcev izvoznikov ostala stabilna v celotnem OPP. Dejansko so bili proizvodni stroški na enoto v preiskovanih družbah v povprečju za 20-25 % nižji od MUC.

| (49) | V zvezi z verjetnim gibanjem teh stroškov so bili proučeni različni dejavniki, ki vplivajo na raven stroškov na enoto, kot so stroški za krmo, stroški proizvodnje dveletnega lososa, vpliv procesa konsolidacije norveške industrije lososa in povečana uporaba novih, vedno bolj stroškovno učinkovitih tehnologij. |
| --- | --- |

(49)

V zvezi z verjetnim gibanjem teh stroškov so bili proučeni različni dejavniki, ki vplivajo na raven stroškov na enoto, kot so stroški za krmo, stroški proizvodnje dveletnega lososa, vpliv procesa konsolidacije norveške industrije lososa in povečana uporaba novih, vedno bolj stroškovno učinkovitih tehnologij.

| (50) | Štelo se je, da so stroški za krmo, ki predstavljajo 50-60 % celotnih stroškov, zanesljiv kazalec gibanja celotnih stroškov. To so potrdili tudi industrijski analitiki iz tega sektorja. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da so celotni stroški po OPP narasli in da bodo, predvsem zaradi domnevnega zvišanja cen krme, verjetno še naprej naraščali, in sicer za najmanj 30 % do konca leta 2008 v primerjavi z začetkom OPP. Trdile so tudi, da bo povečanje normalne vrednosti v povezavi s padajočimi izvoznimi cenami privedlo do ponovitve dampinga. |
| --- | --- |

(50)

Štelo se je, da so stroški za krmo, ki predstavljajo 50-60 % celotnih stroškov, zanesljiv kazalec gibanja celotnih stroškov. To so potrdili tudi industrijski analitiki iz tega sektorja. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da so celotni stroški po OPP narasli in da bodo, predvsem zaradi domnevnega zvišanja cen krme, verjetno še naprej naraščali, in sicer za najmanj 30 % do konca leta 2008 v primerjavi z začetkom OPP. Trdile so tudi, da bo povečanje normalne vrednosti v povezavi s padajočimi izvoznimi cenami privedlo do ponovitve dampinga.

| (51) | Zadevne zainteresirane stranke niso predložile nobenih posebnih dokazov za pričakovan domneven dvig stroškov za krmo za 30 %. Teh domnev prav tako ni bilo možno potrditi s proučitvijo verjetnega gibanja cen. V nasprotju s trditvami teh zainteresiranih strank je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so preverjeni stroški za krmo norveških proizvajalcev izvoznikov v celotnem OPP in v prvih treh četrtletjih leta 2007 bili bolj ali manj stabilni. Iz preglednice 1 iz uvodne izjave 54 je razvidno le majhno povečanje stroškov za krmo med 2006 in 2007. S preiskavo je bilo prav tako ugotovljeno, da je zvišanje cene krme v glavnem povezano z zvišanjem cen nekaterih sestavin krme (surovine), kot sta ribje olje in ribja moka. Treba je opozoriti, da sta ribje olje in ribja moka do neke mere nadomestljiva z drugimi, cenejšimi surovinami v sestavi ribje krme, kot so rastlinska olja in rastlinska moka. Običajno bodo proizvajalci krme zato zamenjali sestavo ribje krme, da bi celotne stroške za krmo ohranili na najnižji možni ravni. Zato se pričakuje, da tudi v primeru povečanja stroškov nekaterih sestavin krme, vpliv na celotne stroške za krmo ne bo neposreden in enakomeren, tj. če bi se stroški povečali, bo takšno povečanje bistveno manjše. Prav tako je treba opozoriti, da bodo drugi dejavniki stroškov iz uvodnih izjav 52 in 55 do 63 verjetno nazadovali in tako izravnali morebiten porast stroškov za krmo. |
| --- | --- |

(51)

Zadevne zainteresirane stranke niso predložile nobenih posebnih dokazov za pričakovan domneven dvig stroškov za krmo za 30 %. Teh domnev prav tako ni bilo možno potrditi s proučitvijo verjetnega gibanja cen. V nasprotju s trditvami teh zainteresiranih strank je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so preverjeni stroški za krmo norveških proizvajalcev izvoznikov v celotnem OPP in v prvih treh četrtletjih leta 2007 bili bolj ali manj stabilni. Iz preglednice 1 iz uvodne izjave 54 je razvidno le majhno povečanje stroškov za krmo med 2006 in 2007. S preiskavo je bilo prav tako ugotovljeno, da je zvišanje cene krme v glavnem povezano z zvišanjem cen nekaterih sestavin krme (surovine), kot sta ribje olje in ribja moka. Treba je opozoriti, da sta ribje olje in ribja moka do neke mere nadomestljiva z drugimi, cenejšimi surovinami v sestavi ribje krme, kot so rastlinska olja in rastlinska moka. Običajno bodo proizvajalci krme zato zamenjali sestavo ribje krme, da bi celotne stroške za krmo ohranili na najnižji možni ravni. Zato se pričakuje, da tudi v primeru povečanja stroškov nekaterih sestavin krme, vpliv na celotne stroške za krmo ne bo neposreden in enakomeren, tj. če bi se stroški povečali, bo takšno povečanje bistveno manjše. Prav tako je treba opozoriti, da bodo drugi dejavniki stroškov iz uvodnih izjav 52 in 55 do 63 verjetno nazadovali in tako izravnali morebiten porast stroškov za krmo.

| (52) | V zvezi s cenami dveletnega lososa, ki predstavlja približno 15 % celotnih stroškov gojenja, je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so cene padale, kot je prikazano v preglednici 1. Čeprav je gibanje stroškov proizvodnje dveletnega lososa težko natančno predvideti, se je neprekinjen padajoč trend, prikazan v preglednici 1, štel za zanesljiv kazalec, na podlagi katerega je bilo možno smiselno sklepati, da se bo isti trend nadaljeval tudi v prihodnosti. Bistvenih sprememb v gibanju stroškov proizvodnje dveletnega lososa se v skladu z ugotovitvami preiskave ne pričakuje, česar prav tako ni trdila nobena od zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(52)

V zvezi s cenami dveletnega lososa, ki predstavlja približno 15 % celotnih stroškov gojenja, je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so cene padale, kot je prikazano v preglednici 1. Čeprav je gibanje stroškov proizvodnje dveletnega lososa težko natančno predvideti, se je neprekinjen padajoč trend, prikazan v preglednici 1, štel za zanesljiv kazalec, na podlagi katerega je bilo možno smiselno sklepati, da se bo isti trend nadaljeval tudi v prihodnosti. Bistvenih sprememb v gibanju stroškov proizvodnje dveletnega lososa se v skladu z ugotovitvami preiskave ne pričakuje, česar prav tako ni trdila nobena od zainteresiranih strank.

| (53) | Ker stroški proizvodnje dveletnega lososa in stroški za krmo štejejo za najmanj 65 % celotnih stroškov in ker sta ribje olje in ribja moka do določene mere nadomestljiva z drugimi cenejšimi surovinami v ribji krmi (glej uvodno izjavo 51), je bilo sklenjeno, da znatno povečanje celotnih stroškov v predvidljivi prihodnosti ni verjetno. |
| --- | --- |

(53)

Ker stroški proizvodnje dveletnega lososa in stroški za krmo štejejo za najmanj 65 % celotnih stroškov in ker sta ribje olje in ribja moka do določene mere nadomestljiva z drugimi cenejšimi surovinami v ribji krmi (glej uvodno izjavo 51), je bilo sklenjeno, da znatno povečanje celotnih stroškov v predvidljivi prihodnosti ni verjetno.

| (54) | Preglednica 1: Gibanje stroškov za krmo in stroškov proizvodnje dveletnega lososa v norveških kronah (na kilogram lososa – brez drobovja, z glavo) (vir: Kontali Analyse AS (4) (2008)).










  Norveška | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 ocenjena vrednost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krma | 10,36 | 9,41 | 8,90 | 10,08 | 10,65 |
| Dveletni losos | 2,10 | 2,00 | 1,94 | 1,72 | 1,70 |

(54)

Preglednica 1: Gibanje stroškov za krmo in stroškov proizvodnje dveletnega lososa v norveških kronah (na kilogram lososa – brez drobovja, z glavo) (vir: Kontali Analyse AS (4) (2008)).

Norveška

2003

2004

2005

2006

2007 ocenjena vrednost

Krma

10,36

9,41

8,90

10,08

10,65

Dveletni losos

2,10

2,00

1,94

1,72

1,70

| (55) | Po razkritju je industrija Skupnosti nasprotovala zgornjim ugotovitvam in trdila, da bi stroški za krmo morali biti razčlenjeni po generacijah, saj stroški za krmo v določenem letu ne vplivajo na stroške letine določenega leta, pač pa na stroške naslednje letine. Sicer ugotovitve v zvezi z gibanjem stroškov za krmo ne odražajo ustrezno dejanskega stanja. Trditev je bilo treba zavrniti, saj so v analizi bili uporabljeni dejanski in preverjeni stroški za krmo, razčlenjeni po generacijah. |
| --- | --- |

(55)

Po razkritju je industrija Skupnosti nasprotovala zgornjim ugotovitvam in trdila, da bi stroški za krmo morali biti razčlenjeni po generacijah, saj stroški za krmo v določenem letu ne vplivajo na stroške letine določenega leta, pač pa na stroške naslednje letine. Sicer ugotovitve v zvezi z gibanjem stroškov za krmo ne odražajo ustrezno dejanskega stanja. Trditev je bilo treba zavrniti, saj so v analizi bili uporabljeni dejanski in preverjeni stroški za krmo, razčlenjeni po generacijah.

| (56) | Industrija Skupnosti je prav tako nasprotovala sklepu, da bi bilo možno višje cene nekaterih sestavin krme izravnati z nadomestitvijo. V zvezi s tem se je trdilo, da bi bile zaradi zvišanja cen drugih sestavin krme na eni strani in negativnega učinka na kakovost lososovega mesa na drugi strani možnosti za takšno nadomestitev omejene. Trditve v zvezi s povečanjem stroškov za druge sestavine krme niso bile podprte z zadostnimi dokazi in jih je zaradi tega bilo treba zavrniti. Priznava se, da so možnosti za nadomestitev nekaterih sestavin krme omejene. Vendar pa je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 51, da je nadomestitev do določene mere dejansko možna. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da kljub možnosti, da se stroški za krmo v prihodnosti povečajo, verjetno ne bodo narasli v isti meri, kot bodo narasli stroški ribjega olja in ribje moke. Industrija Skupnosti ni predložila nobenega dokaza, s katerim bi bilo možno ovreči te sklepe. |
| --- | --- |

(56)

Industrija Skupnosti je prav tako nasprotovala sklepu, da bi bilo možno višje cene nekaterih sestavin krme izravnati z nadomestitvijo. V zvezi s tem se je trdilo, da bi bile zaradi zvišanja cen drugih sestavin krme na eni strani in negativnega učinka na kakovost lososovega mesa na drugi strani možnosti za takšno nadomestitev omejene. Trditve v zvezi s povečanjem stroškov za druge sestavine krme niso bile podprte z zadostnimi dokazi in jih je zaradi tega bilo treba zavrniti. Priznava se, da so možnosti za nadomestitev nekaterih sestavin krme omejene. Vendar pa je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 51, da je nadomestitev do določene mere dejansko možna. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da kljub možnosti, da se stroški za krmo v prihodnosti povečajo, verjetno ne bodo narasli v isti meri, kot bodo narasli stroški ribjega olja in ribje moke. Industrija Skupnosti ni predložila nobenega dokaza, s katerim bi bilo možno ovreči te sklepe.

| (57) | Proces konsolidacije je drugi dejavnik, ki prispeva k stabilizaciji stroškov proizvodnje. Treba je opozoriti, da se je od leta 2000 število družb, ki proizvajajo 80 % atlantskega lososa na Norveškem, v letu 2006 zmanjšalo s 55 na 31. Čeprav se norveški ribogojni sektor še vedno lahko šteje za razdrobljenega, ima proces konsolidacije pozitivne učinke na stroške proizvodnje ne le najpomembnejših proizvajalcev na Norveškem, ki so bili izbrani v vzorec v okviru preiskave, ampak tudi na celoten sektor, kar so potrdili industrijski analitiki iz tega sektorja. Dejansko so nove sinergije, vključevanje proizvodnih dejavnosti in ekonomije obsega proizvajalcem omogočili nadzor nad povečanjem stroškov na enoto kljub znatnemu povečanju obsega proizvodnje. |
| --- | --- |

(57)

Proces konsolidacije je drugi dejavnik, ki prispeva k stabilizaciji stroškov proizvodnje. Treba je opozoriti, da se je od leta 2000 število družb, ki proizvajajo 80 % atlantskega lososa na Norveškem, v letu 2006 zmanjšalo s 55 na 31. Čeprav se norveški ribogojni sektor še vedno lahko šteje za razdrobljenega, ima proces konsolidacije pozitivne učinke na stroške proizvodnje ne le najpomembnejših proizvajalcev na Norveškem, ki so bili izbrani v vzorec v okviru preiskave, ampak tudi na celoten sektor, kar so potrdili industrijski analitiki iz tega sektorja. Dejansko so nove sinergije, vključevanje proizvodnih dejavnosti in ekonomije obsega proizvajalcem omogočili nadzor nad povečanjem stroškov na enoto kljub znatnemu povečanju obsega proizvodnje.

| (58) | Trend konsolidacije se bo predvidoma nadaljeval v prihodnosti, kar bo zelo verjetno ponovno imelo pozitiven učinek na stroške zaradi ekonomije obsega. |
| --- | --- |

(58)

Trend konsolidacije se bo predvidoma nadaljeval v prihodnosti, kar bo zelo verjetno ponovno imelo pozitiven učinek na stroške zaradi ekonomije obsega.

| (59) | Poleg tega je uvedba novih tehnologij in opreme v ribogojnih dejavnostih prispevala k obvladovanju povečanja stroškov na enoto kljub povečanju obsega proizvodnje (glej uvodno izjavo 64 in naslednje). |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega je uvedba novih tehnologij in opreme v ribogojnih dejavnostih prispevala k obvladovanju povečanja stroškov na enoto kljub povečanju obsega proizvodnje (glej uvodno izjavo 64 in naslednje).

| (60) | Po razkritju je industrija Skupnosti nasprotovala trditvi, da so se proizvodni stroški znižali, saj po njenem mnenju konsolidacija kot taka ne prispeva nujno k padcu stroškov. Trdilo se je, da so v skladu z norveškimi statistikami mala in srednje velika podjetja na Norveškem učinkovitejša od večjih skupin. Trdilo se je tudi, da so sklepne ugotovitve o znižanju stroškov v nasprotju z ugotovitvami iz uvodne izjave 92 v zvezi z možnimi posledicami izbruha bolezni in pričakovanim manjšim donosom dveletnega lososa v prihodnosti, kar bi prispevalo k povečanju stroškov. |
| --- | --- |

(60)

Po razkritju je industrija Skupnosti nasprotovala trditvi, da so se proizvodni stroški znižali, saj po njenem mnenju konsolidacija kot taka ne prispeva nujno k padcu stroškov. Trdilo se je, da so v skladu z norveškimi statistikami mala in srednje velika podjetja na Norveškem učinkovitejša od večjih skupin. Trdilo se je tudi, da so sklepne ugotovitve o znižanju stroškov v nasprotju z ugotovitvami iz uvodne izjave 92 v zvezi z možnimi posledicami izbruha bolezni in pričakovanim manjšim donosom dveletnega lososa v prihodnosti, kar bi prispevalo k povečanju stroškov.

| (61) | Prvič, v uvodni izjavi 92 niso obravnavane posledice izbruha bolezni, ampak običajna stopnja pogina pri proizvodnji lososa, ki kot takšna ne vpliva na stroške. Drugič, pričakovan nižji donos dveletnega lososa, naveden v tej uvodni izjavi, ni posledica izrednega stanja in se ne šteje za pomemben dejavnik in torej ne vpliva znatno na celotne stroške. Z uvodno izjavo 92 se poskuša samo pokazati, da povečanje obsega proizvodnje ne pomeni nujno povečanja proizvodnje dveletnih lososov, saj na količino letine vplivajo tudi drugi dejavniki, čemur industrija Skupnosti ni nasprotovala. |
| --- | --- |

(61)

Prvič, v uvodni izjavi 92 niso obravnavane posledice izbruha bolezni, ampak običajna stopnja pogina pri proizvodnji lososa, ki kot takšna ne vpliva na stroške. Drugič, pričakovan nižji donos dveletnega lososa, naveden v tej uvodni izjavi, ni posledica izrednega stanja in se ne šteje za pomemben dejavnik in torej ne vpliva znatno na celotne stroške. Z uvodno izjavo 92 se poskuša samo pokazati, da povečanje obsega proizvodnje ne pomeni nujno povečanja proizvodnje dveletnih lososov, saj na količino letine vplivajo tudi drugi dejavniki, čemur industrija Skupnosti ni nasprotovala.

| (62) | V zvezi z vplivom procesa konsolidacije na padec stroškov industrija Skupnosti ni predložila nobenega dokaza, ki bi podprl njene trditve. Trditve Skupnosti v zvezi s tem je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(62)

V zvezi z vplivom procesa konsolidacije na padec stroškov industrija Skupnosti ni predložila nobenega dokaza, ki bi podprl njene trditve. Trditve Skupnosti v zvezi s tem je bilo zato treba zavrniti.

| (63) | Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da se normalna vrednost v predvidljivi prihodnosti verjetno ne bo znatno povečala. Nasprotno, lahko bi prišlo do zmanjšanja stroškov kljub naraščajočemu trendu cen krme (glej uvodno izjavo 51 zlasti zaradi trenutnega procesa konsolidacije. Zato se konstruirana normalna vrednost, ki temelji na proizvodnih stroških, šteje za trajno. |
| --- | --- |

(63)

Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da se normalna vrednost v predvidljivi prihodnosti verjetno ne bo znatno povečala. Nasprotno, lahko bi prišlo do zmanjšanja stroškov kljub naraščajočemu trendu cen krme (glej uvodno izjavo 51 zlasti zaradi trenutnega procesa konsolidacije. Zato se konstruirana normalna vrednost, ki temelji na proizvodnih stroških, šteje za trajno.

3.   Gibanje izvoznih cen in obsega proizvodnje na Norveškem

3.1   Gibanje obsega proizvodnje na Norveškem in izvoza v EU

| (64) | Kot je prikazano v preglednici 2 iz uvodne izjave 65, je norveška proizvodnja lososa neprekinjeno naraščala v zadnjih treh letih in zlasti v letu 2007, predvsem zaradi ugodnih bioloških pogojev in v primerjavi s slabo proizvodnjo v letu 2006. Kot je prikazano v preglednici 3 iz uvodne izjave 66 v zvezi z oceno celotne potrošnje v Skupnosti, se je trg Skupnosti za zadevni proizvod prav tako znatno povečal, tj. za 9,40 % med 2006 in 2007, in bi se na podlagi preteklih trendov moral še naprej povečevati. Podatki o gibanju potrošnje, prikazani v preglednici 3, zajemajo celoten uvoz iz tretjih držav in prodajo industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(64)

Kot je prikazano v preglednici 2 iz uvodne izjave 65, je norveška proizvodnja lososa neprekinjeno naraščala v zadnjih treh letih in zlasti v letu 2007, predvsem zaradi ugodnih bioloških pogojev in v primerjavi s slabo proizvodnjo v letu 2006. Kot je prikazano v preglednici 3 iz uvodne izjave 66 v zvezi z oceno celotne potrošnje v Skupnosti, se je trg Skupnosti za zadevni proizvod prav tako znatno povečal, tj. za 9,40 % med 2006 in 2007, in bi se na podlagi preteklih trendov moral še naprej povečevati. Podatki o gibanju potrošnje, prikazani v preglednici 3, zajemajo celoten uvoz iz tretjih držav in prodajo industrije Skupnosti na trgu Skupnosti.

| (65) | Preglednica 2: Celotna proizvodnja lososa v tonah ekvivalenta cele ribe (WFE) med 2003 in 2007 (vir: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008)










  Norveška | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 508 400 | 537 000 | 572 300 | 598 500 | 723 200 |
| Sprememba glede na prejšnje leto | | 5,63 % | 6,57 % | 4,58 % | 20,80 % |

(65)

Preglednica 2: Celotna proizvodnja lososa v tonah ekvivalenta cele ribe (WFE) med 2003 in 2007 (vir: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008)

Norveška

2003

2004

2005

2006

2007

508 400

537 000

572 300

598 500

723 200

Sprememba glede na prejšnje leto

5,63 %

6,57 %

4,58 %

20,80 %

| (66) | Preglednica 3: Gibanje potrošnje (ponudba iz vseh virov, vključno z industrijo Skupnosti) atlantskega lososa v Skupnosti med 2004 in 2007 (vir: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008)










  Leto | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 579 200 | 603 100 | 634 600 | 651 000 | 712 200 |
| Sprememba glede na prejšnje leto | | 3,94 % | 5,22 % | 2,58 % | 9,40 % |

(66)

Preglednica 3: Gibanje potrošnje (ponudba iz vseh virov, vključno z industrijo Skupnosti) atlantskega lososa v Skupnosti med 2004 in 2007 (vir: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report January No 01/2008)

Leto

2003

2004

2005

2006

2007

579 200

603 100

634 600

651 000

712 200

Sprememba glede na prejšnje leto

3,94 %

5,22 %

2,58 %

9,40 %

| (67) | V letu 2007 je v skladu z javnimi statistikami (Kontali Analysis) ocenjen tržni delež norveškega lososa v Skupnosti dosegel 71 % v primerjavi z 69 % v letu 2006. Vendar pa je razlog za to povečanje zlasti padec uvoza iz Čila, kjer je obseg proizvodnje med letoma 2006 in 2007 padel za 3–5 % (odvisno od vira) zaradi izbruha bolezni, ki bo predvidoma imela trajne posledice na obseg proizvodnje vsaj v letu 2008 in naslednjih letih. |
| --- | --- |

(67)

V letu 2007 je v skladu z javnimi statistikami (Kontali Analysis) ocenjen tržni delež norveškega lososa v Skupnosti dosegel 71 % v primerjavi z 69 % v letu 2006. Vendar pa je razlog za to povečanje zlasti padec uvoza iz Čila, kjer je obseg proizvodnje med letoma 2006 in 2007 padel za 3–5 % (odvisno od vira) zaradi izbruha bolezni, ki bo predvidoma imela trajne posledice na obseg proizvodnje vsaj v letu 2008 in naslednjih letih.

| (68) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da bo vedno večji trg Skupnosti sposoben absorbirati velik del obsega proizvodnje na Norveškem, ne da bi norveška proizvodnja nujno prevzela pomemben tržni delež industrije Skupnosti. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 78 in naslednjih, se bo poleg tega vedno večji del obsega norveške proizvodnje verjetno izvažal na trge ostalih tretjih držav, v zvezi s katerimi se opaža znatna rast. Ne nazadnje bo zmanjšan tržni delež Čila na trgu Skupnosti zelo verjetno prispeval tudi k nadaljnjemu zmanjšanju tveganja presežka izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(68)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da bo vedno večji trg Skupnosti sposoben absorbirati velik del obsega proizvodnje na Norveškem, ne da bi norveška proizvodnja nujno prevzela pomemben tržni delež industrije Skupnosti. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 78 in naslednjih, se bo poleg tega vedno večji del obsega norveške proizvodnje verjetno izvažal na trge ostalih tretjih držav, v zvezi s katerimi se opaža znatna rast. Ne nazadnje bo zmanjšan tržni delež Čila na trgu Skupnosti zelo verjetno prispeval tudi k nadaljnjemu zmanjšanju tveganja presežka izvoza v Skupnost.

| (69) | Po razkritju je industrija Skupnosti trdila, da razmere v Čilu ne vplivajo znatno na trg Skupnosti, saj se čilski losos v glavnem izvaža na trg Združenih držav in zato ponudbo na trgu Skupnosti v glavnem določa norveški izvoz. Industrija Skupnosti je tudi trdila, da se je tržni delež Norveške na trgu Skupnosti povečal za dodatni 2 odstotni točki, uvoz iz Čila v Skupnost pa v začetku leta 2008 za 5 %. |
| --- | --- |

(69)

Po razkritju je industrija Skupnosti trdila, da razmere v Čilu ne vplivajo znatno na trg Skupnosti, saj se čilski losos v glavnem izvaža na trg Združenih držav in zato ponudbo na trgu Skupnosti v glavnem določa norveški izvoz. Industrija Skupnosti je tudi trdila, da se je tržni delež Norveške na trgu Skupnosti povečal za dodatni 2 odstotni točki, uvoz iz Čila v Skupnost pa v začetku leta 2008 za 5 %.

| (70) | Najprej je treba opozoriti, da podatki, ki jih je predložila industrija Skupnosti, zajemajo le obdobje 2 do 3 mesecev leta 2008 in zato na podlagi tega ni možno sprejeti nobenih smiselnih sklepnih ugotovitev. Dejansko je pri tej vrsti trgov gibanja treba spremljati skozi daljše obdobje. Drugič, zaradi izbruha bolezni v Čilu bi se morala zmanjšati svetovna ponudba, kar bi omogočilo preusmeritev dodatnega obsega norveške proizvodnje. |
| --- | --- |

(70)

Najprej je treba opozoriti, da podatki, ki jih je predložila industrija Skupnosti, zajemajo le obdobje 2 do 3 mesecev leta 2008 in zato na podlagi tega ni možno sprejeti nobenih smiselnih sklepnih ugotovitev. Dejansko je pri tej vrsti trgov gibanja treba spremljati skozi daljše obdobje. Drugič, zaradi izbruha bolezni v Čilu bi se morala zmanjšati svetovna ponudba, kar bi omogočilo preusmeritev dodatnega obsega norveške proizvodnje.

| (71) | V zvezi z izvoznimi cenami v Skupnost so nekatere zainteresirane stranke trdile, da so te cene znatno padle od začetka OPP in da bodo v letu 2008 dosegle raven 2,85 EUR/kg, kar bo v povezavi z domnevnim porastom stroškov in torej normalne vrednosti povzročilo damping. Ta cena je bila predvidena na podlagi povprečne prečne cene, prijavljene na trgu v Oslu leta 2007, tj. 3,13 EUR/kg po odbitku ocenjenega povprečnega znižanja cen med 0,06 EUR/kg in 0,28 EUR/kg. |
| --- | --- |

(71)

V zvezi z izvoznimi cenami v Skupnost so nekatere zainteresirane stranke trdile, da so te cene znatno padle od začetka OPP in da bodo v letu 2008 dosegle raven 2,85 EUR/kg, kar bo v povezavi z domnevnim porastom stroškov in torej normalne vrednosti povzročilo damping. Ta cena je bila predvidena na podlagi povprečne prečne cene, prijavljene na trgu v Oslu leta 2007, tj. 3,13 EUR/kg po odbitku ocenjenega povprečnega znižanja cen med 0,06 EUR/kg in 0,28 EUR/kg.

| (72) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 in naslednjih, je bilo treba trditve zadevnih zainteresiranih strank v zvezi z gibanjem normalne vrednosti zavrniti. |
| --- | --- |

(72)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 in naslednjih, je bilo treba trditve zadevnih zainteresiranih strank v zvezi z gibanjem normalne vrednosti zavrniti.

| (73) | V zvezi z izvoznimi cenami v Skupnost je iz javno dostopnih statistik razvidno, da nedavno gibanje izvoznih cen, kot je prikazano v grafu 1, ne potrjuje trditev zgoraj navedenih zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(73)

V zvezi z izvoznimi cenami v Skupnost je iz javno dostopnih statistik razvidno, da nedavno gibanje izvoznih cen, kot je prikazano v grafu 1, ne potrjuje trditev zgoraj navedenih zainteresiranih strank.

| (74) | Graf 1: Razvoj cen (FCA Oslo EUR/kg svežega lososa najboljše kakovosti – vir: Fish Pool) v letih 2006, 2007 in začetku 2008 |
| --- | --- |

(74)

Graf 1: Razvoj cen (FCA Oslo EUR/kg svežega lososa najboljše kakovosti – vir: Fish Pool) v letih 2006, 2007 in začetku 2008

Image

| (75) | Iz zgoraj navedenega je razvidno, da so bile izvozne cene v Skupnost v letu 2007 dejansko znatno nižje kot v večjem delu OPP, in sicer so se v letu 2007 gibale med 2,88 EUR/kg in 3,51 EUR/kg. Vendar pa je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so bile te cene še zmeraj znatno višje od ugotovljenih stroškov proizvodnje in torej višje tudi od normalne vrednosti, zato se ni štelo, da so na dampinški ravni. Poleg tega je bilo na podlagi razpoložljivih informacij za prve tri mesece leta 2008 ugotovljeno, da so se cene v tem obdobju gibale med 2,96 EUR/kg in 3,35 EUR/kg, tj. še vedno nad ravnijo ugotovljenih stroškov. Torej zelo verjetno niso bile na dampinški ravni, saj je bila normalna vrednost stabilna, kot je razvidno iz sklepnih ugotovitev iz uvodne izjave 47 in naslednjih. S preiskavo je bilo ugotovljeno, da povpraševanje na trgu še zmeraj vpliva na cene, a so te sedaj na višji ravni. Prav tako je bilo ugotovljeno, da so ta nihanja cen običajna za ta sektor. |
| --- | --- |

(75)

Iz zgoraj navedenega je razvidno, da so bile izvozne cene v Skupnost v letu 2007 dejansko znatno nižje kot v večjem delu OPP, in sicer so se v letu 2007 gibale med 2,88 EUR/kg in 3,51 EUR/kg. Vendar pa je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so bile te cene še zmeraj znatno višje od ugotovljenih stroškov proizvodnje in torej višje tudi od normalne vrednosti, zato se ni štelo, da so na dampinški ravni. Poleg tega je bilo na podlagi razpoložljivih informacij za prve tri mesece leta 2008 ugotovljeno, da so se cene v tem obdobju gibale med 2,96 EUR/kg in 3,35 EUR/kg, tj. še vedno nad ravnijo ugotovljenih stroškov. Torej zelo verjetno niso bile na dampinški ravni, saj je bila normalna vrednost stabilna, kot je razvidno iz sklepnih ugotovitev iz uvodne izjave 47 in naslednjih. S preiskavo je bilo ugotovljeno, da povpraševanje na trgu še zmeraj vpliva na cene, a so te sedaj na višji ravni. Prav tako je bilo ugotovljeno, da so ta nihanja cen običajna za ta sektor.

| (76) | Industrija Skupnosti je trdila, da je na izvozne cene po OPP vplival MUC in da so se zato obdržale na sorazmerno visoki ravni. Nadalje je trdila, da bi se raven cen za izvoz v Skupnost znatno znižala, če bi se ukrepi odpravili. Ta trditev ni podprta z ugotovitvami te preiskave, s katero je bilo ugotovljeno, da bi normalna vrednost morala ostati sorazmerno stabilna, verjetnost znatnega znižanja ravni izvoznih cen v Skupnost pa je zato majhna. Poznejše ugotovitve so temeljile na podrobni proučitvi različnih vidikov iz uvodne izjave 46, kot je verjetno gibanje proizvodnje in obsega izvoza iz Norveške v Skupnost in na trge ostalih tretjih držav. Industrija Skupnosti ni predložila informacij ali dokazov, ki bi lahko oslabili pomen ugotovitev v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(76)

Industrija Skupnosti je trdila, da je na izvozne cene po OPP vplival MUC in da so se zato obdržale na sorazmerno visoki ravni. Nadalje je trdila, da bi se raven cen za izvoz v Skupnost znatno znižala, če bi se ukrepi odpravili. Ta trditev ni podprta z ugotovitvami te preiskave, s katero je bilo ugotovljeno, da bi normalna vrednost morala ostati sorazmerno stabilna, verjetnost znatnega znižanja ravni izvoznih cen v Skupnost pa je zato majhna. Poznejše ugotovitve so temeljile na podrobni proučitvi različnih vidikov iz uvodne izjave 46, kot je verjetno gibanje proizvodnje in obsega izvoza iz Norveške v Skupnost in na trge ostalih tretjih držav. Industrija Skupnosti ni predložila informacij ali dokazov, ki bi lahko oslabili pomen ugotovitev v zvezi s tem.

| (77) | Ob upoštevanju zgornjega je bilo sklenjeno, da uvoz lososa v Skupnost iz Norveške naj ne bi narasel do take mere, da bi povzročil tveganje presežka na trgu Skupnosti. Poleg tega se glede na stanje proizvodnih stroškov in izvoznih cen v Skupnost tveganje dampinga zdi majhno. |
| --- | --- |

(77)

Ob upoštevanju zgornjega je bilo sklenjeno, da uvoz lososa v Skupnost iz Norveške naj ne bi narasel do take mere, da bi povzročil tveganje presežka na trgu Skupnosti. Poleg tega se glede na stanje proizvodnih stroškov in izvoznih cen v Skupnost tveganje dampinga zdi majhno.

3.2   Izvozna cena in gibanje obsega izvoza v države, ki niso članice EU

| (78) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je Skupnost glavni trg za norveški losos, sledita pa ji Rusija in Japonska, in da bo verjetno tako ostalo tudi v prihodnje. Poleg tega obstajajo tudi nastajajoči trgi za losos, na katerih je norveški izvoz v zadnjih nekaj letih narasel, ta trend pa se bo predvidoma nadaljeval tudi v prihodnosti (glej uvodno izjavo 82 in naslednje). S preiskavo je dejansko bilo ugotovljeno, da so norveški proizvajalci pripravljeni na preskrbo teh trgov v prihodnosti, saj jim je uspelo vzpostaviti stike z lokalnimi strankami in dejavnosti distribucije/prodaje, kar kaže na močan interes norveških proizvajalcev izvoznikov za te trge. |
| --- | --- |

(78)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je Skupnost glavni trg za norveški losos, sledita pa ji Rusija in Japonska, in da bo verjetno tako ostalo tudi v prihodnje. Poleg tega obstajajo tudi nastajajoči trgi za losos, na katerih je norveški izvoz v zadnjih nekaj letih narasel, ta trend pa se bo predvidoma nadaljeval tudi v prihodnosti (glej uvodno izjavo 82 in naslednje). S preiskavo je dejansko bilo ugotovljeno, da so norveški proizvajalci pripravljeni na preskrbo teh trgov v prihodnosti, saj jim je uspelo vzpostaviti stike z lokalnimi strankami in dejavnosti distribucije/prodaje, kar kaže na močan interes norveških proizvajalcev izvoznikov za te trge.

| (79) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da ruski trg tradicionalno velja za spremenljivega in da zato ni možno predvideti, ali se bo povpraševanje na tem trgu dejansko povečalo, kar bi norveškim proizvajalcem izvoznikom omogočilo povečati obseg svojega izvoza na ta trg v prihodnosti. Iste stranke so prav tako trdile, da se je pri izvozu iz Norveške na Japonsko pokazal padajoč trend v zadnjih petih letih in da je zato negotovo, ali se bo povečan obseg proizvodnje na Norveškem lahko dejansko izvažal na Japonsko. |
| --- | --- |

(79)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da ruski trg tradicionalno velja za spremenljivega in da zato ni možno predvideti, ali se bo povpraševanje na tem trgu dejansko povečalo, kar bi norveškim proizvajalcem izvoznikom omogočilo povečati obseg svojega izvoza na ta trg v prihodnosti. Iste stranke so prav tako trdile, da se je pri izvozu iz Norveške na Japonsko pokazal padajoč trend v zadnjih petih letih in da je zato negotovo, ali se bo povečan obseg proizvodnje na Norveškem lahko dejansko izvažal na Japonsko.

| (80) | V zvezi z Rusijo je bilo s preiskavo ugotovljeno, da se je trg z obsegom približno 61 000 ton do sedaj večal in da ni razlogov za sklepanje, da se ne bi večal tudi v predvidljivi prihodnosti. |
| --- | --- |

(80)

V zvezi z Rusijo je bilo s preiskavo ugotovljeno, da se je trg z obsegom približno 61 000 ton do sedaj večal in da ni razlogov za sklepanje, da se ne bi večal tudi v predvidljivi prihodnosti.

| (81) | Za celoten izvoz lososa iz različnih držav proizvajalk na Japonsko je bil ugotovljen padec za 15 % v letu 2007 v primerjavi z letom 2006. Nekatere države dobaviteljice so zmanjšale svoj izvoz na Japonsko, Norveški pa je uspelo povečati svoj tržni delež z 52 % v letu 2006 na 66 % v letu 2007 (vir: Kontali Analysis). Kot je navedeno v uvodni izjavi 67, je donos proizvodnje Čila močno prizadel izbruh bolezni, zaradi česar je obseg izvoza na splošno, torej tudi na Japonsko, znatno padel. Norveški je tako bilo omogočeno, da prevzame tržni delež Čila, in ta položaj se bo predvidoma ohranil vsaj do leta 2009, kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 67. |
| --- | --- |

(81)

Za celoten izvoz lososa iz različnih držav proizvajalk na Japonsko je bil ugotovljen padec za 15 % v letu 2007 v primerjavi z letom 2006. Nekatere države dobaviteljice so zmanjšale svoj izvoz na Japonsko, Norveški pa je uspelo povečati svoj tržni delež z 52 % v letu 2006 na 66 % v letu 2007 (vir: Kontali Analysis). Kot je navedeno v uvodni izjavi 67, je donos proizvodnje Čila močno prizadel izbruh bolezni, zaradi česar je obseg izvoza na splošno, torej tudi na Japonsko, znatno padel. Norveški je tako bilo omogočeno, da prevzame tržni delež Čila, in ta položaj se bo predvidoma ohranil vsaj do leta 2009, kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 67.

| (82) | Kot je prikazano v preglednici 4 iz uvodne izjave 85, se je norveški izvoz na druge nastajajoče trge sveta, kot sta Vzhodna Evropa (Ukrajina, Belorusija) in Daljni Vzhod (Kitajska, Južna Koreja, Hongkong, Tajska) tudi znatno povečal in v nasprotju s tem, kar so trdile zadevne zainteresirane stranke, bodo ti trgi po vsej verjetnosti absorbirali vedno večji del norveške proizvodnje v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(82)

Kot je prikazano v preglednici 4 iz uvodne izjave 85, se je norveški izvoz na druge nastajajoče trge sveta, kot sta Vzhodna Evropa (Ukrajina, Belorusija) in Daljni Vzhod (Kitajska, Južna Koreja, Hongkong, Tajska) tudi znatno povečal in v nasprotju s tem, kar so trdile zadevne zainteresirane stranke, bodo ti trgi po vsej verjetnosti absorbirali vedno večji del norveške proizvodnje v naslednjih letih.

| (83) | Ugotovljeno je bilo, da so izvozne cene v Skupnost in v ostale tretje države na podlagi cen FCA Oslo na podobni ravni, in zato je bilo sklenjeno, da bi v primeru zadostnega povpraševanja vsi trgi bili podobno privlačni. Kadar se zadevni proizvod proda kot svež ali ohlajen proizvod, se v EU običajno dostavi s tovornjakom. Kadar so destinacije bolj oddaljene in niso dostopne s tovornjakom v razumnem času, se zadevni proizvod dostavi z letalom. |
| --- | --- |

(83)

Ugotovljeno je bilo, da so izvozne cene v Skupnost in v ostale tretje države na podlagi cen FCA Oslo na podobni ravni, in zato je bilo sklenjeno, da bi v primeru zadostnega povpraševanja vsi trgi bili podobno privlačni. Kadar se zadevni proizvod proda kot svež ali ohlajen proizvod, se v EU običajno dostavi s tovornjakom. Kadar so destinacije bolj oddaljene in niso dostopne s tovornjakom v razumnem času, se zadevni proizvod dostavi z letalom.

| (84) | Na podlagi zgoraj navedenega je možno sklepati, da bo pri nespremenjenih dejavnikih padec proizvodnje lososa v Čilu za 3 do 5 % v letu 2007, povezan z izbruhom bolezni, prispeval k omejitvi globalne rasti ponudbe v letu 2008, za norveške proizvajalce pa se bodo tako odprle možnosti na trgih, kot so Japonska, Združene države in ostali nastajajoči trgi, na katerih imajo čilski proizvajalci znaten tržni delež. |
| --- | --- |

(84)

Na podlagi zgoraj navedenega je možno sklepati, da bo pri nespremenjenih dejavnikih padec proizvodnje lososa v Čilu za 3 do 5 % v letu 2007, povezan z izbruhom bolezni, prispeval k omejitvi globalne rasti ponudbe v letu 2008, za norveške proizvajalce pa se bodo tako odprle možnosti na trgih, kot so Japonska, Združene države in ostali nastajajoči trgi, na katerih imajo čilski proizvajalci znaten tržni delež.

| (85) | Preglednica 4: Gibanje trga (izvoz) atlantskega lososa iz Norveške – primerjava med letoma 2006 in 2007 (količina v tonah skupnega ulova) (vir: Norwegian Seafood Export Council) | Količina 2006 | Količina 2007 | Sprememba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | 438 569 | 509 273 | 16,1 % |
| Japonska | 26 703 | 28 846 | 8,0 % |
| Rusija | 39 998 | 61 248 | 53,1 % |
| ZDA | 10 752 | 14 136 | 31,5 % |
| Ukrajina | 6 518 | 13 617 | 109 % |
| Kitajska | 5 284 | 9 021 | 71 % |
| Južna Koreja | 6 037 | 7 613 | 26 % |
| Tajska | 3 177 | 7 887 | 148 % |

(85)

Preglednica 4: Gibanje trga (izvoz) atlantskega lososa iz Norveške – primerjava med letoma 2006 in 2007 (količina v tonah skupnega ulova) (vir: Norwegian Seafood Export Council)

Količina 2006

Količina 2007

Sprememba

EU

438 569

509 273

16,1 %

Japonska

26 703

28 846

8,0 %

Rusija

39 998

61 248

53,1 %

ZDA

10 752

14 136

31,5 %

Ukrajina

6 518

13 617

109 %

Kitajska

5 284

9 021

71 %

Južna Koreja

6 037

7 613

26 %

Tajska

3 177

7 887

148 %

| (86) | Industrija Skupnosti je nasprotovala zgornjim ugotovitvam in trdila, da je gibanje obsega izvoza iz Norveške v ostale tretje države pokazalo drugačen trend v začetku leta 2008, tj. izvoz v te države je v absolutnem smislu upadel in zato je celotna rast izvoza še nižja kot leta 2007 ter nižja kot rast izvoza v Skupnost v istem obdobju. |
| --- | --- |

(86)

Industrija Skupnosti je nasprotovala zgornjim ugotovitvam in trdila, da je gibanje obsega izvoza iz Norveške v ostale tretje države pokazalo drugačen trend v začetku leta 2008, tj. izvoz v te države je v absolutnem smislu upadel in zato je celotna rast izvoza še nižja kot leta 2007 ter nižja kot rast izvoza v Skupnost v istem obdobju.

| (87) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da so se podatki o uvozu za začetek leta 2008 znatno razlikovali glede na vir. Tako so iz podatkov Kontali Analsyis razvidni dosti močnejši naraščajoči trendi v istem obdobju. Poleg tega je treba gibanje trga spremljati daljše obdobje, da bi bile ugotovitve reprezentativne, kot je navedeno v uvodni izjavi 70. Trditve industrije Skupnosti zato niso razvrednotile pomena ugotovitev v zvezi z gibanjem obsega izvoza v ostale tretje države. |
| --- | --- |

(87)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da so se podatki o uvozu za začetek leta 2008 znatno razlikovali glede na vir. Tako so iz podatkov Kontali Analsyis razvidni dosti močnejši naraščajoči trendi v istem obdobju. Poleg tega je treba gibanje trga spremljati daljše obdobje, da bi bile ugotovitve reprezentativne, kot je navedeno v uvodni izjavi 70. Trditve industrije Skupnosti zato niso razvrednotile pomena ugotovitev v zvezi z gibanjem obsega izvoza v ostale tretje države.

4.   Obseg proizvodnje in proizvodne zmogljivosti na Norveškem

| (88) | Proizvodna raven na Norveškem, tj. največja dovoljena biomasa, je določena predvsem s številom proizvodnih licenc, ki jih odobrijo norveški organi, in zmogljivostjo ribogojcev za dosego največje možne proizvodnje v času trajanja licence. Ostali dejavniki, ki lahko vplivajo na porast proizvodnje lososa, so na primer ugodni biološki in vremenski dejavniki ter izboljšanje ribogojnih postopkov z opremo visoke tehnologije. Nasprotno pa bi lahko izbruh ribje bolezni znatno škodil proizvodnji in povzročil padec donosa, kot se je zgodilo v Čilu v letu 2007. |
| --- | --- |

(88)

Proizvodna raven na Norveškem, tj. največja dovoljena biomasa, je določena predvsem s številom proizvodnih licenc, ki jih odobrijo norveški organi, in zmogljivostjo ribogojcev za dosego največje možne proizvodnje v času trajanja licence. Ostali dejavniki, ki lahko vplivajo na porast proizvodnje lososa, so na primer ugodni biološki in vremenski dejavniki ter izboljšanje ribogojnih postopkov z opremo visoke tehnologije. Nasprotno pa bi lahko izbruh ribje bolezni znatno škodil proizvodnji in povzročil padec donosa, kot se je zgodilo v Čilu v letu 2007.

| (89) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je iz naraščanja proizvodnje mladih rib na Norveškem od leta 2006 (domnevno povečanje za 20 % med letoma 2006 in 2008) možno sklepati, da se bo obseg norveške proizvodnje lososa znatno povečal v naslednjih dveh letih in tako privedel do presežka ponudbe. Na podlagi tega in ob upoštevanju izredno visokih ravni donosa v letu 2007 so te stranke trdile, da bo v letu 2008 (in pozneje) obseg proizvodnje na Norveškem znatno večji in da bo v veliki meri presegal rast norveških izvoznih trgov, zlasti trga Skupnosti. Trdile so, da bi lahko v primeru ponovitve donosa norveške industrije lososa iz leta 2007 v letu 2008 neprodan obseg ali presežki dosegli med 20 000 in 91 000 ton – ocenjeno na podlagi predvidene proizvodnje 870 000 ton ekvivalenta celih rib, tj. 150 000 ton več kot v letu 2007. |
| --- | --- |

(89)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je iz naraščanja proizvodnje mladih rib na Norveškem od leta 2006 (domnevno povečanje za 20 % med letoma 2006 in 2008) možno sklepati, da se bo obseg norveške proizvodnje lososa znatno povečal v naslednjih dveh letih in tako privedel do presežka ponudbe. Na podlagi tega in ob upoštevanju izredno visokih ravni donosa v letu 2007 so te stranke trdile, da bo v letu 2008 (in pozneje) obseg proizvodnje na Norveškem znatno večji in da bo v veliki meri presegal rast norveških izvoznih trgov, zlasti trga Skupnosti. Trdile so, da bi lahko v primeru ponovitve donosa norveške industrije lososa iz leta 2007 v letu 2008 neprodan obseg ali presežki dosegli med 20 000 in 91 000 ton – ocenjeno na podlagi predvidene proizvodnje 870 000 ton ekvivalenta celih rib, tj. 150 000 ton več kot v letu 2007.

| (90) | S preiskavo zgornje trditve niso bile potrjene. Proizvodnja mladih rib se je v letu 2006 res povečala, vendar je bilo to povečanje podobno povečanjem iz prejšnjih let in ga zato, kot je prikazano v grafu 2, ni možno obravnavati kot izjemnega. |
| --- | --- |

(90)

S preiskavo zgornje trditve niso bile potrjene. Proizvodnja mladih rib se je v letu 2006 res povečala, vendar je bilo to povečanje podobno povečanjem iz prejšnjih let in ga zato, kot je prikazano v grafu 2, ni možno obravnavati kot izjemnega.

| (91) | Graf 2: Količina proizvedenega mladega lososa (v 1 000 kosih) (vir: SSB Norveška) |
| --- | --- |

(91)

Graf 2: Količina proizvedenega mladega lososa (v 1 000 kosih) (vir: SSB Norveška)

Image

| (92) | Poleg tega naj bi se predvidena proizvodnja lososa po izračunih Kontali Analysis na podlagi različnih dejavnikov, kot so dejavniki pogina, predpisi v zvezi z največjo dovoljeno biomaso in slabši donos dveletnega lososa v letu 2008, povečala za samo 6 %, tj. s 723 000 ton ekvivalenta celih rib na 770 000 ton v letu 2008, tj. za 47 000 ton ekvivalenta celih rib. Podatke o manjšem gibanju biomase v letu 2008 potrjujejo podatki o prodaji krme, iz katerih je razviden znaten padec v letu 2008 v primerjavi z letom 2007 (vir: Havbruksdata in FHL). |
| --- | --- |

(92)

Poleg tega naj bi se predvidena proizvodnja lososa po izračunih Kontali Analysis na podlagi različnih dejavnikov, kot so dejavniki pogina, predpisi v zvezi z največjo dovoljeno biomaso in slabši donos dveletnega lososa v letu 2008, povečala za samo 6 %, tj. s 723 000 ton ekvivalenta celih rib na 770 000 ton v letu 2008, tj. za 47 000 ton ekvivalenta celih rib. Podatke o manjšem gibanju biomase v letu 2008 potrjujejo podatki o prodaji krme, iz katerih je razviden znaten padec v letu 2008 v primerjavi z letom 2007 (vir: Havbruksdata in FHL).

| (93) | Po razkritju je industrija Skupnosti ponovno trdila, da se bo obseg proizvodnje na Norveškem verjetno znatno povečal, in predložila nekatere druge podatke v zvezi z obsegom donosa, staleža in mladih rib v začetku leta 2008. Tudi v tem primeru se je štelo, da podatki, ki zajemajo le dva meseca v letu, niso reprezentativni in zato ne morejo razvrednotiti pomena ugotovitev v zvezi z gibanjem obsega proizvodnje na Norveškem, kot je opisano zgoraj. |
| --- | --- |

(93)

Po razkritju je industrija Skupnosti ponovno trdila, da se bo obseg proizvodnje na Norveškem verjetno znatno povečal, in predložila nekatere druge podatke v zvezi z obsegom donosa, staleža in mladih rib v začetku leta 2008. Tudi v tem primeru se je štelo, da podatki, ki zajemajo le dva meseca v letu, niso reprezentativni in zato ne morejo razvrednotiti pomena ugotovitev v zvezi z gibanjem obsega proizvodnje na Norveškem, kot je opisano zgoraj.

| (94) | Na podlagi razpoložljivih informacij zato kljub naraščajočemu trendu obsega proizvodnje na Norveškem znatno povečanje proizvodnje v bližnji prihodnosti, kot trdijo zgoraj navedene zainteresirane stranke, ni verjetno. Poleg tega, kot je poudarjeno v uvodni izjavi 82 in naslednjih, ni verjetno, da bi bil povečan obseg proizvodnje v celoti izvožen v Skupnost, ampak bo zelo verjetno v veliki meri preusmerjen na trge ostalih tretjih držav, kjer narašča povpraševanje. Zaradi razlogov iz uvodne izjave 71 in naslednjih torej ni verjetno, da bi prišlo do izvoza v Skupnost po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(94)

Na podlagi razpoložljivih informacij zato kljub naraščajočemu trendu obsega proizvodnje na Norveškem znatno povečanje proizvodnje v bližnji prihodnosti, kot trdijo zgoraj navedene zainteresirane stranke, ni verjetno. Poleg tega, kot je poudarjeno v uvodni izjavi 82 in naslednjih, ni verjetno, da bi bil povečan obseg proizvodnje v celoti izvožen v Skupnost, ampak bo zelo verjetno v veliki meri preusmerjen na trge ostalih tretjih držav, kjer narašča povpraševanje. Zaradi razlogov iz uvodne izjave 71 in naslednjih torej ni verjetno, da bi prišlo do izvoza v Skupnost po dampinških cenah.

5.   Položaj norveške industrije

| (95) | Nazadnje je bil obravnavan položaj norveške industrije na splošno in v OPP. S preiskavo je bilo, v nasprotju z ugotovitvami iz prvotne preiskave, ugotovljeno, da sektor akvakulture na Norveškem sestavljajo visoko donosne družbe. To je delno možno razložiti z obširnim, še ne zaključenim procesom konsolidacije, iz katerega se je razvil visoko učinkovit in zdrav sektor. To se odraža tudi v lastniški strukturi zadevnih družb, tj. več norveških in globalnih investicijskih ter pokojninskih skladov je zelo dobro zastopanih v skupinah proizvajalkah izvoznicah. Tudi to se je v primerjavi s prvotno preiskavo spremenilo. |
| --- | --- |

(95)

Nazadnje je bil obravnavan položaj norveške industrije na splošno in v OPP. S preiskavo je bilo, v nasprotju z ugotovitvami iz prvotne preiskave, ugotovljeno, da sektor akvakulture na Norveškem sestavljajo visoko donosne družbe. To je delno možno razložiti z obširnim, še ne zaključenim procesom konsolidacije, iz katerega se je razvil visoko učinkovit in zdrav sektor. To se odraža tudi v lastniški strukturi zadevnih družb, tj. več norveških in globalnih investicijskih ter pokojninskih skladov je zelo dobro zastopanih v skupinah proizvajalkah izvoznicah. Tudi to se je v primerjavi s prvotno preiskavo spremenilo.

| (96) | Poleg tega je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je položaj norveških proizvajalcev izvoznikov na trgu Skupnosti, na katerem se njihov delež giba med 80 in 90 % celotnega obsega proizvodnje v Skupnosti, prav tako zelo dober. Ugotovljeno je bilo, da te norveške povezane družbe v Skupnosti proizvajajo in prodajajo lososa na trgu Skupnosti in za trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Poleg tega je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je položaj norveških proizvajalcev izvoznikov na trgu Skupnosti, na katerem se njihov delež giba med 80 in 90 % celotnega obsega proizvodnje v Skupnosti, prav tako zelo dober. Ugotovljeno je bilo, da te norveške povezane družbe v Skupnosti proizvajajo in prodajajo lososa na trgu Skupnosti in za trg Skupnosti.

| (97) | Treba je tudi opozoriti, da norveške matične družbe same izvažajo znatne količine v Skupnost. |
| --- | --- |

(97)

Treba je tudi opozoriti, da norveške matične družbe same izvažajo znatne količine v Skupnost.

| (98) | Na podlagi tega je bilo možno sklepati, da bi vsako znano znižanje cen na trgu Skupnosti zaradi dampinškega uvoza iz Norveške norveške matične družbe družb proizvajalk s sedežem v Skupnosti prizadel vsaj v enaki meri. Na podlagi tega ni bilo nesmiselno sklepati, da ni v interesu norveških proizvajalcev izvoznikov, vsaj ne z gospodarskega vidika, da bi z dampinškimi praksami prispevali k padcu cen gojenega lososa v Skupnosti. To bi neposredno škodilo donosnosti sektorja in bi negativno vplivalo na deleže družb, ki kotirajo na borzi in imajo v lasti, kot je navedeno v uvodni izjavi 95, pomembne investicijske in pokojninske sklade. |
| --- | --- |

(98)

Na podlagi tega je bilo možno sklepati, da bi vsako znano znižanje cen na trgu Skupnosti zaradi dampinškega uvoza iz Norveške norveške matične družbe družb proizvajalk s sedežem v Skupnosti prizadel vsaj v enaki meri. Na podlagi tega ni bilo nesmiselno sklepati, da ni v interesu norveških proizvajalcev izvoznikov, vsaj ne z gospodarskega vidika, da bi z dampinškimi praksami prispevali k padcu cen gojenega lososa v Skupnosti. To bi neposredno škodilo donosnosti sektorja in bi negativno vplivalo na deleže družb, ki kotirajo na borzi in imajo v lasti, kot je navedeno v uvodni izjavi 95, pomembne investicijske in pokojninske sklade.

| (99) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo torej možno sklepati, da je izogibanje znatnim padcem tržnih cen in ohranitev dobičkonosnosti v interesu norveških proizvajalcev izvoznikov. Zato je bilo tveganje ponovitve dampinških praks norveških proizvajalcev izvoznikov v predvidljivi prihodnosti ocenjeno kot omejeno. |
| --- | --- |

(99)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo torej možno sklepati, da je izogibanje znatnim padcem tržnih cen in ohranitev dobičkonosnosti v interesu norveških proizvajalcev izvoznikov. Zato je bilo tveganje ponovitve dampinških praks norveških proizvajalcev izvoznikov v predvidljivi prihodnosti ocenjeno kot omejeno.

| (100) | Industrija Skupnosti je nasprotovala zgornjim ugotovitvam in trdila, da dober finančni položaj norveških proizvajalcev, ugotovljen v OPP, ni trajen in da so se ti proizvajalci po OPP soočali s finančnimi težavami ter da so nekateri od njih v začetku leta 2008 celo beležili izgube. Industrija Skupnosti je trdila tudi, da velika večina norveških proizvajalcev nima podružnic na trgu Skupnosti in da zato ni možno sklepati, da se damping ne bo ponovil. Nazadnje se je trdilo, da bodo norveški proizvajalci s podružnicami na trgu Skupnosti zmanjšali svojo proizvodnjo na trgu Skupnosti in povečali proizvodnjo na Norveškem, če bi se okrepi odpravili. |
| --- | --- |

(100)

Industrija Skupnosti je nasprotovala zgornjim ugotovitvam in trdila, da dober finančni položaj norveških proizvajalcev, ugotovljen v OPP, ni trajen in da so se ti proizvajalci po OPP soočali s finančnimi težavami ter da so nekateri od njih v začetku leta 2008 celo beležili izgube. Industrija Skupnosti je trdila tudi, da velika večina norveških proizvajalcev nima podružnic na trgu Skupnosti in da zato ni možno sklepati, da se damping ne bo ponovil. Nazadnje se je trdilo, da bodo norveški proizvajalci s podružnicami na trgu Skupnosti zmanjšali svojo proizvodnjo na trgu Skupnosti in povečali proizvodnjo na Norveškem, če bi se okrepi odpravili.

| (101) | V zvezi s finančnim položajem norveških proizvajalcev se opozarja, da so bile izgube nekaterih družb povezane z njihovimi naložbami v Čilu in izbruhom bolezni v tej državi. Te posebne okoliščine so zadevale le majhno število vseh proizvajalcev na Norveškem. Poleg tega te informacije zajemajo le začetek leta 2008 in zato ne omogočajo splošnih sklepov v zvezi z uspešnostjo teh družb v celem letu. V zvezi s proizvodnjo norveških družb v Skupnosti, čeprav je število družb s podružnicami v Skupnosti omejeno, te družbe proizvedejo, kot je priznala tudi industrija Skupnosti, večji delež celotne norveške proizvodnje, zato jih je treba šteti za pomembne. Trditev, da se bodo proizvodne zmogljivosti norveških družb na trgu Skupnosti zmanjšale, če bi se ukrepi odpravili, ni bila podprta z dokazi. To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(101)

V zvezi s finančnim položajem norveških proizvajalcev se opozarja, da so bile izgube nekaterih družb povezane z njihovimi naložbami v Čilu in izbruhom bolezni v tej državi. Te posebne okoliščine so zadevale le majhno število vseh proizvajalcev na Norveškem. Poleg tega te informacije zajemajo le začetek leta 2008 in zato ne omogočajo splošnih sklepov v zvezi z uspešnostjo teh družb v celem letu. V zvezi s proizvodnjo norveških družb v Skupnosti, čeprav je število družb s podružnicami v Skupnosti omejeno, te družbe proizvedejo, kot je priznala tudi industrija Skupnosti, večji delež celotne norveške proizvodnje, zato jih je treba šteti za pomembne. Trditev, da se bodo proizvodne zmogljivosti norveških družb na trgu Skupnosti zmanjšale, če bi se ukrepi odpravili, ni bila podprta z dokazi. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

6.   Sklep

| (102) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bil damping v OPP na ravni de minimis. S preiskavo je bilo tudi ugotovljeno, da ni razlogov za sklepanje, da bi povečanje obsega proizvodnje na Norveškem preseglo tradicionalno stopnjo rasti in tako privedlo do znatnega povečanja obsega izvoza iz Norveške v Skupnost. S preiskavo je bilo prav tako ugotovljeno, da je tveganje znatnega padca norveških izvoznih cen do dampinških ravni v predvidljivi prihodnosti omejeno, zlasti ker se ne pričakujejo znatni presežki v proizvodnji na Norveškem, ki bi lahko bili glavni razlog za takšen padec cen. Zlasti normalna vrednost, za katero se je ugotovilo, da bo po vsej verjetnosti ostala stabilna, je bila v OPP znatno nižja od izvoznih cen, tj. normalna nihanja zaradi spremenljivosti trga in posledično občasen padec izvoznih cen verjetno ne bodo avtomatično povzročili dampinga. Zaradi sprememb v norveškem sektorju akvakulture, ki je postal visoko dobičkonosen in katerega delnice kotirajo na borzi, in pomembnega deleža norveškega kapitala v Skupnosti, ponovitev dampinških praks v predvidljivi prihodnosti ni verjetna. Na podlagi vseh zgoraj navedenih razlogov je bilo sklenjeno, da je verjetnost ponovitve dampinga majhna in da ne opravičuje nadaljnjega izvajanja veljavnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(102)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bil damping v OPP na ravni de minimis. S preiskavo je bilo tudi ugotovljeno, da ni razlogov za sklepanje, da bi povečanje obsega proizvodnje na Norveškem preseglo tradicionalno stopnjo rasti in tako privedlo do znatnega povečanja obsega izvoza iz Norveške v Skupnost. S preiskavo je bilo prav tako ugotovljeno, da je tveganje znatnega padca norveških izvoznih cen do dampinških ravni v predvidljivi prihodnosti omejeno, zlasti ker se ne pričakujejo znatni presežki v proizvodnji na Norveškem, ki bi lahko bili glavni razlog za takšen padec cen. Zlasti normalna vrednost, za katero se je ugotovilo, da bo po vsej verjetnosti ostala stabilna, je bila v OPP znatno nižja od izvoznih cen, tj. normalna nihanja zaradi spremenljivosti trga in posledično občasen padec izvoznih cen verjetno ne bodo avtomatično povzročili dampinga. Zaradi sprememb v norveškem sektorju akvakulture, ki je postal visoko dobičkonosen in katerega delnice kotirajo na borzi, in pomembnega deleža norveškega kapitala v Skupnosti, ponovitev dampinških praks v predvidljivi prihodnosti ni verjetna. Na podlagi vseh zgoraj navedenih razlogov je bilo sklenjeno, da je verjetnost ponovitve dampinga majhna in da ne opravičuje nadaljnjega izvajanja veljavnih protidampinških ukrepov.

| (103) | Zato je treba trenutni vmesni pregled zaključiti in odpraviti ukrepe, ki veljajo za uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške. |
| --- | --- |

(103)

Zato je treba trenutni vmesni pregled zaključiti in odpraviti ukrepe, ki veljajo za uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške.

E.   POSEBNO SPREMLJANJE

| (104) | Kot je pojasnjeno zgoraj, se pričakuje, da bodo tržne razmere, tj. povpraševanje in ponudba, v predvidljivi prihodnosti ostale stabilne in zato očitna verjetnost za ponovitev dampinga ne obstaja. Dejansko vsi proučeni kazalci kažejo, da je smiselno sklepati, da se obseg izvoza v Skupnost ne bo znatno povečal in da bodo izvozne cene ostale na nedampinških ravneh. |
| --- | --- |

(104)

Kot je pojasnjeno zgoraj, se pričakuje, da bodo tržne razmere, tj. povpraševanje in ponudba, v predvidljivi prihodnosti ostale stabilne in zato očitna verjetnost za ponovitev dampinga ne obstaja. Dejansko vsi proučeni kazalci kažejo, da je smiselno sklepati, da se obseg izvoza v Skupnost ne bo znatno povečal in da bodo izvozne cene ostale na nedampinških ravneh.

| (105) | Vendar pa se zaradi sorazmerne nepredvidljivosti tržnih razmer, zlasti zaradi narave proizvoda (pokvarljivo blago), šteje za smiselno, da se trg pazljivo spremlja in da se stanje trga ponovno preveri, če bi obstajali zadostni prima facie dokazi, da so se tržne razmere znatno spremenile. V tem primeru se bo upoštevala možnost začetka preiskave na podlagi ex officio, če bi to bilo potrebno. |
| --- | --- |

(105)

Vendar pa se zaradi sorazmerne nepredvidljivosti tržnih razmer, zlasti zaradi narave proizvoda (pokvarljivo blago), šteje za smiselno, da se trg pazljivo spremlja in da se stanje trga ponovno preveri, če bi obstajali zadostni prima facie dokazi, da so se tržne razmere znatno spremenile. V tem primeru se bo upoštevala možnost začetka preiskave na podlagi ex officio, če bi to bilo potrebno.

| (106) | Spremljanje je treba časovno omejiti do prvotno predvidenega izteka dokončnih ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 85/2006, če bi se ti ukrepi nadaljevali, tj. do 21. januarja 2011. |
| --- | --- |

(106)

Spremljanje je treba časovno omejiti do prvotno predvidenega izteka dokončnih ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 85/2006, če bi se ti ukrepi nadaljevali, tj. do 21. januarja 2011.

F.   RAZKRITJE

| (107) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in odpraviti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz zadevnega proizvoda. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in utemeljene z dokazi – |
| --- | --- |

(107)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in odpraviti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz zadevnega proizvoda. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in utemeljene z dokazi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Edini člen

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz gojenega (razen divjega) lososa, v filetih ali v drugačni obliki, svežega, ohlajenega ali zamrznjenega, ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 in ex 0304 29 13, s poreklom iz Norveške, začet v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96, se s tem zaključi.

Končni protidampinški ukrep, uveden z Uredbo (ES) št. 85/2006 na zgoraj navedeni uvoz, se s tem odpravi.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. julija 2008

Za Svet

Predsednik

E. WOERTH

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 15, 20.1.2006, str. 1.

2

(3)  UL C 88, 21.4.2007, str. 26.

3

(4)  Kontali Analyse AS izdeluje statistike predvsem na področjih akvakulture in ribiške industrije (www.kontali.no).

4

---

| 19.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 686/2008

z dne 18. julija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 590/2008 (UL L 163, 24.6.2008, str. 24).

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 28,9 |
| TR | 85,2 |
| ME | 25,6 |
| XS | 25,6 |
| ZZ | 39,5 |
| 0707 00 05 | TR | 115,4 |
| ZZ | 115,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0805 50 10 | AR | 111,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 72,4 |
| ZA | 98,6 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 10 80 | AR | 87,1 |
| BR | 94,3 |
| CL | 96,1 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 110,1 |
| US | 98,3 |
| UY | 80,0 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 20 50 | AR | 83,1 |
| AU | 143,2 |
| CL | 91,1 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 102,9 |
| 0809 10 00 | TR | 177,9 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 152,5 |
| 0809 20 95 | TR | 404,0 |
| US | 436,1 |
| ZZ | 420,1 |
| 0809 30 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 154,3 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

32,2

MK

28,9

TR

85,2

ME

25,6

XS

25,6

ZZ

39,5

0707 00 05

TR

115,4

ZZ

115,4

0709 90 70

TR

102,6

ZZ

102,6

0805 50 10

AR

111,2

US

62,5

UY

72,4

ZA

98,6

ZZ

86,2

0808 10 80

AR

87,1

BR

94,3

CL

96,1

CN

69,1

NZ

110,1

US

98,3

UY

80,0

ZA

94,5

ZZ

91,2

0808 20 50

AR

83,1

AU

143,2

CL

91,1

ZA

94,2

ZZ

102,9

0809 10 00

TR

177,9

XS

127,0

ZZ

152,5

0809 20 95

TR

404,0

US

436,1

ZZ

420,1

0809 30

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

154,3

XS

99,1

ZZ

126,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 19.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 687/2008

z dne 18. julija 2008

o uvedbi postopkov za prevzem žit s strani plačilnih ali intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit

(Kodificirana različica)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1), in zlasti člena 43 v povezavi s členom 4,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 824/2000 z dne 19. aprila 2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit, s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 824/2000 z dne 19. aprila 2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit, s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Intervencijska cena navadne pšenice, trde pšenice, ječmena, koruze in sirka je določena na podlagi kakovosti, ki kar najbolj ustreza povprečni kakovosti žit, pridelanih v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Intervencijska cena navadne pšenice, trde pšenice, ječmena, koruze in sirka je določena na podlagi kakovosti, ki kar najbolj ustreza povprečni kakovosti žit, pridelanih v Skupnosti.

| (3) | Zaradi poenostavitve upravljanja intervencij ter zlasti, da bi uvedli homogene serije za vsak tip žita, ponujenega v intervencijo, bi morali določiti najmanjšo količino, pod katero plačilne ali intervencijske agencije niso več obvezane sprejeti ponudbe. Vendar pa bo morda potrebno določiti večjo minimalno količino v nekaterih državah članicah, da bi lahko agencije upoštevale že obstoječe pogoje in prakso na področju trgovine na debelo v teh državah. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi poenostavitve upravljanja intervencij ter zlasti, da bi uvedli homogene serije za vsak tip žita, ponujenega v intervencijo, bi morali določiti najmanjšo količino, pod katero plačilne ali intervencijske agencije niso več obvezane sprejeti ponudbe. Vendar pa bo morda potrebno določiti večjo minimalno količino v nekaterih državah članicah, da bi lahko agencije upoštevale že obstoječe pogoje in prakso na področju trgovine na debelo v teh državah.

| (4) | Treba je določiti metode za določanje kakovosti navadne pšenice, trde pšenice, ječmena, koruze in sirka. |
| --- | --- |

(4)

Treba je določiti metode za določanje kakovosti navadne pšenice, trde pšenice, ječmena, koruze in sirka.

| (5) | Drugi pododstavek člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je omejil količine koruze, ki jih plačilne ali intervencijske agencije lahko odkupijo v vsej Skupnosti, na skupno količino 700 000 ton za tržno leto 2008/2009 in 0 ton od tržnega leta 2009/2010 naprej. |
| --- | --- |

(5)

Drugi pododstavek člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je omejil količine koruze, ki jih plačilne ali intervencijske agencije lahko odkupijo v vsej Skupnosti, na skupno količino 700 000 ton za tržno leto 2008/2009 in 0 ton od tržnega leta 2009/2010 naprej.

| (6) | Da bi zagotovili zadovoljivo upravljanje sistema intervencijskega odkupa koruze in gospodarskim subjektom iz vseh držav članic omogočili dostop do intervencijskega sistema pod enakimi pogoji, je treba določiti podrobna pravila za dodelitev količin koruze, upravičenih do intervencije. Za ta namen je treba uvesti mehanizem dodelitve navedenih količin, ki bo pokrival tržna leta, v katerih bodo vsi gospodarski subjekti imeli pravico do oddaje ponudb, ter subjektom zagotovil zadostne roke za oddajo ponudb in omogočal določitev enotnega koeficienta dodelitve za vse ponudnike, kadar bodo ponujene količine presegale razpoložljive količine. Zato je treba določiti, da se ponudbe preučijo v dveh fazah, in določiti časovni razpored za oddajo ponudb koruze ter za s tem povezane dostave in prevzeme. |
| --- | --- |

(6)

Da bi zagotovili zadovoljivo upravljanje sistema intervencijskega odkupa koruze in gospodarskim subjektom iz vseh držav članic omogočili dostop do intervencijskega sistema pod enakimi pogoji, je treba določiti podrobna pravila za dodelitev količin koruze, upravičenih do intervencije. Za ta namen je treba uvesti mehanizem dodelitve navedenih količin, ki bo pokrival tržna leta, v katerih bodo vsi gospodarski subjekti imeli pravico do oddaje ponudb, ter subjektom zagotovil zadostne roke za oddajo ponudb in omogočal določitev enotnega koeficienta dodelitve za vse ponudnike, kadar bodo ponujene količine presegale razpoložljive količine. Zato je treba določiti, da se ponudbe preučijo v dveh fazah, in določiti časovni razpored za oddajo ponudb koruze ter za s tem povezane dostave in prevzeme.

| (7) | Ob upoštevanju obdobij intervencijskega odkupa, določenih v prvem pododstavku člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, in da bi zagotovili enakovredno obravnavo gospodarskih subjektov, je treba določiti prvo fazo oddaje ponudb koruze, ki se začne 1. avgusta v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 1. decembra na Švedskem in 1. novembra v ostalih državah članicah ter se zaključi 31. decembra, ki je zadnji dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah. Ob zaključku prve faze Komisija po potrebi določi koeficient dodelitve za sprejemljive ponudbe, oddane med prvo fazo, in preneha z zbiranjem ponudb za intervencijo za preostali del tržnega leta, kadar ponujene količine presegajo količino iz drugega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Da se izogne upravnim in finančnim bremenom za plačilne ali intervencijske agencije in gospodarske subjekte, zlasti zaradi položitve varščine, ki bi se pozneje lahko izkazala za nepotrebno, če količine ne bi bile na razpolago za dodelitev, je treba določiti obdobje prekinitve oddaje ponudb med 1. januarjem in datumom, ko se količine, razpoložljive za intervencijo za drugo fazo, objavijo v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju obdobij intervencijskega odkupa, določenih v prvem pododstavku člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, in da bi zagotovili enakovredno obravnavo gospodarskih subjektov, je treba določiti prvo fazo oddaje ponudb koruze, ki se začne 1. avgusta v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 1. decembra na Švedskem in 1. novembra v ostalih državah članicah ter se zaključi 31. decembra, ki je zadnji dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah. Ob zaključku prve faze Komisija po potrebi določi koeficient dodelitve za sprejemljive ponudbe, oddane med prvo fazo, in preneha z zbiranjem ponudb za intervencijo za preostali del tržnega leta, kadar ponujene količine presegajo količino iz drugega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Da se izogne upravnim in finančnim bremenom za plačilne ali intervencijske agencije in gospodarske subjekte, zlasti zaradi položitve varščine, ki bi se pozneje lahko izkazala za nepotrebno, če količine ne bi bile na razpolago za dodelitev, je treba določiti obdobje prekinitve oddaje ponudb med 1. januarjem in datumom, ko se količine, razpoložljive za intervencijo za drugo fazo, objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

| (8) | Ob upoštevanju roka, ki je potreben za morebitno določitev koeficienta dodelitve za prvo fazo, je treba drugo fazo oddaje ponudb začeti dan po objavi količine, ki je še na razpolago za intervencijo, v Uradnem listu Evropske unije; ta dan je prvi dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah. Med drugo fazo se morajo ponudbe sprejemati vsak teden od prvega petka po objavi navedene količine, na podlagi ponudb, ki so jih gospodarski subjekti oddali najpozneje v petek do 12. ure (po bruseljskem času). Komisija mora vsak teden najpozneje v sredo na svoji spletni strani objaviti količino, ki je gospodarskim subjektom še na razpolago za intervencijo. Kadar je količina iz drugega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 presežena, mora Komisija določiti in objaviti koeficient dodelitve ter prenehati z zbiranjem ponudb za intervencijo za tekoče tržno leto. Ob upoštevanju obdobij intervencijskega odkupa, določenih v prvem pododstavku člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, se mora druga faza oddaje ponudb v vsakem primeru zaključiti najpozneje 30. aprila v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 30. junija na Švedskem in 31. maja v ostalih državah članicah. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju roka, ki je potreben za morebitno določitev koeficienta dodelitve za prvo fazo, je treba drugo fazo oddaje ponudb začeti dan po objavi količine, ki je še na razpolago za intervencijo, v Uradnem listu Evropske unije; ta dan je prvi dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah. Med drugo fazo se morajo ponudbe sprejemati vsak teden od prvega petka po objavi navedene količine, na podlagi ponudb, ki so jih gospodarski subjekti oddali najpozneje v petek do 12. ure (po bruseljskem času). Komisija mora vsak teden najpozneje v sredo na svoji spletni strani objaviti količino, ki je gospodarskim subjektom še na razpolago za intervencijo. Kadar je količina iz drugega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 presežena, mora Komisija določiti in objaviti koeficient dodelitve ter prenehati z zbiranjem ponudb za intervencijo za tekoče tržno leto. Ob upoštevanju obdobij intervencijskega odkupa, določenih v prvem pododstavku člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, se mora druga faza oddaje ponudb v vsakem primeru zaključiti najpozneje 30. aprila v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 30. junija na Švedskem in 31. maja v ostalih državah članicah.

| (9) | Da se omogoči učinkovito upravljanje mehanizma dodelitve, je treba določiti, da ponudb koruze ni mogoče spremeniti niti umakniti. Poleg tega je treba zaradi zagotavljanja resnih ponudb določiti pogoj položitve varščine in podrobna pravila za preverjanje pristnosti ponudb in sprostitev navedene varščine. To preverjanje je zato treba izvajati v skladu s pravili in pogoji, ki so enaki tistim za spremljanje zalog v okviru javnega skladiščenja iz Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (4). Poleg tega lahko med začetkom oddaje ponudb za prvo fazo in 31. decembrom preteče več mesecev. Da bi preprečili dodatno finančno obremenitev gospodarskih subjektov ob oddaji ponudb v prvi fazi, je treba omogočiti, da se varščino, ki se zahteva ob oddaji ponudb, če je položena v obliki bančne garancije, lahko uporabi šele dan po zadnjem dnevu za oddajo ponudb. |
| --- | --- |

(9)

Da se omogoči učinkovito upravljanje mehanizma dodelitve, je treba določiti, da ponudb koruze ni mogoče spremeniti niti umakniti. Poleg tega je treba zaradi zagotavljanja resnih ponudb določiti pogoj položitve varščine in podrobna pravila za preverjanje pristnosti ponudb in sprostitev navedene varščine. To preverjanje je zato treba izvajati v skladu s pravili in pogoji, ki so enaki tistim za spremljanje zalog v okviru javnega skladiščenja iz Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (4). Poleg tega lahko med začetkom oddaje ponudb za prvo fazo in 31. decembrom preteče več mesecev. Da bi preprečili dodatno finančno obremenitev gospodarskih subjektov ob oddaji ponudb v prvi fazi, je treba omogočiti, da se varščino, ki se zahteva ob oddaji ponudb, če je položena v obliki bančne garancije, lahko uporabi šele dan po zadnjem dnevu za oddajo ponudb.

| (10) | Navadna in trda pšenica sta žiti, za kateri so določeni kriteriji minimalne kakovosti za prehrano ljudi, ki morajo ustrezati zdravstvenim standardom, določenim z Uredbo Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (5). Druga žita so v glavnem namenjena prehrani živali in morajo biti v skladu z Direktivo 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (6). Določiti je treba, da se ti standardi uporabljajo od prevzema zadevnih proizvodov v skladu s trenutnim intervencijskim režimom. |
| --- | --- |

(10)

Navadna in trda pšenica sta žiti, za kateri so določeni kriteriji minimalne kakovosti za prehrano ljudi, ki morajo ustrezati zdravstvenim standardom, določenim z Uredbo Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (5). Druga žita so v glavnem namenjena prehrani živali in morajo biti v skladu z Direktivo 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (6). Določiti je treba, da se ti standardi uporabljajo od prevzema zadevnih proizvodov v skladu s trenutnim intervencijskim režimom.

| (11) | V intervencijo se ne sme sprejeti ponujenih žit, katerih kakovost ne omogoča ustrezne uporabe ali skladiščenja. Zato je treba upoštevati položaj na področju intervencije, ki je vezan zlasti na dolgotrajno skladiščenje nekaterih žit in njegov vpliv na kakovost proizvodov. |
| --- | --- |

(11)

V intervencijo se ne sme sprejeti ponujenih žit, katerih kakovost ne omogoča ustrezne uporabe ali skladiščenja. Zato je treba upoštevati položaj na področju intervencije, ki je vezan zlasti na dolgotrajno skladiščenje nekaterih žit in njegov vpliv na kakovost proizvodov.

| (12) | Da bi zmanjšali občutljivost intervencijskih proizvodov glede zmanjševanja kakovosti in omogočili njihovo nadaljnjo uporabo, je treba znižati najvišjo vsebnost vlage ter najvišji odstotek lomljenih zrn in zrn, pregretih med sušenjem. Zaradi agronomskih podobnosti med sirkom in koruzo je treba zaradi skladnosti določiti sorodne ukrepe tudi za sirek. |
| --- | --- |

(12)

Da bi zmanjšali občutljivost intervencijskih proizvodov glede zmanjševanja kakovosti in omogočili njihovo nadaljnjo uporabo, je treba znižati najvišjo vsebnost vlage ter najvišji odstotek lomljenih zrn in zrn, pregretih med sušenjem. Zaradi agronomskih podobnosti med sirkom in koruzo je treba zaradi skladnosti določiti sorodne ukrepe tudi za sirek.

| (13) | Za izboljšanje kakovosti pogojev skladiščenja in njeno zagotavljanje od oddaje ponudb naprej morajo skladišča, kjer se žita hranijo v času ponudbe, zagotavljati optimalne pogoje skladiščenja, zlasti v primeru dolgoročnega skladiščenja koruze. Zato je treba omejiti možnost prevzema žit v skladišču ponudnika in to vrsto prevzema dovoliti le, kadar žita hranijo skladiščniki v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006. V tem primeru se mora ponudnik zavezati, da bo od oddaje ponudbe naprej pri stikih s skladiščnikom smiselno uporabljal enaka pravila ter pogoje skladiščenja in preverjanja, kot se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 884/2006. |
| --- | --- |

(13)

Za izboljšanje kakovosti pogojev skladiščenja in njeno zagotavljanje od oddaje ponudb naprej morajo skladišča, kjer se žita hranijo v času ponudbe, zagotavljati optimalne pogoje skladiščenja, zlasti v primeru dolgoročnega skladiščenja koruze. Zato je treba omejiti možnost prevzema žit v skladišču ponudnika in to vrsto prevzema dovoliti le, kadar žita hranijo skladiščniki v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006. V tem primeru se mora ponudnik zavezati, da bo od oddaje ponudbe naprej pri stikih s skladiščnikom smiselno uporabljal enaka pravila ter pogoje skladiščenja in preverjanja, kot se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 884/2006.

| (14) | Pokazalo se je, da so možnosti razvoja mikotoksinov povezane s posebnimi pogoji, ki so prepoznavni predvsem na podlagi podnebnih pogojev v času rasti in predvsem cvetenja žit. |
| --- | --- |

(14)

Pokazalo se je, da so možnosti razvoja mikotoksinov povezane s posebnimi pogoji, ki so prepoznavni predvsem na podlagi podnebnih pogojev v času rasti in predvsem cvetenja žit.

| (15) | Tveganja, ki so povezana z zgornjo mejo dopustnih onesnaževalcev, plačilne ali intervencijske agencije prepoznajo na podlagi podatkov, ki jih prejmejo od ponudnikov, in lastnih analitičnih meril. Za omejitev finančnih stroškov je pred prevzemom proizvodov utemeljeno zahtevati analize v pristojnosti agencij samo na podlagi analize tveganja, ki omogoča zagotavljanje kakovosti proizvodov ob njihovem vstopu v intervencijski režim. |
| --- | --- |

(15)

Tveganja, ki so povezana z zgornjo mejo dopustnih onesnaževalcev, plačilne ali intervencijske agencije prepoznajo na podlagi podatkov, ki jih prejmejo od ponudnikov, in lastnih analitičnih meril. Za omejitev finančnih stroškov je pred prevzemom proizvodov utemeljeno zahtevati analize v pristojnosti agencij samo na podlagi analize tveganja, ki omogoča zagotavljanje kakovosti proizvodov ob njihovem vstopu v intervencijski režim.

| (16) | Pogoji, pod katerimi se žita ponudijo plačilnim ali intervencijskim agencijam in jih te prevzemajo, morajo biti na celotnem področju Skupnosti kar najbolj enotna, da se izogne razlikovanju med proizvajalci. |
| --- | --- |

(16)

Pogoji, pod katerimi se žita ponudijo plačilnim ali intervencijskim agencijam in jih te prevzemajo, morajo biti na celotnem področju Skupnosti kar najbolj enotna, da se izogne razlikovanju med proizvajalci.

| (17) | Intervencijske cene se lahko povečajo ali znižajo, glede na cenovne razlike na trgu za različno kvaliteto. |
| --- | --- |

(17)

Intervencijske cene se lahko povečajo ali znižajo, glede na cenovne razlike na trgu za različno kvaliteto.

| (18) | Države članice morajo poleg zahtevanega poročila o letni zalogi v skladu z Uredbo (ES) št. 884/2006 preverjati stanje ohranjenosti obstoječih intervencijskih zalog. |
| --- | --- |

(18)

Države članice morajo poleg zahtevanega poročila o letni zalogi v skladu z Uredbo (ES) št. 884/2006 preverjati stanje ohranjenosti obstoječih intervencijskih zalog.

| (19) | Člen 2, člen 6(2)(d), člen 7(2)(b) in točka 1 Priloge XII k Uredbi (ES) št. 884/2006 določajo pravila odgovornosti. Navedeni členi in priloga predvsem določajo, da države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile ustrezno ohranitev proizvodov, ki so predmet intervencije Skupnosti, in da se količine, katerih kakovost se je poslabšala zaradi običajnih fizičnih pogojev skladiščenja ali predolgega shranjevanja, vknjižijo, kot da so odpremljene iz intervencijskih zalog na dan, ko se ugotovi poslabšanje kakovosti. Določajo tudi, da se proizvod šteje za proizvod s poslabšano kakovostjo, kadar ne izpolnjuje več zahtev kakovosti, ki so veljale ob odkupu. Zato se lahko samo tista poslabšanja kakovosti, ki so zajeta v teh določbah, krijejo iz proračuna Skupnosti. Če je država članica ob nakupu proizvoda sprejela neustrezno odločitev glede analize tveganja v skladu s temi predpisi, je odgovorna, če se kasneje izkaže, da proizvod ne ustreza minimalnim standardom. Taka odločitev namreč ne bi dovoljevala zagotovitve kakovosti proizvoda in posledično njegovega ustreznega shranjevanja. Zato je treba opredeliti pogoje, pod katerimi država članica prevzame odgovornost. |
| --- | --- |

(19)

Člen 2, člen 6(2)(d), člen 7(2)(b) in točka 1 Priloge XII k Uredbi (ES) št. 884/2006 določajo pravila odgovornosti. Navedeni členi in priloga predvsem določajo, da države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile ustrezno ohranitev proizvodov, ki so predmet intervencije Skupnosti, in da se količine, katerih kakovost se je poslabšala zaradi običajnih fizičnih pogojev skladiščenja ali predolgega shranjevanja, vknjižijo, kot da so odpremljene iz intervencijskih zalog na dan, ko se ugotovi poslabšanje kakovosti. Določajo tudi, da se proizvod šteje za proizvod s poslabšano kakovostjo, kadar ne izpolnjuje več zahtev kakovosti, ki so veljale ob odkupu. Zato se lahko samo tista poslabšanja kakovosti, ki so zajeta v teh določbah, krijejo iz proračuna Skupnosti. Če je država članica ob nakupu proizvoda sprejela neustrezno odločitev glede analize tveganja v skladu s temi predpisi, je odgovorna, če se kasneje izkaže, da proizvod ne ustreza minimalnim standardom. Taka odločitev namreč ne bi dovoljevala zagotovitve kakovosti proizvoda in posledično njegovega ustreznega shranjevanja. Zato je treba opredeliti pogoje, pod katerimi država članica prevzame odgovornost.

| (20) | Treba je natančno določiti, kaj morajo vsebovati sporočila, ki jih morajo države članice poslati Komisiji, da se omogoči tedensko statistično poročilo o položaju intervencijskih zalog žit. |
| --- | --- |

(20)

Treba je natančno določiti, kaj morajo vsebovati sporočila, ki jih morajo države članice poslati Komisiji, da se omogoči tedensko statistično poročilo o položaju intervencijskih zalog žit.

| (21) | Zaradi učinkovitega upravljanja sistema je treba podatke, ki jih zahteva Komisija, poslati po elektronski poti. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi učinkovitega upravljanja sistema je treba podatke, ki jih zahteva Komisija, poslati po elektronski poti.

| (22) | Prav tako je treba v usklajeni regionalni bazi nujno beležiti in razpolagati z nekaterimi informacijami. Treba je uporabljati regionalne ravni, ki jih določa Uredba Sveta (EGS) št. 837/90 z dne 26. marca 1990 o statističnih podatkih, ki jih države članice posredujejo o proizvodnji žit (7), in od držav članic zahtevati, da te podatke sporočajo Komisiji. |
| --- | --- |

(22)

Prav tako je treba v usklajeni regionalni bazi nujno beležiti in razpolagati z nekaterimi informacijami. Treba je uporabljati regionalne ravni, ki jih določa Uredba Sveta (EGS) št. 837/90 z dne 26. marca 1990 o statističnih podatkih, ki jih države članice posredujejo o proizvodnji žit (7), in od držav članic zahtevati, da te podatke sporočajo Komisiji.

| (23) | Treba je določiti, da se podatki, ki jih zahteva Komisija, pošiljajo na podlagi vzorcev, ki jih določi Komisija in v katerih so zbrane informacije, potrebne za upravljanje intervencije, ter so na voljo državam članicam, ter da se ti vzorci uporabljajo po predhodnem obvestilu Upravljalnega odbora, Komisija pa jih po potrebi prilagaja in posodablja v skladu z navedenimi pogoji. |
| --- | --- |

(23)

Treba je določiti, da se podatki, ki jih zahteva Komisija, pošiljajo na podlagi vzorcev, ki jih določi Komisija in v katerih so zbrane informacije, potrebne za upravljanje intervencije, ter so na voljo državam članicam, ter da se ti vzorci uporabljajo po predhodnem obvestilu Upravljalnega odbora, Komisija pa jih po potrebi prilagaja in posodablja v skladu z navedenimi pogoji.

| (24) | Ukrepi predvideni s to uredbo so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(24)

Ukrepi predvideni s to uredbo so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PONUDBE IN INTERVENCIJSKI PREVZEM ŽITA

Člen 1

V obdobju iz prvega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ima vsak imetnik homogene partije najmanj 80 ton navadne pšenice, ječmena, koruze ali sirka ali 10 ton trde pšenice, pridelanih na območju Skupnosti, pravico, da lahko ta žita ponudi plačilni ali intervencijski agenciji (v nadaljevanju „intervencijska agencija“).

Vendar pa lahko intervencijske agencije določijo večjo minimalno količino.

Člen 2

1.   Za veljavne se štejejo samo tiste ponudbe, ki so napisane na predpisanem obrazcu agencije in vsebujejo med drugim naslednje podatke:

| (a) | ime ponudnika; |
| --- | --- |

(a)

ime ponudnika;

| (b) | vrsto žita, ki jo ponuja; |
| --- | --- |

(b)

vrsto žita, ki jo ponuja;

| (c) | kraj skladiščenja žita, ki je predmet ponudbe; |
| --- | --- |

(c)

kraj skladiščenja žita, ki je predmet ponudbe;

| (d) | količino, glavne značilnosti ter leto pridelave ponujenega žita; |
| --- | --- |

(d)

količino, glavne značilnosti ter leto pridelave ponujenega žita;

| (e) | intervencijski center, za katerega velja ponudba, in, če se uporablja drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe, zavezo ponudnika, da bo pri stikih s skladiščnikom za kraj skladiščenja iz točke (c) tega odstavka smiselno uporabljal pravila in pogoje skladiščenja in preverjanja, ki so določeni v členu 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006. |
| --- | --- |

(e)

intervencijski center, za katerega velja ponudba, in, če se uporablja drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe, zavezo ponudnika, da bo pri stikih s skladiščnikom za kraj skladiščenja iz točke (c) tega odstavka smiselno uporabljal pravila in pogoje skladiščenja in preverjanja, ki so določeni v členu 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006.

Obrazec mora vsebovati tudi izjavo, da je pridelek s poreklom iz Skupnosti ali v primeru specifičnih pogojev intervencijskega prevzema, glede na območje pridelave, opis regije, v kateri je bilo žito pridelano.

Vendar pa lahko intervencijska agencija šteje za veljavne tudi ponudbe, ki so predložene v drugi pisni obliki, zlasti s pomočjo telekomunikacijskih sredstev, če ponudba vsebuje vse podatke, ki jih naj vsebuje obrazec po prvem pododstavku tega člena.

Brez poseganja v veljavnost ponudbe podane v skladu s tretjim pododstavkom od dneva njene vložitve lahko države članice zahtevajo, da mora takšni ponudbi slediti po pošti poslan ali neposredno predložen obrazec iz prvega pododstavka tega člena pristojni agenciji.

2.   Če je ponudba sprejemljiva, mora agencija o tem obvestiti ponudnika v petih delovnih dneh po prejemu ponudbe.

3.   Če je ponudba sprejemljiva, je potrebno ponudnike čimprej obvestiti o lokaciji intervencijskega skladišča ter o časovnem razporedu prevzema.

Na prošnjo ponudnika ali skladišča lahko intervencijska agencija spremeni urnik prevzema žit.

4.   Za žita, ponujena v intervencijo, razen za koruzo, mora biti zadnja dostava opravljena najpozneje konec četrtega meseca po mesecu prejetja ponudb, vendar ne pozneje kot 1. julija za Španijo, Grčijo, Italijo in Portugalsko ter 31. julija za druge države članice.

Za koruzo mora biti dostava opravljena med 1. februarjem in 30. aprilom za ponudbe, oddane med fazo 1, ki je predvidena v členu 3, in najpozneje konec tretjega meseca po mesecu prejetja ponudb, oddanih med fazo 2, ki je predvidena v členu 3, vendar ne pozneje kot 1. julija za Španijo, Grčijo, Italijo in Portugalsko ter 31. julija za druge države članice.

Člen 3

1.   Brez poseganja v določbe člena 2 te uredbe se količine koruze, upravičene do intervencije v skladu z drugim pododstavkom člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 za tržno leto 2008/2009, dodelijo v dveh fazah, imenovanih „faza 1“ in „faza 2“, v skladu s pogoji in podrobnimi pravili iz odstavkov 2 do 5 tega člena.

Faza 1 se v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem začne 1. avgusta, na Švedskem 1. decembra in 1. novembra v ostalih državah članicah ter se zaključi 31. decembra, ki je zadnji dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah za to fazo.

Faza 2 začne teči dan po tem, ko se v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2 v Uradnem listu Evropske unije objavi količino, ki je za to fazo še na razpolago za intervencijo. Ta dan je prvi dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah, ta faza pa se zaključi najpozneje 30. aprila v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 30. junija na Švedskem in 31. maja v ostalih državah članicah.

2.   Ob zaključku faze 1 Komisija evidentira vse sprejemljive ponudbe za koruzo, ki so jih gospodarski subjekti intervencijskim agencijam držav članic oddali do 31. decembra do 12. ure (po bruseljskem času), in sicer na podlagi tedenskih sporočil držav članic v skladu s členom 13(1)(a)(i).

Če skupna ponujena količina presega najvišje količine iz drugega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, Komisija določi in najpozneje 25. januarja objavi koeficient dodelitve za količine na 6 decimalnih mest natančno. Če količina ni presežena, je koeficient dodelitve enak 1 in Komisija objavi količine, ki so za fazo 2 še na razpolago za intervencijo.

Najpozneje 31. januarja intervencijska agencija države članice ponudnika obvesti, da je bila njegova ponudba sprejeta, pri čemer je dodeljena količina enaka ponujeni količini, pomnoženi s koeficientom dodelitve.

3.   Od prve srede v februarju dalje Komisija vsak teden evidentira vse sprejemljive ponudbe za koruzo, ki so jih gospodarski subjekti intervencijskim agencijam držav članic oddali najpozneje v petek predhodnega tedna do 12. ure (po bruseljskem času), in sicer na podlagi sporočil držav članic v skladu s členom 13(1)(a)(i).

Kadar je količina, ki je še na razpolago za intervencijo, presežena, Komisija najpozneje četrti delovni dan po roku za oddajo ponudb določi in objavi koeficient dodelitve za količine na 6 decimalnih mest natančno. Če količina ni presežena, je koeficient dodelitve enak 1, ponujene količine veljajo za sprejete in Komisija najpozneje vsako sredo na svoji spletni strani http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm objavi količino, ki je gospodarskim subjektom še na razpolago za intervencijo za tekoči teden.

Najpozneje deveti delovni dan po roku za oddajo ponudb intervencijska agencija države članice ponudnika obvesti, da je bila njegova ponudba sprejeta, pri čemer je dodeljena količina enaka ponujeni količini, pomnoženi s koeficientom dodelitve.

4.   Ponudbe iz odstavkov 2 in 3 pristojna intervencijska agencija evidentira na dan, ko jih prejme.

Ko je ponudba vložena, je ni mogoče spremeniti ali umakniti.

5.   Ponudbe so sprejemljive, če jim je priloženo dokazilo, da je ponudnik položil varščino v višini 15 EUR na tono. Varščina se položi ob oddaji ponudbe, vendar se, če je v fazi 1 položena v obliki bančne garancije, uporablja šele od dne, ki sledi roku za oddajo ponudb iz odstavka 2.

6.   Varščina pokriva količine, ki jih ponudnik ponudi v skladu z odstavkoma 2 in 3.

Razen v primeru višje sile ali izrednih okoliščin varščina v celoti ostane v proračunu Skupnosti v naslednjih primerih:

| (a) | če so količine, prisotne v skladišču v času med oddajo ponudbe in prevzemom koruze, nižje od količin, ki jih je ponudnik prijavil v skladu s členom 2(1), brez poseganja v 5-odstotno odstopanje; |
| --- | --- |

(a)

če so količine, prisotne v skladišču v času med oddajo ponudbe in prevzemom koruze, nižje od količin, ki jih je ponudnik prijavil v skladu s členom 2(1), brez poseganja v 5-odstotno odstopanje;

| (b) | če ponudnik dodeljenih količin dejansko ne dostavi intervencijski agenciji za prevzem v skladu s členoma 4 in 6. |
| --- | --- |

(b)

če ponudnik dodeljenih količin dejansko ne dostavi intervencijski agenciji za prevzem v skladu s členoma 4 in 6.

Za namene uporabe določb iz točke (a) drugega pododstavka tega odstavka intervencijske agencije preverjajo količine, prisotne v skladišču, tako, da smiselno uporabljajo pravila in pogoje iz Uredbe (ES) št. 884/2006 glede pregledov fizične prisotnosti uskladiščenih proizvodov v okviru postopkov javnega skladiščenja ter zlasti tistih iz točke B.III Priloge I k navedeni uredbi. Ti pregledi se izvedejo za vsaj 5 % ponudb in 5 % ponujenih količin, na podlagi analize tveganja. Ti najmanjši odstotki pregledov se uporabljajo samo v fazi 1.

Varščina se sprosti v celoti:

| (a) | za nedodeljene ponujene količine; |
| --- | --- |

(a)

za nedodeljene ponujene količine;

| (b) | za dodeljene ponujene količine, ko intervencijska agencija dejansko prevzame 95 % dodeljene količine. |
| --- | --- |

(b)

za dodeljene ponujene količine, ko intervencijska agencija dejansko prevzame 95 % dodeljene količine.

Člen 4

1.   Žito, sprejeto v intervencijo, mora biti zdravo, čisto ter primerne tržne kakovosti.

2.   Žito se šteje za zdravo, čisto in primerne tržne kakovosti, če ima značilno barvo za svojo vrsto, je brez neobičajnega vonja in živih škodljivcev (vključno z grinjami) na kateri koli stopnji njegovega razvoja, če izpolnjuje minimalne zahteve glede kakovosti, določene v Prilogi I, in če njegova stopnja onesnaževalcev, vključno z radioaktivnimi, ne presega najvišje stopnje, dovoljene s predpisi Skupnosti. Najvišje dopustne stopnje onesnaževalcev, ki ne smejo biti presežene, so naslednje:

| (a) | za navadno in trdo pšenico tiste, določene z uporabo Uredbe (EGS) št. 315/93, vključno z zahtevami glede stopnje toksinov Fusarium, ki je za navadno pšenico določena v točkah 2.4 do 2.7 Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1881/2006 (8); |
| --- | --- |

(a)

za navadno in trdo pšenico tiste, določene z uporabo Uredbe (EGS) št. 315/93, vključno z zahtevami glede stopnje toksinov Fusarium, ki je za navadno pšenico določena v točkah 2.4 do 2.7 Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1881/2006 (8);

| (b) | za ječmen, koruzo ali sirek tiste, določene z Direktivo 2002/32/ES. |
| --- | --- |

(b)

za ječmen, koruzo ali sirek tiste, določene z Direktivo 2002/32/ES.

Države članice opravljajo nadzor nad stopnjami onesnaževalcev, vključno z radioaktivnostjo, na podlagi analize tveganja, pri čemer še posebej upoštevajo podatke, ki jih da ponudnik, in njegove obveznosti glede spoštovanja zahtevanih standardov, predvsem glede rezultatov analiz, ki jih je dobil. Kjer je to potrebno, se trajanje in obseg ukrepov nadzora določita v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, predvsem kadar bi bil lahko položaj na trgu zaradi onesnaževalcev močno moten.

Poleg tega, v primerih, ko analize kažejo, da je sedimentacija serije navadne pšenice med 22 in 30, mora biti iz nje pridobljeno testo ocenjeno kot nelepljivo in primerno za strojno obdelavo, se ta vrsta pšenice smatra za zdravo, čisto in primerne kakovosti za prodajo v skladu z odstavkom 1 tega člena.

3.   Za namene te uredbe zadeve, ki se ne nanašajo na osnovna žita neoporečne kakovosti, ustrezajo določilom iz Priloge II.

Zrna osnovnih žit in drugih žit, ki so poškodovana, okužena z rženimi rožički ali so gnila, se uvrščajo pod „druge nečistoče“ tudi v primeru nepravilnosti iz drugih kategorij.

Člen 5

Za ugotavljanje kakovosti žita, ki je ponujeno v intervencijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1234/2007, se uporabijo naslednje metode:

| (a) | standardna metoda za določanje primesi, ki ne predstavljajo osnovnega žita neoporečne kakovosti, je določena v Prilogi III; |
| --- | --- |

(a)

standardna metoda za določanje primesi, ki ne predstavljajo osnovnega žita neoporečne kakovosti, je določena v Prilogi III;

| (b) | standardna metoda za določanje vlage v žitu je določena v Prilogi IV. Vendar pa lahko države članice uporabijo druge metode, ki temeljijo na principu iz Priloge IV, metodo ISO 712:1998 ali metodo, ki temelji na infrardeči tehnologiji. V primeru spora bodo priznani le rezultati, pridobljeni z metodo iz Priloge IV; |
| --- | --- |

(b)

standardna metoda za določanje vlage v žitu je določena v Prilogi IV. Vendar pa lahko države članice uporabijo druge metode, ki temeljijo na principu iz Priloge IV, metodo ISO 712:1998 ali metodo, ki temelji na infrardeči tehnologiji. V primeru spora bodo priznani le rezultati, pridobljeni z metodo iz Priloge IV;

| (c) | standardna metoda za določanje vsebnosti tanina v sirku je metoda ISO 9648:1988; |
| --- | --- |

(c)

standardna metoda za določanje vsebnosti tanina v sirku je metoda ISO 9648:1988;

| (d) | standardna metoda za določanje nelepljivosti ter primernosti za strojno obdelavo testa, pridobljenega iz navadne pšenice, je določena v Prilogi V; |
| --- | --- |

(d)

standardna metoda za določanje nelepljivosti ter primernosti za strojno obdelavo testa, pridobljenega iz navadne pšenice, je določena v Prilogi V;

| (e) | standardna metoda za določanje vsebnosti beljakovin v navadni pšenici mora ustrezati metodi, ki jo priznava Mednarodno združenje za kemijo žit (ICC); standardi te metode se nahajajo pod naslovom št. 105/2: „metoda za ugotavljanje vsebnosti beljakovin pri žitih in žitnih proizvodih“.
  Vendar pa lahko države članice uporabijo katero koli drugo metodo. V takšnem primeru morajo Komisiji predložiti dokaz o priznanju s strani Mednarodnega združenja za kemijo žit, da takšna metoda daje enakovredne rezultate; |
| --- | --- |

(e)

standardna metoda za določanje vsebnosti beljakovin v navadni pšenici mora ustrezati metodi, ki jo priznava Mednarodno združenje za kemijo žit (ICC); standardi te metode se nahajajo pod naslovom št. 105/2: „metoda za ugotavljanje vsebnosti beljakovin pri žitih in žitnih proizvodih“.

Vendar pa lahko države članice uporabijo katero koli drugo metodo. V takšnem primeru morajo Komisiji predložiti dokaz o priznanju s strani Mednarodnega združenja za kemijo žit, da takšna metoda daje enakovredne rezultate;

| (f) | metoda za določanje sedimentacije navadne talne pšenice mora ustrezati standardu ISO 5529:1992; |
| --- | --- |

(f)

metoda za določanje sedimentacije navadne talne pšenice mora ustrezati standardu ISO 5529:1992;

| (g) | metoda za določanje Hagbergovega števila padanja (test aktivnosti škroba) mora ustrezati standardu ISO 3093:2004; |
| --- | --- |

(g)

metoda za določanje Hagbergovega števila padanja (test aktivnosti škroba) mora ustrezati standardu ISO 3093:2004;

| (h) | standardna metoda za določanje stopnje izgube steklastega izgleda trde pšenice mora ustrezati metodi iz Priloge VI; |
| --- | --- |

(h)

standardna metoda za določanje stopnje izgube steklastega izgleda trde pšenice mora ustrezati metodi iz Priloge VI;

| (i) | standardna metoda za določanje hektolitrske mase mora ustrezati standardu ISO 7971/2:1995; |
| --- | --- |

(i)

standardna metoda za določanje hektolitrske mase mora ustrezati standardu ISO 7971/2:1995;

| (j) | metode vzorčenja in referenčne analizne metode za določitev stopnje mikotoksinov so tiste, ki so omenjene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1881/2006 in določene v prilogah I in II k Uredbi Komisije (ES) št. 401/2006 (9). |
| --- | --- |

(j)

metode vzorčenja in referenčne analizne metode za določitev stopnje mikotoksinov so tiste, ki so omenjene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1881/2006 in določene v prilogah I in II k Uredbi Komisije (ES) št. 401/2006 (9).

Člen 6

1.   Intervencijska agencija prevzame ponujeno žito, ko le-ta ali njen predstavnik za vso serijo, dobavljeno v intervencijsko skladišče, ugotovi količino in minimalne parametre kakovosti, kot so določeni v Prilogi I.

Ta prevzem se lahko opravi v skladišču, kjer se žita hranijo v času ponudbe, če se skladiščenje izvaja v prostorih „skladiščnika“ v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006 in se po prevzemu žit v intervencijo od oddaje ponudb naprej uporabljajo pravila in pogoji, ki veljajo za navedene prostore.

Za koruzo prevzeta količina ne sme presegati dodeljene količine iz člena 3(2) in (3) te uredbe.

2.   Kakovost se določi na podlagi reprezentativnega vzorca ponujene serije pri enkratni dobavi, vzorci se jemljejo na vsako pošiljko v višini najmanj 60 ton.

3.   Dobavljena količina se stehta v prisotnosti ponudnika in predstavnika intervencijske agencije, ki je od ponudnika neodvisen.

Predstavnik intervencijske agencije je lahko tudi skladiščnik. V tem primeru:

| (a) | mora agencija v 45 dneh po prevzemu sama opraviti pregled, ki zajema najmanj preverjanje volumna; razlika med količino, ugotovljeno s tehtanjem, in količino, ocenjeno na podlagi volumetrične metode, ne sme presegati 5 %; |
| --- | --- |

(a)

mora agencija v 45 dneh po prevzemu sama opraviti pregled, ki zajema najmanj preverjanje volumna; razlika med količino, ugotovljeno s tehtanjem, in količino, ocenjeno na podlagi volumetrične metode, ne sme presegati 5 %;

| (b) | če toleranca ni presežena, nosi skladiščnik vse stroške v zvezi z ugotovljeno razliko med kasnejšim preverjanjem teže in težo, ki je bila knjižena ob prevzemu žita; |
| --- | --- |

(b)

če toleranca ni presežena, nosi skladiščnik vse stroške v zvezi z ugotovljeno razliko med kasnejšim preverjanjem teže in težo, ki je bila knjižena ob prevzemu žita;

| (c) | če je toleranca presežena, je treba žito takoj stehtati. Stroške tehtanja nosi skladiščnik, če je teža nižja od knjižene, oziroma država članica, če je težja višja. |
| --- | --- |

(c)

če je toleranca presežena, je treba žito takoj stehtati. Stroške tehtanja nosi skladiščnik, če je teža nižja od knjižene, oziroma država članica, če je težja višja.

4.   V primeru prevzema v skladišču, kjer se žita hrani v času ponudbe, se količina lahko ugotovi na podlagi podatkov o zalogah, ki morajo izpolnjevati strokovne zahteve ter zahteve intervencijske agencije, in pod pogojem, da:

| (a) | podatki o zalogah kažejo težo, ki je bila knjižena ob tehtanju, zunanje značilnosti kakovosti v času tehtanja, in zlasti vsebnost vlage, presiliranje, če je do njega prišlo, ter izvedene postopke; tehtanje je bilo lahko opravljeno največ pred 10 meseci; |
| --- | --- |

(a)

podatki o zalogah kažejo težo, ki je bila knjižena ob tehtanju, zunanje značilnosti kakovosti v času tehtanja, in zlasti vsebnost vlage, presiliranje, če je do njega prišlo, ter izvedene postopke; tehtanje je bilo lahko opravljeno največ pred 10 meseci;

| (b) | skladiščnik izjavi, da ponujena serija v vseh pogledih ustreza podrobnostim iz podatkov o zalogah; |
| --- | --- |

(b)

skladiščnik izjavi, da ponujena serija v vseh pogledih ustreza podrobnostim iz podatkov o zalogah;

| (c) | so značilnosti kakovosti, ki so bile ugotovljene v času tehtanja, enake značilnostim reprezentativnega vzorca, narejenega iz vzorcev, ki jih je odvzela intervencijska agencija ali njen predstavnik najmanj na vsakih 60 ton. |
| --- | --- |

(c)

so značilnosti kakovosti, ki so bile ugotovljene v času tehtanja, enake značilnostim reprezentativnega vzorca, narejenega iz vzorcev, ki jih je odvzela intervencijska agencija ali njen predstavnik najmanj na vsakih 60 ton.

5.   Če se uporabi odstavek 4:

| (a) | se knjiži teža, ki je bila knjižena v podatkih o zalogah, ki se po potrebi popravi, da bi upoštevali razliko med vsebnostjo vlage in/ali odstotkom drugih nečistoč (črne primesi), ki so bile zabeležene ob tehtanju, in tistih, ki so bile ugotovljene na podlagi reprezentativnega vzorca. Razlika v odstotku drugih nečistoč se sme upoštevati le, da bi zmanjšali težo, zapisano v podatkih o zalogah; |
| --- | --- |

(a)

se knjiži teža, ki je bila knjižena v podatkih o zalogah, ki se po potrebi popravi, da bi upoštevali razliko med vsebnostjo vlage in/ali odstotkom drugih nečistoč (črne primesi), ki so bile zabeležene ob tehtanju, in tistih, ki so bile ugotovljene na podlagi reprezentativnega vzorca. Razlika v odstotku drugih nečistoč se sme upoštevati le, da bi zmanjšali težo, zapisano v podatkih o zalogah;

| (b) | v 45 dneh po prevzemu mora intervencijska agencija opraviti nadaljnje preverjanje volumna; razlika med količino, ugotovljeno s tehtanjem, in količino, ocenjeno v skladu z volumetrično metodo, ne sme presegati 5 %; |
| --- | --- |

(b)

v 45 dneh po prevzemu mora intervencijska agencija opraviti nadaljnje preverjanje volumna; razlika med količino, ugotovljeno s tehtanjem, in količino, ocenjeno v skladu z volumetrično metodo, ne sme presegati 5 %;

| (c) | če toleranca ni presežena, nosi skladiščnik vse stroške v zvezi z ugotovljeno razliko med kasnejšim preverjanjem teže in težo, ki je bila knjižena ob prevzemu žita; |
| --- | --- |

(c)

če toleranca ni presežena, nosi skladiščnik vse stroške v zvezi z ugotovljeno razliko med kasnejšim preverjanjem teže in težo, ki je bila knjižena ob prevzemu žita;

| (d) | kadar se dovoljeno odstopanje prekorači, se žita nemudoma stehta. Stroške tehtanja nosi imetnik skladišča, kadar je ugotovljena teža manjša od evidentirane, ali Evropski kmetijski jamstveni sklad, kadar je višja, ob upoštevanju dovoljenega odstopanja, predvidenega s prvo alineo odstavka 1 Priloge XI k Uredbi (ES) št. 884/2006. |
| --- | --- |

(d)

kadar se dovoljeno odstopanje prekorači, se žita nemudoma stehta. Stroške tehtanja nosi imetnik skladišča, kadar je ugotovljena teža manjša od evidentirane, ali Evropski kmetijski jamstveni sklad, kadar je višja, ob upoštevanju dovoljenega odstopanja, predvidenega s prvo alineo odstavka 1 Priloge XI k Uredbi (ES) št. 884/2006.

6.   Zadnji prevzem mora biti za žita razen koruze opravljen najpozneje konec drugega meseca po zadnji dostavi iz prvega pododstavka člena 2(4), za koruzo pa najpozneje konec drugega meseca po vsaki od zadnjih dostav iz drugega pododstavka člena 2(4), vendar ne pozneje kot 31. julija za Španijo, Grčijo, Italijo in Portugalsko ter 31. avgusta za ostale države članice.

Člen 7

1.   Intervencijska agencija mora zagotoviti analizo zunanjih in notranjih lastnosti odvzetega vzorca v roku 20 delovnih dni od dneva pridobitve reprezentativnega vzorca.

2.   Ponudnik krije stroške, ki se nanašajo na:

| (a) | določanje vsebnosti tanina v sirku; |
| --- | --- |

(a)

določanje vsebnosti tanina v sirku;

| (b) | test aktivnosti škroba (Hagberg); |
| --- | --- |

(b)

test aktivnosti škroba (Hagberg);

| (c) | določanje vsebnosti beljakovin pri navadni in trdi pšenici; |
| --- | --- |

(c)

določanje vsebnosti beljakovin pri navadni in trdi pšenici;

| (d) | test določanja sedimentacije; |
| --- | --- |

(d)

test določanja sedimentacije;

| (e) | test primernosti za strojno obdelavo; |
| --- | --- |

(e)

test primernosti za strojno obdelavo;

| (f) | analize onesnaževalcev. |
| --- | --- |

(f)

analize onesnaževalcev.

3.   Če bi analize iz odstavka 1 pokazale, da ponujena žita ne ustrezajo minimalni kakovosti, zahtevani za intervencijo, jih ponudnik na svoje stroške odstrani. V to so zajeti tudi povezani stroški.

4.   V primeru spora intervencijska agencija ponovno zagotovi potrebne analize na zadevnem žitu, pri čemer nosi stroške stranka, ki izgubi spor.

Člen 8

Agencija sestavi zapisnik o prevzemu za vsako serijo. Zapisnik vsebuje:

| (a) | datum preverjanja količine in minimalnih zahtevanih značilnosti; |
| --- | --- |

(a)

datum preverjanja količine in minimalnih zahtevanih značilnosti;

| (b) | težo dostavljenega žita; |
| --- | --- |

(b)

težo dostavljenega žita;

| (c) | število vzetih vzorcev, ki sestavljajo reprezentativni vzorec; |
| --- | --- |

(c)

število vzetih vzorcev, ki sestavljajo reprezentativni vzorec;

| (d) | ugotovljene zunanje značilnosti; |
| --- | --- |

(d)

ugotovljene zunanje značilnosti;

| (e) | agencijo, pooblaščeno za analizo tehnoloških kriterijev in dobljenih rezultatov. |
| --- | --- |

(e)

agencijo, pooblaščeno za analizo tehnoloških kriterijev in dobljenih rezultatov.

Zapisnik se datira in pošlje v podpis skladiščniku.

POGLAVJE II

NAČINI PLAČILA IN UKREPI ZA PREVERJANJE

Člen 9

1.   Brez poseganja v odstavek 2 dobi ponudnik žito plačano po referenčni ceni iz člena 8(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki je bila veljavna na dan, določen kot prvi dan za dostavo po prejemu obvestila o sprejemu ponudbe, za blago dostavljeno v skladišče, pred raztovarjanjem. Cena se popravi v skladu s povečanjem in znižanjem navedenim v členu 10 te uredbe.

Vendar se v primeru dostave v mesecu, v katerem je referenčna cena nižja, kot je bila v mesecu, v katerem je bila dana ponudba, plača višja cena. Določilo tega pododstavka pa ne velja za sirek, ki je bil ponujen avgusta in septembra.

2.   Ko intervencijska agencija prejme ponudbo, v skladu s členom 10(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, mora določiti kraj in datum prvega prevzema žita.

Stroške prevoza od kraja, kjer je blago shranjeno v času ponudbe, do intervencijskega centra, kamor se lahko prepeljejo z najnižjimi stroški, nosi ponudnik.

Če intervencijska agencija prevzame blago izven intervencijskega centra, kamor se blago lahko prepelje z najnižjimi stroški, ugotovi in nosi dodatne stroške prevoza. V tem primeru stroške prevoza iz drugega pododstavka ugotovi intervencijska agencija.

Če intervencijska agencija v soglasju s ponudnikom shrani blago na kraju, kjer je bilo shranjeno v času ponudbe, se stroški iz tretjega pododstavka ter stroški odstranitve iz skladišča, ki se ocenijo na podlagi dejanskih cen v zadevni državi članici, odštejejo od intervencijske cene.

3.   Plačilo se opravi v 30 do 35 dneh po dnevu prevzema, kot določa člen 6.

Člen 10

Cenovna povišanja in znižanja, za katera se intervencijska cena poveča ali zniža, se izrazijo v eurih na tono in skupno uporabijo, na način določen spodaj:

| (a) | če je vsebnost vlage v žitu, ki je ponujeno v intervencijo, nižja od 13 % za koruzo in sirek ter 14 % za ostala žita, velja povišanje iz tabele I Priloge VII. Če pa je vsebnost vlage v žitu, ponujenem v intervencijo, višja od 13 % oziroma 14 %, veljajo znižanja iz tabele II Priloge VII; |
| --- | --- |

(a)

če je vsebnost vlage v žitu, ki je ponujeno v intervencijo, nižja od 13 % za koruzo in sirek ter 14 % za ostala žita, velja povišanje iz tabele I Priloge VII. Če pa je vsebnost vlage v žitu, ponujenem v intervencijo, višja od 13 % oziroma 14 %, veljajo znižanja iz tabele II Priloge VII;

| (b) | če se hektolitrska masa žit, ponujenih v intervencijo, razlikuje od razmerja med težo in volumnom za 76 kg/hl pri navadni pšenici ter 64 kg/hl pri ječmenu, veljajo znižanja iz tabele III Priloge VII; |
| --- | --- |

(b)

če se hektolitrska masa žit, ponujenih v intervencijo, razlikuje od razmerja med težo in volumnom za 76 kg/hl pri navadni pšenici ter 64 kg/hl pri ječmenu, veljajo znižanja iz tabele III Priloge VII;

| (c) | če odstotek lomljenih zrn presega 3 % pri trdi pšenici, navadni pšenici in ječmenu ter 4 % pri koruzi in sirku, velja znižanje cene v višini 0,05 eura za vsakih dodatnih 0,1 %; |
| --- | --- |

(c)

če odstotek lomljenih zrn presega 3 % pri trdi pšenici, navadni pšenici in ječmenu ter 4 % pri koruzi in sirku, velja znižanje cene v višini 0,05 eura za vsakih dodatnih 0,1 %;

| (d) | če odstotek nečistoč presega 2 % pri trdi pšenici, 4 % pri koruzi in sirku ter 5 % pri navadni pšenici in ječmenu, velja znižanje cene v višini 0,05 eura za vsakih dodatnih 0,1 %; |
| --- | --- |

(d)

če odstotek nečistoč presega 2 % pri trdi pšenici, 4 % pri koruzi in sirku ter 5 % pri navadni pšenici in ječmenu, velja znižanje cene v višini 0,05 eura za vsakih dodatnih 0,1 %;

| (e) | če odstotek zrn, ki kalijo, presega 2,5 %, velja znižanje cene v višini 0,05 eura za vsakih dodatnih 0,1 %; |
| --- | --- |

(e)

če odstotek zrn, ki kalijo, presega 2,5 %, velja znižanje cene v višini 0,05 eura za vsakih dodatnih 0,1 %;

| (f) | če odstotek raznih nečistoč (črne primesi) presega 0,5 % pri trdi pšenici in 1 % pri navadni pšenici, ječmenu, koruzi in sirku, velja znižanje cene v višini 0,1 eura za vsakih dodatnih 0,1 %; |
| --- | --- |

(f)

če odstotek raznih nečistoč (črne primesi) presega 0,5 % pri trdi pšenici in 1 % pri navadni pšenici, ječmenu, koruzi in sirku, velja znižanje cene v višini 0,1 eura za vsakih dodatnih 0,1 %;

| (g) | če odstotek lisastih zrn pri trdi pšenici presega 20 %, velja znižanje cene v višini 0,2 eura za vsak dodatni odstotek oz. njegov del; |
| --- | --- |

(g)

če odstotek lisastih zrn pri trdi pšenici presega 20 %, velja znižanje cene v višini 0,2 eura za vsak dodatni odstotek oz. njegov del;

| (h) | če je vsebnost beljakovin v navadni pšenici nižja od 11,5 %, veljajo znižanja cen iz tabele IV Priloge VII; |
| --- | --- |

(h)

če je vsebnost beljakovin v navadni pšenici nižja od 11,5 %, veljajo znižanja cen iz tabele IV Priloge VII;

| (i) | če je vsebnost tanina v sirku, ponujenem v intervencijo, višja od 0,4 % suhe snovi, se znižanje cene izračuna po metodi, ki je opisana v Prilogi VIII. |
| --- | --- |

(i)

če je vsebnost tanina v sirku, ponujenem v intervencijo, višja od 0,4 % suhe snovi, se znižanje cene izračuna po metodi, ki je opisana v Prilogi VIII.

Člen 11

1.   Vsaka oseba, ki skladišči odkupljene proizvode v imenu intervencijske agencije, mora redno spremljati njihovo stanje in ohranjenost ter nemudoma obvestiti agencijo o vsaki težavi v zvezi s tem.

2.   Intervencijska agencija mora preverjati kakovost shranjenih proizvodov najmanj enkrat letno. Za ta namen se lahko vzamejo vzorci, ko se opravlja popis, v skladu s točko A.I Priloge I k Uredbi (ES) št. 884/2006.

3.   Če naj se pregledi, določeni s to uredbo, izvedejo na podlagi analize tveganja iz drugega pododstavka člena 4(2), za finančne posledice, ki izhajajo iz nespoštovanja najvišjih dopustnih stopenj onesnaževalcev, finančno odgovarja država članica. Ta odgovornost se uvede, brez vpliva na ukrepe, ki jih država članica sama sproži proti ponudniku ali skladiščniku, v primeru nespoštovanja njihovih dolžnosti ali obveznosti.

Če pa zadevna država članica v primeru ohratoksina A in alfatoksina lahko Komisiji predloži zadovoljiv dokaz za spoštovanje standardov ob začetku skladiščenja, spoštovanje običajnih pogojev skladiščenja kot tudi drugih obveznosti skladiščnika, se finančna odgovornost prenese na proračun Skupnosti.

Člen 12

Po potrebi intervencijske agencije sprejmejo dodatne postopke in pogoje za prevzem po tej uredbi, da bi upoštevale posebne razmere v zadevni državi članici. Zlasti lahko zahtevajo občasno vračanje zalog.

POGLAVJE III

OBVEŠČANJE KOMISIJE

Člen 13

1.   Za vsako žito iz člena 10(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 vsaka država članica po elektronski poti sporoči informacije, potrebne za upravljanje intervencije, in zlasti:

| (a) | najpozneje vsako sredo do 12. ure (po bruseljskem času):






  (i) | količine žit, ki so bile ponujene v intervencijo in ki so jih gospodarski subjekti oddali najpozneje v petek predhodnega tedna do 12. ure (po bruseljskem času), v skladu s členoma 2 in 3 te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(a)

najpozneje vsako sredo do 12. ure (po bruseljskem času):

(i)

količine žit, ki so bile ponujene v intervencijo in ki so jih gospodarski subjekti oddali najpozneje v petek predhodnega tedna do 12. ure (po bruseljskem času), v skladu s členoma 2 in 3 te uredbe;

| (ii) | količine žit razen koruze, ponujene v intervencijo, za katere so ponudniki od odprtja intervencijskega obdobja ponudbo umaknili; |
| --- | --- |

(ii)

količine žit razen koruze, ponujene v intervencijo, za katere so ponudniki od odprtja intervencijskega obdobja ponudbo umaknili;

| (iii) | skupne količine žit, ponujene v intervencijo od odprtja intervencijskega obdobja, pri čemer so odštete količine iz točke (ii); |
| --- | --- |

(iii)

skupne količine žit, ponujene v intervencijo od odprtja intervencijskega obdobja, pri čemer so odštete količine iz točke (ii);

| (iv) | skupne prevzete količine žit od odprtja intervencijskega obdobja v skladu s členom 6 te uredbe; |
| --- | --- |

(iv)

skupne prevzete količine žit od odprtja intervencijskega obdobja v skladu s členom 6 te uredbe;

| (b) | v sredo po objavi obvestila o javnem razpisu količine žit, razpisane na javnem razpisu v skladu s členom 2(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2131/93 (10); |
| --- | --- |

(b)

v sredo po objavi obvestila o javnem razpisu količine žit, razpisane na javnem razpisu v skladu s členom 2(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2131/93 (10);

| (c) | v sredo po dnevu, na katerega je država članica določila zadevne serije, količine žit, ki se bodo brezplačno razdelile najbolj ogroženim osebam v Skupnosti v skladu s členom 27 Uredbe (EGS) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(c)

v sredo po dnevu, na katerega je država članica določila zadevne serije, količine žit, ki se bodo brezplačno razdelile najbolj ogroženim osebam v Skupnosti v skladu s členom 27 Uredbe (EGS) št. 1234/2007;

| (d) | najpozneje konec meseca, ki sledi roku prevzema iz člena 6(6) te uredbe, po regijah, določenih v Prilogi III k Uredbi (EGS) št. 837/90, povprečne rezultate glede hektolitrske mase, vsebnosti vlage, lomljenih zrn in vsebnosti beljakovin za prevzete serije žit. |
| --- | --- |

(d)

najpozneje konec meseca, ki sledi roku prevzema iz člena 6(6) te uredbe, po regijah, določenih v Prilogi III k Uredbi (EGS) št. 837/90, povprečne rezultate glede hektolitrske mase, vsebnosti vlage, lomljenih zrn in vsebnosti beljakovin za prevzete serije žit.

2.   Sporočila iz odstavka 1 se pošljejo tudi v primeru, če ni ponujena nobena količina. Če informacije iz odstavka (1)(a)(i) niso sporočene, Komisija meni, da v zadevni državi članici ni bila oddana nobena ponudba.

3.   Oblika in vsebina sporočil iz odstavka 1 sta določeni na podlagi vzorcev, ki jih da Komisija na razpolago državam članicam. Ti vzorci se uporabljajo po predhodnem obvestilu Upravljalnega odbora za žita iz člena 195(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Komisija jih prilagaja in posodablja v skladu z navedenimi pogoji.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Uredba (ES) št. 824/2000 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi X.

Člen 15

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. julija 2008

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 100, 20.4.2000, str. 31. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 883/2007 (UL L 195, 27.7.2007, str. 3).

2

(3)  Glej Prilogo IX.

3

(4)  UL L 171, 23.6.2006, str. 35. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 721/2007 (UL L 164, 26.6.2007, str. 4).

4

(5)  UL L 37, 13.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

5

(6)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/77/ES (UL L 271, 30.9.2006, str. 53).

6

(7)  UL L 88, 3.4.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

7

(8)  UL L 364, 20.12.2006, str. 5

8

(9)  UL L 70, 9.3.2006, str. 12.

9

(10)  UL L 191, 31.7.1993, str. 76.

10

---

PRILOGA I

MINIMALNE ZAHTEVE GLEDE KAKOVOSTI IZ ČLENA 4(2)

| | Trda pšenica | Navadna pšenica | Ječmen | Koruza | Sirek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A. | Najvišja vsebnost vlage |

Trda pšenica

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Sirek

A.

Najvišja vsebnost vlage

14,5 %

14,5 %

14,5 %

13,5 %

13,5 %

| B. | Najvišji odstotek snovi, ki ne predstavljajo osnovnega žita neoporečne kakovosti: |
| --- | --- |

B.

Najvišji odstotek snovi, ki ne predstavljajo osnovnega žita neoporečne kakovosti:

12 %

12 %

12 %

12 %

12 %

| 1. | Lomljena zrna |
| --- | --- |

1.

Lomljena zrna

6 %

5 %

5 %

5 %

5 %

| 2. | Nečistoče v obliki zrn (razen tistih pod točko 3) |
| --- | --- |

2.

Nečistoče v obliki zrn (razen tistih pod točko 3)

5 %

7 %

12 %

5 %

5 %

od tega:

| (a) | zakrnela zrna |
| --- | --- |

(a)

zakrnela zrna

—

—

| (b) | druga žita |
| --- | --- |

(b)

druga žita

3 %

5 %

—

—

| (c) | zrna, ki so jih napadli škodljivci |
| --- | --- |

(c)

zrna, ki so jih napadli škodljivci

| (d) | zrna, pri katerih je seme izgubilo barvo |
| --- | --- |

(d)

zrna, pri katerih je seme izgubilo barvo

—

—

—

| (e) | zrna, pregreta med sušenjem |
| --- | --- |

(e)

zrna, pregreta med sušenjem

0,50 %

0,50 %

3 %

0,50 %

0,50 %

| 3. | Lisasta zrna in/ali zrna, okužena s fuzarijo |
| --- | --- |

3.

Lisasta zrna in/ali zrna, okužena s fuzarijo

5 %

—

—

—

—

od tega:

| — | zrna, okužena s fuzarijo |
| --- | --- |

—

zrna, okužena s fuzarijo

1,5 %

—

—

—

—

| 4. | Kaleča zrna |
| --- | --- |

4.

Kaleča zrna

4 %

4 %

6 %

6 %

6 %

| 5. | Razne nečistoče (črne primesi) |
| --- | --- |

5.

Razne nečistoče (črne primesi)

3 %

3 %

3 %

3 %

3 %

od tega:

| (a) | tuja zrna: |
| --- | --- |

(a)

tuja zrna:

| — | škodljiva |
| --- | --- |

—

škodljiva

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

| (b) | poškodovana zrna: |
| --- | --- |

(b)

poškodovana zrna:

| — | zrna, poškodovana zaradi spontanega gretja ali pregretja med sušenjem |
| --- | --- |

—

zrna, poškodovana zaradi spontanega gretja ali pregretja med sušenjem

0,05 %

0,05 %

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

| (c) | tuja snov |
| --- | --- |

(c)

tuja snov

| (d) | pleve in luske |
| --- | --- |

(d)

pleve in luske

| (e) | rženi rožiček |
| --- | --- |

(e)

rženi rožiček

0,05 %

0,05 %

—

—

—

| (f) | gnila zrna |
| --- | --- |

(f)

gnila zrna

—

—

—

| (g) | mrtvi insekti in delci insektov |
| --- | --- |

(g)

mrtvi insekti in delci insektov

| C. | Najvišji odstotek v celoti ali delno lisastih zrn |
| --- | --- |

C.

Najvišji odstotek v celoti ali delno lisastih zrn

27 %

—

—

—

—

| D. | Najvišja vsebnost tanina (1) |
| --- | --- |

D.

Najvišja vsebnost tanina (1)

—

—

—

—

1 %

| E. | Najnižja hektolitrska masa (kg/hl) |
| --- | --- |

E.

Najnižja hektolitrska masa (kg/hl)

78

73

62

—

| F. | Najnižja vsebnost beljakovin (1): |
| --- | --- |

F.

Najnižja vsebnost beljakovin (1):

| — | od tržnega leta 2002/2003 dalje |
| --- | --- |

—

od tržnega leta 2002/2003 dalje

11,5 %

10,5 %

| G. | od tržnega leta 2002/2003 dalje |
| --- | --- |

G.

od tržnega leta 2002/2003 dalje

220

220

| H. | Najnižja vrednost sedimentacije (v ml) |
| --- | --- |

H.

Najnižja vrednost sedimentacije (v ml)

—

22

—

—

—

---

(1)  V % suhe snovi.

---

PRILOGA II

1.   OPREDELITEV SNOVI, RAZEN OSNOVNEGA ŽITA NEOPOREČNE KAKOVOSTI

1.1   Lomljena zrna

Vsa zrna z deloma vidnim endospermom se smatrajo za lomljena zrna. Zrna, ki so bila poškodovana pri mlatenju, kakor tudi zrna brez kalčka, prav tako spadajo v to skupino.

Pri koruzi so „lomljena zrna“ tista zrna, ki padejo skozi mrežasto sito z okroglimi odprtinami premera 4,5 mm.

Pri sirku so „lomljena zrna“ tista zrna, ki padejo skozi mrežasto sito z okroglimi odprtinami premera 1,8 mm.

1.2   Nečistoče

| (a) | Zakrnela zrna:
  Zakrnela zrna so zrna, ki po odstranitvi ostalih primesi iz vzorca, omenjenih v tej prilogi, padejo skozi sito z odprtinami naslednjih dimenzij: navadna pšenica 2,0 mm, trda pšenica 1,9 mm, ječmen 2,2 mm.
  Kljub tej opredelitvi:






  — | za ječmen iz Estonije, Latvije, Finske in Švedske s hektolitrsko maso najmanj 64 kilogramov na hektoliter, ki je ponujen v intervencijo v omenjenih državah članicah, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Zakrnela zrna so zrna, ki po odstranitvi ostalih primesi iz vzorca, omenjenih v tej prilogi, padejo skozi sito z odprtinami naslednjih dimenzij: navadna pšenica 2,0 mm, trda pšenica 1,9 mm, ječmen 2,2 mm.

Kljub tej opredelitvi:

—

za ječmen iz Estonije, Latvije, Finske in Švedske s hektolitrsko maso najmanj 64 kilogramov na hektoliter, ki je ponujen v intervencijo v omenjenih državah članicah, ali

| — | za ječmen z vsebnostjo vlage 12,5 % ali manj, |
| --- | --- |

—

za ječmen z vsebnostjo vlage 12,5 % ali manj,

„zakrnela zrna“ pomenijo zrna, ki, potem ko odstranimo vse ostale snovi iz te priloge, padejo skozi sito z odprtinami premera 2,0 mm.

Poleg tega v to skupino sodijo tudi od zmrzali poškodovana zrna ter nezrela (zelena) zrna.

| (b) | Druga žita:
  vsa zrna, ki ne pripadajo isti vrsti kot osnovno žito. |
| --- | --- |

(b)

vsa zrna, ki ne pripadajo isti vrsti kot osnovno žito.

| (c) | Zrna, poškodovana od škodljivcev:
  zrna, ki so nagrizena. V to skupino spadajo tudi zrna, na katerih se nahajajo insekti. |
| --- | --- |

(c)

zrna, ki so nagrizena. V to skupino spadajo tudi zrna, na katerih se nahajajo insekti.

| (d) | Zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka, listasta zrna, zrna, okužena s fuzarijo:
  zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka, in tista, pri katerih je kalček normalen in ne kali, semenska ovojnica je obarvana rjavo ali rjavočrno. Pri navadni pšenici se do 8 % zrn s spremenjeno barvo kalčka ne šteje za primesi.
  Za trdo pšenico:






  — | zrna, ki kažejo rjavo ali rjavočrno barvo drugje kot na samem kalčku, se štejejo za lisasta zrna, |
| --- | --- | --- |

(d)

Zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka, listasta zrna, zrna, okužena s fuzarijo:

zrna, pri katerih je spremenjena barva kalčka, in tista, pri katerih je kalček normalen in ne kali, semenska ovojnica je obarvana rjavo ali rjavočrno. Pri navadni pšenici se do 8 % zrn s spremenjeno barvo kalčka ne šteje za primesi.

Za trdo pšenico:

—

zrna, ki kažejo rjavo ali rjavočrno barvo drugje kot na samem kalčku, se štejejo za lisasta zrna,

| — | zrna, okužena s fuzarijo, so zrna, pri katerih je semenski mešiček okužen s Fusarium mycelium; takšna zrna izgledajo rahlo zakrnela, nagubana ter imajo rožnate ali bele razpršene lise z nejasnimi robovi. |
| --- | --- |

—

zrna, okužena s fuzarijo, so zrna, pri katerih je semenski mešiček okužen s Fusarium mycelium; takšna zrna izgledajo rahlo zakrnela, nagubana ter imajo rožnate ali bele razpršene lise z nejasnimi robovi.

| (e) | Zrna, pregreta med sušenjem, so tista, katerih zunanji izgled je spremenjen zaradi sušenja pri čezmerno visoki temperaturi, vendar niso poškodovana. |
| --- | --- |

(e)

Zrna, pregreta med sušenjem, so tista, katerih zunanji izgled je spremenjen zaradi sušenja pri čezmerno visoki temperaturi, vendar niso poškodovana.

1.3   Nakaljena zrna

Nakaljena zrna so tista zrna, pri katerih so jasno vidne s prostim očesom primarne koreninice (radikula) oziroma klični list (plumula). Ko ocenjujemo količino zrn, ki kalijo, moramo upoštevati splošni izgled vzorca. Pri nekaterih žitih je kalček štrleč, na primer pri trdi pšenici, tako se ovoj kalčka med tresenjem žita strga. Takšna zrna so podobna zrnom, ki kalijo, vendar ne sodijo v to skupino. Nakaljena zrna so le tista, kjer je kalček vidno spremenjen, kar nam pomaga, da zlahka ločimo nakaljena zrna od normalnih zrn.

1.4   Druge nečistoče (črne primesi)

| (a) | Tuja semena
  „Tuja semena“ so semena rastlin, bodisi kultiviranih ali ne, ki niso žita. Vključujejo semena, ki nimajo posebnega pomena, semena, ki se lahko uporabijo za krmo živine, in škodljiva semena.
  „Škodljiva semena“ so semena, ki so strupena za človeka in živali, semena, ki ovirajo ali otežujejo čiščenje in mletje žit, ter semena, ki vplivajo na kakovost žitnih proizvodov. |
| --- | --- |

(a)

„Tuja semena“ so semena rastlin, bodisi kultiviranih ali ne, ki niso žita. Vključujejo semena, ki nimajo posebnega pomena, semena, ki se lahko uporabijo za krmo živine, in škodljiva semena.

„Škodljiva semena“ so semena, ki so strupena za človeka in živali, semena, ki ovirajo ali otežujejo čiščenje in mletje žit, ter semena, ki vplivajo na kakovost žitnih proizvodov.

| (b) | Poškodovana zrna
  „Poškodovana zrna“ so tista zrna, ki zaradi napada gnilobe, trohnobe oziroma plesni ali zaradi bakterijskih ali podobnih okužb niso primerna za človeško prehrano ali za krmo goveda.
  Poškodovana zrna zajemajo tudi zrna, ki so bila poškodovana zaradi samodejnega gretja ali sušenja pri čezmerno visoki temperaturi. Takšna „pregreta“ ali „počrnela“ zrna so zrna normalne velikosti, pri katerih je semenski ovoj sivorjave do črne barve, medtem ko je zrnje na prerezu rumenorjavo do rjavočrno.
  Zrna, ki jih je napadla pšenična hržica, spadajo med poškodovana zrna le, če je več kot polovica zrna obarvana sivo do črno kot posledica sekundarnega napada škodljivih organizmov. Kjer je barva spremenjena na manj kot polovici zrna, se zrna štejejo med tista zrna, ki so jih napadli škodljivci. |
| --- | --- |

(b)

„Poškodovana zrna“ so tista zrna, ki zaradi napada gnilobe, trohnobe oziroma plesni ali zaradi bakterijskih ali podobnih okužb niso primerna za človeško prehrano ali za krmo goveda.

Poškodovana zrna zajemajo tudi zrna, ki so bila poškodovana zaradi samodejnega gretja ali sušenja pri čezmerno visoki temperaturi. Takšna „pregreta“ ali „počrnela“ zrna so zrna normalne velikosti, pri katerih je semenski ovoj sivorjave do črne barve, medtem ko je zrnje na prerezu rumenorjavo do rjavočrno.

Zrna, ki jih je napadla pšenična hržica, spadajo med poškodovana zrna le, če je več kot polovica zrna obarvana sivo do črno kot posledica sekundarnega napada škodljivih organizmov. Kjer je barva spremenjena na manj kot polovici zrna, se zrna štejejo med tista zrna, ki so jih napadli škodljivci.

| (c) | Tuje snovi
  Vse snovi v vzorcu žita, ki ostanejo na situ z odprtinami velikosti 3,5 mm (razen zrn drugih žit in posebno velikih zrn osnovnega žita), ter tista, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm, se štejejo za tuje snovi. Sem spadajo tudi kamni, pesek, delci slame ter druge nečistoče iz vzorca, ki gredo skozi sito z odprtinami velikosti 3,5 mm ter ostanejo na situ z odprtinami velikosti 1,0 mm.
  Takšna opredelitev ne velja za koruzo. Pri koruzi se vse snovi, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm, štejejo za tuje snovi, poleg že navedenega iz prvega pododstavka. |
| --- | --- |

(c)

Vse snovi v vzorcu žita, ki ostanejo na situ z odprtinami velikosti 3,5 mm (razen zrn drugih žit in posebno velikih zrn osnovnega žita), ter tista, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm, se štejejo za tuje snovi. Sem spadajo tudi kamni, pesek, delci slame ter druge nečistoče iz vzorca, ki gredo skozi sito z odprtinami velikosti 3,5 mm ter ostanejo na situ z odprtinami velikosti 1,0 mm.

Takšna opredelitev ne velja za koruzo. Pri koruzi se vse snovi, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm, štejejo za tuje snovi, poleg že navedenega iz prvega pododstavka.

| (d) | Pleve in luske (pri koruzi: delci koruznih storžev). |
| --- | --- |

(d)

Pleve in luske (pri koruzi: delci koruznih storžev).

| (e) | Rženi rožički. |
| --- | --- |

(e)

Rženi rožički.

| (f) | Gnila zrna. |
| --- | --- |

(f)

Gnila zrna.

| (g) | Mrtvi insekti in delci insektov. |
| --- | --- |

(g)

Mrtvi insekti in delci insektov.

1.5   Živi škodljivci

1.6   Lisasta zrna, ki so izgubila steklast izgled

Lisasta zrna trde pšenice so tista zrna, pri katerih jedro ni v celoti steklasto.

2.   SPECIFIČNI FAKTORJI, KI JIH JE POTREBNO UPOŠTEVATI ZA VSAK TIP ŽITA PRI OPREDELITVI NEČISTOČ

2.1   Trda pšenica

Nečistoče pomenijo zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih poškodovali škodljivci, zrna s spremenjeno barvo kalčka, lisasta zrna ali zrna, okužena s fuzarijo, ter zrna, pregreta med sušenjem.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, rženi rožički, gnila zrna, mrtvi insekti in delci insektov.

2.2   Navadna pšenica

Nečistoče pomenijo zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna s spremenjeno barvo kalčka ter zrna, pregreta med sušenjem.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, rženi rožički, gnila zrna, mrtvi insekti in delci insektov.

2.3   Ječmen

Nečistoče zrn so zakrnela zrna, zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci, ter zrna, pregreta med sušenjem.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, mrtvi insekti in delci insektov.

2.4   Koruza

Nečistoče zrn so zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci, ter zrna, pregreta med sušenjem.

Pri koruzi so tuje snovi vse snovi iz vzorca, ki padejo skozi sito z odprtinami velikosti 1,0 mm.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, mrtvi insekti in delci insektov.

2.5   Sirk

Nečistoče zrn so zrna drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci, ter zrna, pregreta med sušenjem.

Druge nečistoče so tuja semena, poškodovana zrna, tuje snovi, pleve in luske, mrtvi insekti in delci insektov.

---

PRILOGA III

STANDARDNA METODA ZA DOLOČANJE DRUGIH SNOVI RAZEN OSNOVNEGA ŽITA NEOPOREČNE KAKOVOSTI

| 1. | Pri navadni pšenici, trdi pšenici in ječmenu presejemo 250 g povprečnega vzorca skozi dve siti, eno z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm in drugo z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm; vsako sejanje traja pol minute.
  Da bi zagotovili konstantno sejanje, je priporočljiva uporaba mehanskega sita, na primer vibrirajoče mize s pritrjenimi siti.
  Snovi, ki ostanejo na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm, in tisto, ki pade skozi sito z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, združimo in stehtamo kot tuje snovi. Če snovi, ki ostanejo na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm, vsebujejo snovi iz skupine „drugih žit“ in zlasti velika zrna osnovnega žita, takšne snovi in zrna vrnemo v vzorec. Med sejanjem s sitom z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm je žito potrebno podrobno pregledati glede živih škodljivcev.
  Iz že presejanega vzorca pripravimo s pomočjo separatorja delni vzorec 50 do 100 g. Takšen delni vzorec stehtamo.
  Delni vzorec razgrnemo po mizi, nato s pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranimo lomljena zrna, zrna drugih žit, nakaljena zrna, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna, poškodovana zaradi zmrzali, zrna s spremenjeno barvo kalčka, lisasta zrna, tuja semena, ržene rožičke, poškodovana zrna, gnila zrna, pleve in luske, žive škodljivce in mrtve insekte.
  Če delni vzorec vsebuje zrna v plevih, jih moramo ročno izluščiti, dobljeno pleve pa štejemo kot delce plev. Kamne, pesek in delce slame ločimo kot tuje snovi.
  Delni vzorec sejemo pol minute na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 2,0 mm pri navadni pšenici, 1,9 mm pri trdi pšenici in 2,2 mm pri ječmenu. Snovi, ki padejo skozi ta sita, so zakrnela zrna. Zrna, ki jih je poškodovala zmrzal, in nezrela zelena zrna spadajo v skupino „zakrnelih zrn“. |
| --- | --- |

1.

Pri navadni pšenici, trdi pšenici in ječmenu presejemo 250 g povprečnega vzorca skozi dve siti, eno z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm in drugo z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm; vsako sejanje traja pol minute.

Da bi zagotovili konstantno sejanje, je priporočljiva uporaba mehanskega sita, na primer vibrirajoče mize s pritrjenimi siti.

Snovi, ki ostanejo na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm, in tisto, ki pade skozi sito z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, združimo in stehtamo kot tuje snovi. Če snovi, ki ostanejo na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 3,5 mm, vsebujejo snovi iz skupine „drugih žit“ in zlasti velika zrna osnovnega žita, takšne snovi in zrna vrnemo v vzorec. Med sejanjem s sitom z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm je žito potrebno podrobno pregledati glede živih škodljivcev.

Iz že presejanega vzorca pripravimo s pomočjo separatorja delni vzorec 50 do 100 g. Takšen delni vzorec stehtamo.

Delni vzorec razgrnemo po mizi, nato s pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranimo lomljena zrna, zrna drugih žit, nakaljena zrna, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna, poškodovana zaradi zmrzali, zrna s spremenjeno barvo kalčka, lisasta zrna, tuja semena, ržene rožičke, poškodovana zrna, gnila zrna, pleve in luske, žive škodljivce in mrtve insekte.

Če delni vzorec vsebuje zrna v plevih, jih moramo ročno izluščiti, dobljeno pleve pa štejemo kot delce plev. Kamne, pesek in delce slame ločimo kot tuje snovi.

Delni vzorec sejemo pol minute na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 2,0 mm pri navadni pšenici, 1,9 mm pri trdi pšenici in 2,2 mm pri ječmenu. Snovi, ki padejo skozi ta sita, so zakrnela zrna. Zrna, ki jih je poškodovala zmrzal, in nezrela zelena zrna spadajo v skupino „zakrnelih zrn“.

| 2. | Povprečni vzorec mase 500 g za koruzo ter 250 g za sirek sejemo pol minute na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm. Preverimo prisotnost živih škodljivcev in mrtvih insektov.
  S pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranimo iz snovi, ki so ostale na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, kamne, pesek, delce slame in ostale tuje snovi.
  Te odstranjene tuje snovi dodamo snovem, ki so padle skozi sito z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, in vse skupaj stehtamo.
  S pomočjo separatorja pripravimo iz vzorca, ki je šel skozi sito, delni vzorec 100 do 200 g pri koruzi ter 25 do 50 g pri sirku. Delni vzorec stehtamo. Razgrnemo ga po mizi v tankem sloju. S pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranimo delce drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna, poškodovana zaradi zmrzali, nakaljena zrna, tuja semena, poškodovana zrna, pleve in luske, žive škodljivce in mrtve insekte.
  Nato takšen delni vzorec presejemo skozi mrežasto sito z okroglimi odprtinami velikosti 4,5 mm pri koruzi ter 1,8 mm pri sirku. Snovi, ki padejo skozi to sito, so lomljena zrna. |
| --- | --- |

2.

Povprečni vzorec mase 500 g za koruzo ter 250 g za sirek sejemo pol minute na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm. Preverimo prisotnost živih škodljivcev in mrtvih insektov.

S pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranimo iz snovi, ki so ostale na situ z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, kamne, pesek, delce slame in ostale tuje snovi.

Te odstranjene tuje snovi dodamo snovem, ki so padle skozi sito z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, in vse skupaj stehtamo.

S pomočjo separatorja pripravimo iz vzorca, ki je šel skozi sito, delni vzorec 100 do 200 g pri koruzi ter 25 do 50 g pri sirku. Delni vzorec stehtamo. Razgrnemo ga po mizi v tankem sloju. S pomočjo pincete ali roževinaste lopatice odstranimo delce drugih žit, zrna, ki so jih napadli škodljivci, zrna, poškodovana zaradi zmrzali, nakaljena zrna, tuja semena, poškodovana zrna, pleve in luske, žive škodljivce in mrtve insekte.

Nato takšen delni vzorec presejemo skozi mrežasto sito z okroglimi odprtinami velikosti 4,5 mm pri koruzi ter 1,8 mm pri sirku. Snovi, ki padejo skozi to sito, so lomljena zrna.

| 3. | Skupine snovi, ki niso osnovno žito neoporečne kvalitete, kot je to določeno po metodah iz točk 1 in 2, je potrebno zelo pazljivo stehtati na 0,01 g natančno ter procentualno razdeliti na ves vzorec. Te podrobnosti navedemo v poročilu o analizi na 0,1 % natančno. Preverimo glede živih škodljivih organizmov.
  Splošno pravilo je, da opravimo dve analizi vsakega vzorca. Analizi se ne smeta razlikovati za več kot 10 % glede celote zgoraj navedenih zadev. |
| --- | --- |

3.

Skupine snovi, ki niso osnovno žito neoporečne kvalitete, kot je to določeno po metodah iz točk 1 in 2, je potrebno zelo pazljivo stehtati na 0,01 g natančno ter procentualno razdeliti na ves vzorec. Te podrobnosti navedemo v poročilu o analizi na 0,1 % natančno. Preverimo glede živih škodljivih organizmov.

Splošno pravilo je, da opravimo dve analizi vsakega vzorca. Analizi se ne smeta razlikovati za več kot 10 % glede celote zgoraj navedenih zadev.

| 4. | Pri postopkih iz točk 1, 2 in 3 uporabimo naslednje naprave:






  (a) | separator vzorca, na primer stožčasta ali žlebičasta naprava; |
| --- | --- | --- |

4.

Pri postopkih iz točk 1, 2 in 3 uporabimo naslednje naprave:

(a)

separator vzorca, na primer stožčasta ali žlebičasta naprava;

| (b) | precizna tehtnica ali tehtnica, ki se da preizkusiti; |
| --- | --- |

(b)

precizna tehtnica ali tehtnica, ki se da preizkusiti;

| (c) | sita z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm in 3,5 mm ter mrežasta sita z okroglimi odprtinami velikosti 1,8 mm in 4,5 mm. Sita so lahko pritrjena na vibrirajočo mizo. |
| --- | --- |

(c)

sita z odprtinami v obliki rež velikosti 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm in 3,5 mm ter mrežasta sita z okroglimi odprtinami velikosti 1,8 mm in 4,5 mm. Sita so lahko pritrjena na vibrirajočo mizo.

---

PRILOGA IV

STANDARDNA METODA ZA DOLOČANJE VLAGE V ŽITU

1.   Princip

Vzorec sušimo pri temperaturi 130 do 133 °C pri normalnem atmosferskem tlaku toliko časa, kot je to primerno glede na velikost delcev.

2.   Področje uporabe

Metoda sušenja se uporablja za žita, ki morajo biti zdrobljena tako, da najmanj 50 % zdrobljenega vzorca preide skozi sito z okroglimi odprtinami premera 1,0 mm in da na situ ne ostane več kot 10 % ostanka. Uporabljamo jo lahko tudi za moko.

3.   Oprema

Analitska tehtnica.

Drobilec mora biti izdelan iz materiala, ki ne vpija vlage. Biti mora enostaven za čiščenje. Omogočiti mora hitro in enakomerno drobljenje brez pregrevanja, stik z zrakom od zunaj mora biti omejen na minimum. Izpolnjevati mora tudi zahteve iz točke 2 (na primer razstavljivi valjčni mlin).

Posoda iz nerjaveče kovine ali stekla, opremljena s pokrovom, ki se ji tesno prilega; delovna površina naj omogoča, da se vzorec po površini razprostre z 0,3 g na cm2.

Električno ogrevan izotermičen sušilnik, nastavljen na temperaturo 130 do 133 °C (1) s primerno ventilacijo (2).

Eksikator s kovinsko, če ni kovine, pa s porcelanasto ploščo (debelo, perforirano), ki vsebuje kakršno koli primerno sušilno sredstvo.

4.   Postopek

Sušenje

V posodo z znano maso natehtamo nekaj več kot 5 g zdrobljenega žita oziroma nekaj več kot 8 g zdrobljene koruze, s točnostjo 1 mg. Posodo čimprej postavi v sušilnik, segret na 130–133 °C, da preprečimo prevelik padec temperature v sušilniku. Drobnozrnato žito sušimo dve uri, koruzo pa štiri ure od trenutka, ko sušilnik ponovno doseže temperaturo 130 do 133 °C. Posodo odstranimo iz grelne komore, hitro pokrijemo ter pustimo, da se hladi v eksikatorju 30 do 45 minut. Nato ponovno stehtamo (s točnostjo 1 mg).

5.   Metoda za izračun ter formule

| E | = | začetna masa vzorca, v gramih |
| --- | --- | --- |
| M | = | masa vzorca v gramih po pripravi |
| M′ | = | masa vzorca v gramih po drobljenju |
| m | = | masa posušenega vzorca v gramih |

E

=

začetna masa vzorca, v gramih

M

=

masa vzorca v gramih po pripravi

M′

=

masa vzorca v gramih po drobljenju

m

=

masa posušenega vzorca v gramih

Vsebnost vlage, izražena v odstotku pridelka, je enaka:

| — | brez predhodne priprave (E – m) × 100/E, |
| --- | --- |

—

brez predhodne priprave (E – m) × 100/E,

| — | s predhodno pripravo ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′) |
| --- | --- |

—

s predhodno pripravo ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′)

Vedno opravimo dve vzporedni analizi istega vzorca.

6.   Ponovljivost

Razlika med vrednostma, dobljenima v vzporednih poskusih, ki ju opravi isti analitik v kratkem časovnem obdobju, ne sme presegati 0,15 g vlage na 100 g vzorca. Če je ta vrednost presežena, je potrebno postopek določanje vlage ponoviti.

---

(1)  Temperatura zraka znotraj sušilnika.

(2)  Sušilnik mora imeti takšno grelno sposobnost, da potem, ko nastavimo temperaturo na 130 do 133 °C, doseže to temperaturo najkasneje v 45 minutah po tem, ko smo vanjo postavili največje možno število testnih vzorcev, ki se lahko sušijo istočasno. Ventilacija mora omogočati, da se drobnozrnata žita (navadna pšenica, trda pšenica, ječmen in sirek) sušijo dve uri, koruza pa štiri ure; rezultati vseh vzorcev zdroba oz. koruze, ki so lahko sočasno v sušilniku, naj se ne razlikujejo za več kot 0,15 % od rezultatov, ki jih dobimo po triurnem sušenju drobnozrnatih žit oz. peturnem sušenju koruze.

---

PRILOGA V

METODA ZA DOLOČANJE NELEPLJIVOSTI IN PRIMERNOSTI ZA STROJNO OBDELAVO TESTA IZ NAVADNE PŠENICE

1.   Naslov

Metoda za testno pečenje pšenične moke.

2.   Področje uporabe

Metoda se uporablja pri moki, ki je bila dobljena s poskusnim mletjem žita, ki se uporablja za pripravo kruha iz kvašenega testa.

3.   Princip

Testo pripravimo iz moke, vode, kvasa, soli in saharoze v za to določenem mešalniku. Potem ko jih ločimo in oblikujemo, naj kosi testa počivajo 30 minut; nato jih izoblikujemo, postavimo na pladnje za pečenje in spečemo, potem ko dokončno potrdimo čas, določen za pečenje. Beležijo se lastnosti testa. Štruce ocenimo glede na volumen in višino.

4.   Sestavine

4.1   Kvas

Aktivni suhi kvas vrste Saccharomyces cerevisiae DHW-Hamburg-Wansbeck ali proizvod z enakimi značilnostmi.

4.2   Voda iz pipe

4.3   Raztopina sladkorja, soli in askorbične kisline

Raztopi 30 ± 0,5 g natrijevega klorida (za komercialno rabo), 30 ± 0,5 g saharoze (za komercialno rabo) ter 0,040 ± 0,001 g askorbične kisline v 800 ± 5 g vode. Vsak dan pripravi svežo raztopino.

4.4   Raztopina sladkorja

Raztopi 5 ± 0,1 g saharoze (za komercialno rabo) v 95 ± 1 g vode. Vsak dan pripravi svežo raztopino.

4.5   Prašek iz slada z aktivnimi encimi

Za komercialno rabo.

5.   Oprema in naprave

5.1   Prostor za peko

Preverjamo temperaturo, ki naj bo med 22 in 25 °C.

5.2   Hladilnik

Za vzdrževanje temperature 4 ± 2 °C.

5.3   Tehtnica

Maksimalna zmogljivost 2 kg, natančnost 2 g.

5.4   Tehtnica

Maksimalna zmogljivost 0,5 kg, natančnost 0,1 g.

5.5   Analitična tehtnica

Natančnost 0,1 × 10-3 g.

5.6   Mešalnik

Stephan UMTA 10 z ročnim modelom mešalnika „Detmold“ (Stephan Soehne GmbH) ali podobna naprava z enakimi značilnostmi.

5.7   Prostor za preizkušanje

Preverjamo temperaturo, ki naj bo 30 ± 1 °C.

5.8   Odprte plastične škatle

Narejene iz polimetilmetakrilata (Plexiglas, Perspex). Notranje mere: 25 × 25 × 15 cm višine, debelina sten 0,5 ± 0,05 cm.

5.9   Kvadratne plastične plošče

Narejene iz polimetilmetakrilata (Plexiglas, Perspex). Najmanj 30 × 30 cm, debeline 0,5 ± 0,05 cm.

5.10   Oblikovalec

Brabenderjev homogenizator kep (Brabender OHG) ali podobna naprava z enakimi značilnostmi.

6.   Vzorčenje

V skladu s standardom Mednarodnega združenja za kemijo žit št. 101.

7.   Postopek

7.1   Ugotavljanje vpijanja vode

Vpijanje vode ugotovimo na podlagi standarda Mednarodnega združenja za kemijo žit št. 115/1.

7.2   Ugotavljanje dodajanja praška iz slada

Ugotovi „padno število“ moke v skladu s standardom ISO 3093-1982. Če je padno število višje od 250, ugotovi potreben dodatek praška iz slada, da dobiš vrednost 200 do 250, tako da uporabiš vrsto mešanic moke, ki jim dodajaš vedno več praška iz slada (4.5). Če je „padno število“ nižje od 250, prašek iz slada ni potreben.

7.3   Ponovno aktiviranje aktivnega suhega kvasa

Naravnaj temperaturo raztopine sladkorja (4.4) na 35 ± 1 °C. Kani en del aktivnega suhega kvasa v štiri dele pripravljene raztopine sladkorja. Ne mešaj. Zavrti, če je potrebno.

Vse skupaj pusti stati 10 ± 1 minuto, nato premešaj, da dobiš homogeno raztopino. Raztopino porabi v 10 minutah.

7.4   Prilagoditev temperature moke in tekočine za testo

Temperatura moke in vode mora biti prilagojena, da testo po mešanju doseže temperaturo 27 ± 1 °C.

7.5   Sestava testa

Stehtaj na 2 g natančno 10 y/3 g moke z dejansko vlago (ustreza 1 kg moke na osnovi 14 % vlage), kjer „y“ predstavlja količino moke, uporabljene pri farinografskem testu (glej standard Mednarodnega združenja za kemijo žit št. 115/1). Na 0,2 g natančno stehtaj potrebno količino praška iz slada, da dobiš „padno število“ v vrednosti 200 do 250 (7.2).

Stehtaj 430 ± 5 g raztopine sladkorja, soli in askorbične kisline (4.3) ter skupni masi v vrednosti (x – 9) 10 y/3 g (glej 10.2) dodaj vodo, kjer „x“ predstavlja količino uporabljene vode pri farinografskem testu (glej standard Mednarodnega združenja za kemijo žit št. 115/1). To skupno maso (navadno med 450 in 650 g) moramo doseči na 1,5 g natančno.

Stehtaj 90 ± 1 g raztopine kvasa (7.3).

Zabeleži skupno maso testa (P), ki predstavlja vsoto mase moke, raztopine sladkorja, soli in askorbične kisline in vode, raztopine kvasa in praška iz slada.

7.6   Mešanje

Preden začneš, ogrej mešalnik na temperaturo 27 ± 1 °C s pomočjo primerne ogrete vode.

Zlij tekoče sestavine testa v mešalnik, nato dodaj moko in prašek iz slada.

Prižgi mešalnik (hitrost 1, 1 400 vrtljajev/min) in mešaj 60 sekund. Dvajset sekund po pričetku mešanja obrni strgalo, ki je pritrjeno na pokrov mešalne sklede, za dva obrata.

Izmeri temperaturo testa. Če ni znotraj območja 26 do 28 °C, ga zavrži in po tem, ko prilagodiš temperaturo sestavin, zmešaj novega.

Zabeleži značilnosti testa s pomočjo enega od naslednjih opisov:

| — | nelepljivo in primerno za strojno obdelavo, ali |
| --- | --- |

—

nelepljivo in primerno za strojno obdelavo, ali

| — | lepljivo in neprimerno za strojno obdelavo. |
| --- | --- |

—

lepljivo in neprimerno za strojno obdelavo.

Da bi ga po končanem mešanju ocenili kot „nelepljivo in primerno za strojno obdelavo“, mora testo imeti izgled koherentne mase, ki se skoraj ne lepi na skledo oz. vreteno mešalnika. Testo mora biti takšno, da ga lahko primemo z roko in vzamemo iz sklede z eno samo kretnjo, v celoti brez vidnega ostanka.

7.7   Ločevanje in oblikovanje v kepe

Stehtaj na 2 g natančno tri kose testa s pomočjo naslednje enačbe:

p = 0,25 P, kjer pomeni:

| p | = | masa tehtanega kosa testa, |
| --- | --- | --- |
| P | = | skupna masa testa. |

p

=

masa tehtanega kosa testa,

P

=

skupna masa testa.

V oblikovalcu (5.10) takoj oblikuj kose 15 sekund, nato jih v prostoru za preizkus (5.7) za 30 ± 2 minuti postavi na kvadratne plastične plošče (5.9), pokrite z narobe obrnjenimi plastičnimi škatlami (5.8).

Ne uporabljaj moke za potresanje.

7.8   Oblikovanje

Prinesi kose testa na plastičnih ploščah, pokrite z narobe obrnjenimi plastičnimi škatlami, do oblikovalca (5.10) in ponovno oblikuj vsak kos 15 sekund. Pokrov s kosa testa odstrani šele tik pred oblikovanjem. Še enkrat zapiši značilnosti testa s pomočjo enega od naslednjih opisov:

| — | nelepljivo in primerno za strojno obdelavo, ali |
| --- | --- |

—

nelepljivo in primerno za strojno obdelavo, ali

| — | lepljivo in neprimerno za strojno obdelavo. |
| --- | --- |

—

lepljivo in neprimerno za strojno obdelavo.

Da bi ga po končanem mešanju ocenili kot „nelepljivo in primerno za strojno obdelavo“, se testo skoraj ali popolnoma nič ne lepi na skledo, tako da se lahko prosto vrti in oblikuje pravilno kroglo med delovanjem stroja. Ob koncu postopka, ko dvignemo pokrov posode, se testo ne sme lepiti na stene posode za oblikovanje.

8.   Poročilo o testiranju

Poročilo o testiranju mora vsebovati naslednje:

| — | lastnosti testa po mešanju in pri oblikovanju, |
| --- | --- |

—

lastnosti testa po mešanju in pri oblikovanju,

| — | „padno število“ moke brez dodatka praška iz slada, |
| --- | --- |

—

„padno število“ moke brez dodatka praška iz slada,

| — | opažene nepravilnosti. |
| --- | --- |

—

opažene nepravilnosti.

Vključuje tudi naslednje stvari:

| — | metodo, ki smo jo uporabili, |
| --- | --- |

—

metodo, ki smo jo uporabili,

| — | vse potrebne podrobnosti za identifikacijo vzorca. |
| --- | --- |

—

vse potrebne podrobnosti za identifikacijo vzorca.

9.   Splošne opombe

9.1   Enačba za izračun količine tekočine za testo temelji na naslednjih ugotovitvah:

| | Dodatek x ml vode 300 g moke pri 14 % vlagi da zahtevano gostoto. Pri preizkusu pečenja uporabimo 1 kg moke (14 % vlage), x temelji na 300 g moke, pri preizkusu pečenja pa potrebujemo x, ki ga delimo s tri in pomnožimo z 10 g vode, torej 10 x/3 g. |
| --- | --- |

Dodatek x ml vode 300 g moke pri 14 % vlagi da zahtevano gostoto. Pri preizkusu pečenja uporabimo 1 kg moke (14 % vlage), x temelji na 300 g moke, pri preizkusu pečenja pa potrebujemo x, ki ga delimo s tri in pomnožimo z 10 g vode, torej 10 x/3 g.

| | 430 g raztopine sladkorja, soli in askorbične kisline vsebuje 15 g soli ter 15 g sladkorja. Teh 430 g raztopine predstavlja del tekočine za testo. Torej da bi dodali 10 x/3 g vode testu, moramo dodati (10 x/3 + 30) g tekočine za testo, ki je sestavljen iz 430 g raztopine sladkorja, soli in askorbične kisline ter dodatno količino vode. |
| --- | --- |

430 g raztopine sladkorja, soli in askorbične kisline vsebuje 15 g soli ter 15 g sladkorja. Teh 430 g raztopine predstavlja del tekočine za testo. Torej da bi dodali 10 x/3 g vode testu, moramo dodati (10 x/3 + 30) g tekočine za testo, ki je sestavljen iz 430 g raztopine sladkorja, soli in askorbične kisline ter dodatno količino vode.

| | Čeprav del dodane vode v raztopini kvasa vpije sam kvas, takšna raztopina prav tako vsebuje „prosto“ vodo. Poljubno sklepamo, da 90 g kvasa vsebuje 60 g „proste“ vode. Količino tekočine za testo je potrebno popraviti za teh 60 g „proste“ vode v raztopini kvasa, tako moramo na koncu dodati 10 x/3 plus 30 minus 60 g. Drugače povedano: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, enačbe iz klavzule 7.5. Če je, na primer, dodatek vode x v farinografskem testu znašal 165 ml, moramo to vrednost v enačbi nadomestiti, torej dodamo 430 g vode z raztopino sladkorja, soli in askorbične kisline skupni masi:
  (165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g |
| --- | --- |

Čeprav del dodane vode v raztopini kvasa vpije sam kvas, takšna raztopina prav tako vsebuje „prosto“ vodo. Poljubno sklepamo, da 90 g kvasa vsebuje 60 g „proste“ vode. Količino tekočine za testo je potrebno popraviti za teh 60 g „proste“ vode v raztopini kvasa, tako moramo na koncu dodati 10 x/3 plus 30 minus 60 g. Drugače povedano: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, enačbe iz klavzule 7.5. Če je, na primer, dodatek vode x v farinografskem testu znašal 165 ml, moramo to vrednost v enačbi nadomestiti, torej dodamo 430 g vode z raztopino sladkorja, soli in askorbične kisline skupni masi:

(165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g

9.2   Ta metoda pa se ne more direktno uporabljati za pšenico. Da bi ugotovili značilnosti pečenja pri pšenici, uporabimo naslednji postopek:

| | Očistimo pšenico in ugotovimo vsebnost vlage očiščene pšenice. Če je vsebnost vlage med 15,0 % in 16,0 %, pšenice ne pripravljamo. Če pa je vsebnost vlage zunaj teh vrednosti, je potrebno najmanj tri ure pred mletjem vsebnost vlage prilagoditi na 15,5 ± 0,5 %. |
| --- | --- |

Očistimo pšenico in ugotovimo vsebnost vlage očiščene pšenice. Če je vsebnost vlage med 15,0 % in 16,0 %, pšenice ne pripravljamo. Če pa je vsebnost vlage zunaj teh vrednosti, je potrebno najmanj tri ure pred mletjem vsebnost vlage prilagoditi na 15,5 ± 0,5 %.

| | Pšenico zmeljemo v moko s pomočjo Buehlerjevega laboratorijskega mlina MLU 202 ali Brabenderjevega Quadrumat Senior mlina ali podobne naprave z enakimi značilnostmi. |
| --- | --- |

Pšenico zmeljemo v moko s pomočjo Buehlerjevega laboratorijskega mlina MLU 202 ali Brabenderjevega Quadrumat Senior mlina ali podobne naprave z enakimi značilnostmi.

| | Izberemo metodo mletja, ki da vsaj 72 % moke pri vsebnosti pepela 0,50 do 0,60 % na osnovi suhe snovi. |
| --- | --- |

Izberemo metodo mletja, ki da vsaj 72 % moke pri vsebnosti pepela 0,50 do 0,60 % na osnovi suhe snovi.

| | Ugotovimo vsebnost pepela v moki v skladu s Prilogo II k Uredbi Komisije (ES) št. 1501/95 (UL L 147, 30.6.1995, str. 7) ter vsebnost vlage po tej uredbi. Izračunamo stopnjo ekstrakcije s pomočjo enačbe:
  E = (((100 – f) F)/(100 – w) W) × 100 %,
  kjer je:







  E | = | stopnja ekstrakcije, |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | vlaga v moki, |
| w | = | vsebnost vlage v pšenici, |
| F | = | masa dobljene moke z vsebnostjo vlage f, |
| W | = | masa zmlete pšenice z vsebnostjo vlage w. |

Ugotovimo vsebnost pepela v moki v skladu s Prilogo II k Uredbi Komisije (ES) št. 1501/95 (UL L 147, 30.6.1995, str. 7) ter vsebnost vlage po tej uredbi. Izračunamo stopnjo ekstrakcije s pomočjo enačbe:

E = (((100 – f) F)/(100 – w) W) × 100 %,

kjer je:

E

=

stopnja ekstrakcije,

f

=

vlaga v moki,

w

=

vsebnost vlage v pšenici,

F

=

masa dobljene moke z vsebnostjo vlage f,

W

=

masa zmlete pšenice z vsebnostjo vlage w.

Opomba: Podatki, ki se nanašajo na sestavine in uporabljene pripomočke, so objavljeni v Dokumentu T/77.300 z dne 31. marca 1977 inštituta Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO - Postbus 15, Wageningen, Nizozemska.

---

PRILOGA VI

DOLOČANJE STOPNJE IZGUBE STEKLASTEGA IZGLEDA

1.   Princip

Za ugotavljanje odstotka zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled, uporabimo le del vzorca. Zrna prerežemo s pomočjo Pohlovega rezalnika zrn ali podobnega inštrumenta.

2.   Oprema in naprave

| — | Pohlov rezalnik zrn ali podoben inštrument, |
| --- | --- |

—

Pohlov rezalnik zrn ali podoben inštrument,

| — | pinceta, skalpel, |
| --- | --- |

—

pinceta, skalpel,

| — | pladenj ali krožnik. |
| --- | --- |

—

pladenj ali krožnik.

3.   Postopek

| (a) | Uporabimo vzorec v vrednosti 100 g, pred tem odstranimo vse druge snovi razen osnovnega žita neoporečne kakovosti. |
| --- | --- |

(a)

Uporabimo vzorec v vrednosti 100 g, pred tem odstranimo vse druge snovi razen osnovnega žita neoporečne kakovosti.

| (b) | Vzorec razgrnemo na pladnju in ga enakomerno razporedimo. |
| --- | --- |

(b)

Vzorec razgrnemo na pladnju in ga enakomerno razporedimo.

| (c) | Vstavimo ploščo v rezalnik za rezanje zrn in razgrnemo pest zrn po rešetki. Potolčemo, da dobimo le po eno zrno v vsaki luknji. Spustimo premični del, ki drži zrna na mestu, nato jih prerežemo. |
| --- | --- |

(c)

Vstavimo ploščo v rezalnik za rezanje zrn in razgrnemo pest zrn po rešetki. Potolčemo, da dobimo le po eno zrno v vsaki luknji. Spustimo premični del, ki drži zrna na mestu, nato jih prerežemo.

| (d) | Pripravimo dovolj plošč, tako da prerežemo vsaj 600 zrn. |
| --- | --- |

(d)

Pripravimo dovolj plošč, tako da prerežemo vsaj 600 zrn.

| (e) | Preštejemo zrna, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“). |
| --- | --- |

(e)

Preštejemo zrna, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“).

| (f) | Izračunamo odstotek zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“). |
| --- | --- |

(f)

Izračunamo odstotek zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“).

4.   Zapis rezultatov

| I | = | masa tistih snovi, ki niso osnovno žito neoporečne kakovosti, v gramih. |
| --- | --- | --- |
| M | = | odstotek pregledanih očiščenih zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“). |

I

=

masa tistih snovi, ki niso osnovno žito neoporečne kakovosti, v gramih.

M

=

odstotek pregledanih očiščenih zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“).

5.   Rezultat

V delu, ki smo ga testirali, je odstotek zrn, ki so v celoti ali deloma izgubila svoj steklast izgled („lisasta zrna“), naslednji:

[M × (100 – I)]/100 = ...

---

PRILOGA VII

TABELA I

Povišanje cene glede na vsebnost vlage

| Koruza in sirek | Žita razen koruze in sirka |
| --- | --- |
| Vsebnost vlage (%) | Povečanja (EUR/t) | Vsebnost vlage (%) | Povečanja (EUR/t) |
| — | — | 13,4 | 0,1 |
| — | — | 13,3 | 0,2 |
| — | — | 13,2 | 0,3 |
| — | — | 13,1 | 0,4 |
| — | — | 13,0 | 0,5 |
| — | — | 12,9 | 0,6 |
| — | — | 12,8 | 0,7 |
| — | — | 12,7 | 0,8 |
| — | — | 12,6 | 0,9 |
| — | — | 12,5 | 1,0 |
| 12,4 | 0,1 | 12,4 | 1,1 |
| 12,3 | 0,2 | 12,3 | 1,2 |
| 12,2 | 0,3 | 12,2 | 1,3 |
| 12,1 | 0,4 | 12,1 | 1,4 |
| 12,0 | 0,5 | 12,0 | 1,5 |
| 11,9 | 0,6 | 11,9 | 1,6 |
| 11,8 | 0,7 | 11,8 | 1,7 |
| 11,7 | 0,8 | 11,7 | 1,8 |
| 11,6 | 0,9 | 11,6 | 1,9 |
| 11,5 | 1,0 | 11,5 | 2,0 |
| 11,4 | 1,1 | 11,4 | 2,1 |
| 11,3 | 1,2 | 11,3 | 2,2 |
| 11,2 | 1,3 | 11,2 | 2,3 |
| 11,1 | 1,4 | 11,1 | 2,4 |
| 11,0 | 1,5 | 11,0 | 2,5 |
| 10,9 | 1,6 | 10,9 | 2,6 |
| 10,8 | 1,7 | 10,8 | 2,7 |
| 10,7 | 1,8 | 10,7 | 2,8 |
| 10,6 | 1,9 | 10,6 | 2,9 |
| 10,5 | 2,0 | 10,5 | 3,0 |
| 10,4 | 2,1 | 10,4 | 3,1 |
| 10,3 | 2,2 | 10,3 | 3,2 |
| 10,2 | 2,3 | 10,2 | 3,3 |
| 10,1 | 2,4 | 10,1 | 3,4 |
| 10,0 | 2,5 | 10,0 | 3,5 |

Koruza in sirek

Žita razen koruze in sirka

Vsebnost vlage (%)

Povečanja (EUR/t)

Vsebnost vlage (%)

Povečanja (EUR/t)

—

—

13,4

0,1

—

—

13,3

0,2

—

—

13,2

0,3

—

—

13,1

0,4

—

—

13,0

0,5

—

—

12,9

0,6

—

—

12,8

0,7

—

—

12,7

0,8

—

—

12,6

0,9

—

—

12,5

1,0

12,4

0,1

12,4

1,1

12,3

0,2

12,3

1,2

12,2

0,3

12,2

1,3

12,1

0,4

12,1

1,4

12,0

0,5

12,0

1,5

11,9

0,6

11,9

1,6

11,8

0,7

11,8

1,7

11,7

0,8

11,7

1,8

11,6

0,9

11,6

1,9

11,5

1,0

11,5

2,0

11,4

1,1

11,4

2,1

11,3

1,2

11,3

2,2

11,2

1,3

11,2

2,3

11,1

1,4

11,1

2,4

11,0

1,5

11,0

2,5

10,9

1,6

10,9

2,6

10,8

1,7

10,8

2,7

10,7

1,8

10,7

2,8

10,6

1,9

10,6

2,9

10,5

2,0

10,5

3,0

10,4

2,1

10,4

3,1

10,3

2,2

10,3

3,2

10,2

2,3

10,2

3,3

10,1

2,4

10,1

3,4

10,0

2,5

10,0

3,5

TABELA II

Znižanje cene glede na vsebnost vlage

| Koruza in sirek | Žita razen koruze in sirka |
| --- | --- |
| Vsebnost vlage (%) | Znižanje (EUR/t) | Vsebnost vlage (%) | Znižanje (EUR/t) |
| 13,5 | 1,0 | 14,5 | 1,0 |
| 13,4 | 0,8 | 14,4 | 0,8 |
| 13,3 | 0,6 | 14,3 | 0,6 |
| 13,2 | 0,4 | 14,2 | 0,4 |
| 13,1 | 0,2 | 14,1 | 0,2 |

Koruza in sirek

Žita razen koruze in sirka

Vsebnost vlage (%)

Znižanje (EUR/t)

Vsebnost vlage (%)

Znižanje (EUR/t)

13,5

1,0

14,5

1,0

13,4

0,8

14,4

0,8

13,3

0,6

14,3

0,6

13,2

0,4

14,2

0,4

13,1

0,2

14,1

0,2

TABELA III

Znižanje cen glede na hektolitrsko maso

| Vrsta žita | Hektolitrska masa (kg/hl) | Znižanje cene (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| Navadna pšenica | Manj kot 76 do 75 | 0,5 |
| Manj kot 75 do 74 | 1,0 |
| Manj kot 74 do 73 | 1,5 |
| Ječmen | Manj kot 64 do 62 | 1,0 |

Vrsta žita

Hektolitrska masa (kg/hl)

Znižanje cene (EUR/t)

Navadna pšenica

Manj kot 76 do 75

0,5

Manj kot 75 do 74

1,0

Manj kot 74 do 73

1,5

Ječmen

Manj kot 64 do 62

1,0

TABELA IV

Znižanje cen na podlagi vsebnosti beljakovin

| Vsebnost beljakovin (1) (N × 5,7) | Znižanje cen (EUR/t) |
| --- | --- |
| Manj kot 11,5 do 11,0 | 2,5 |
| Manj kot 11,0 do 10,5 | 5 |

Vsebnost beljakovin (1) (N × 5,7)

Znižanje cen (EUR/t)

Manj kot 11,5 do 11,0

2,5

Manj kot 11,0 do 10,5

5

---

(1)  V % suhe snovi.

---

PRILOGA VIII

Praktična metoda, ki jo uporabljajo agencije za določanje znižanja cene sirka

1.   Osnovni podatki

| P | = | odstotek tanina v surovem proizvodu |
| --- | --- | --- |
| 0,4 % | = | odstotek tanina, nad katerim se cena zniža |
| 11 % (1) | = | znižanje, ki ustreza 1 % tanina v suhi snovi |

P

=

odstotek tanina v surovem proizvodu

0,4 %

=

odstotek tanina, nad katerim se cena zniža

11 % (1)

=

znižanje, ki ustreza 1 % tanina v suhi snovi

2.   Izračun znižanja

Znižanje cene v eurih, ki predstavlja referenčno ceno, izračunamo v skladu z naslednjo formulo:

11 (P – 0,40)

---

(1)  Znižanje cene sirka na podlagi vsebnosti tanina v 1 000 g suhe snovi:

| (a) | Energija, ki jo dobi perutnina pri presnovi 1 000 g suhe snovi v sorgumu sirku s teoretično vsebnostjo tanina 0 %: 3 917 K kalorij. |
| --- | --- |

(a)

Energija, ki jo dobi perutnina pri presnovi 1 000 g suhe snovi v sorgumu sirku s teoretično vsebnostjo tanina 0 %: 3 917 K kalorij.

| (b) | Zmanjšanje energije, ki jo dobi perutnina pri presnovi 1 000 g suhe snovi v sorgumu sirku na vsak dodatni odstotek tanina: 419 K kalorij. |
| --- | --- |

(b)

Zmanjšanje energije, ki jo dobi perutnina pri presnovi 1 000 g suhe snovi v sorgumu sirku na vsak dodatni odstotek tanina: 419 K kalorij.

| (c) | Razlika v odstotkih med največjo vsebnostjo tanina v sorgumu sirku, primernem za odkup, ter vsebnostjo tanina v sorgumu sirku standardne kakovosti: 1,0 – 0,30 = 0,70. |
| --- | --- |

(c)

Razlika v odstotkih med največjo vsebnostjo tanina v sorgumu sirku, primernem za odkup, ter vsebnostjo tanina v sorgumu sirku standardne kakovosti: 1,0 – 0,30 = 0,70.

| (d) | Razlika v odstotkih med energijo, ki jo dobi perutnina pri presnovi sirka z 1,0 % tanina, ter energijo, ki jo dobi perutnina pri presnovi sirka z isto vsebnostjo tanina kot pri standardni kakovosti (0,30 %): |
| --- | --- |

(d)

Razlika v odstotkih med energijo, ki jo dobi perutnina pri presnovi sirka z 1,0 % tanina, ter energijo, ki jo dobi perutnina pri presnovi sirka z isto vsebnostjo tanina kot pri standardni kakovosti (0,30 %):

| (e) | Znižanje, ki ustreza 1 % vsebnosti tanina v suhi snovi nad vrednostjo 0,30 %: |
| --- | --- |

(e)

Znižanje, ki ustreza 1 % vsebnosti tanina v suhi snovi nad vrednostjo 0,30 %:

---

PRILOGA IX

Razveljavljena uredba z njenimi zaporednimi spremembami

| Uredba Komisije (ES) št. 824/2000
  (UL L 100, 20.4.2000, št. 31) | |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (ES) št. 336/2003
  (UL L 49, 22.2.2003, št. 6) | |
| Uredba Komisije (ES) št. 777/2004
  (UL L 123, 27.4.2004, št. 50) | Samo člen 10 |
| Uredba Komisije (ES) št. 1068/2005
  (UL L 174, 7.7.2005, št. 65) | |
| Uredba Komisije (ES) št. 1572/2006 (1)

  (UL L 290, 20.10.2006, št. 29) | |
| Uredba Komisije (ES) št. 883/2007
  (UL L 195, 27.7.2007, št. 3) | |

Uredba Komisije (ES) št. 824/2000

(UL L 100, 20.4.2000, št. 31)

Uredba Komisije (ES) št. 336/2003

(UL L 49, 22.2.2003, št. 6)

Uredba Komisije (ES) št. 777/2004

(UL L 123, 27.4.2004, št. 50)

Samo člen 10

Uredba Komisije (ES) št. 1068/2005

(UL L 174, 7.7.2005, št. 65)

Uredba Komisije (ES) št. 1572/2006 (1)

(UL L 290, 20.10.2006, št. 29)

Uredba Komisije (ES) št. 883/2007

(UL L 195, 27.7.2007, št. 3)

---

(1)  Uredba, delno razveljavljena s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. novembra 2007 v zadevi T-310/06.

---

PRILOGA X

PRIMERJALNA TABELA

| Uredba (ES) št. 824/2000 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2, odstavek 1 | Člen 4, odstavek 1 |
| Člen 2, odstavek 2, prvi pododstavek, uvodni stavki | Člen 4, odstavek 2, prvi pododstavek, uvodni stavki |
| Člen 2, odstavek 2, prvi pododstavek, prva alinea | Člen 4, odstavek 2, prvi pododstavek, točka (a) |
| Člen 2, odstavek 2, prvi pododstavek, druga alinea | Člen 4, odstavek 2, prvi pododstavek, točka (b) |
| Člen 2, odstavek 2, drugi in tretji pododstavek | Člen 4, odstavek 2, drugi in tretji pododstavek |
| Člen 2, odstavek 3 | Člen 4, odstavek 3 |
| Člen 3, uvodne besede | Člen 5, uvodne besede |
| Člen 3, točka. 3.1 | Člen 5, točka (a) |
| Člen 3, točka. 3.2 | Člen 5, točka (b) |
| Člen 3, točka 3.3 | Člen 5, točka (c) |
| Člen 3, točka 3.4 | Člen 5, točka (d) |
| Člen 3, točka 3.5 | Člen 5, točka (e) |
| Člen 3, točka 3.6 | Člen 5, točka (f) |
| Člen 3, točka 3.7 | Člen 5, točka (g) |
| Člen 3, točka 3.8 | Člen 5, točka (h) |
| Člen 3, točka 3.9 | Člen 5, točka (i) |
| Člen 3, točka 3.10 | Člen 5, točka (j) |
| Člen 3a | Člen 3 |
| Člen 4 | Člen 2 |
| Člen 5 | Člen 6 |
| Člen 6 | Člen 7 |
| Člen 7 | Člen 8 |
| Člen 8 | Člen 9 |
| Člen 9 | Člen 10 |
| Člen 10 | Člen 11 |
| Člen 11 | Člen 12 |
| Člen 11a | Člen 13 |
| Člen 12 | — |
| — | Člen 14 |
| Člen 13 | Člen 15 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | Priloga III |
| Priloga IV | Priloga IV |
| Priloga V | Priloga V |
| Priloga VI | Priloga VI |
| Priloga VII | Priloga VII |
| Priloga VIII | Priloga VIII |
| — | Priloga IX |
| — | Priloga X |

Uredba (ES) št. 824/2000

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2, odstavek 1

Člen 4, odstavek 1

Člen 2, odstavek 2, prvi pododstavek, uvodni stavki

Člen 4, odstavek 2, prvi pododstavek, uvodni stavki

Člen 2, odstavek 2, prvi pododstavek, prva alinea

Člen 4, odstavek 2, prvi pododstavek, točka (a)

Člen 2, odstavek 2, prvi pododstavek, druga alinea

Člen 4, odstavek 2, prvi pododstavek, točka (b)

Člen 2, odstavek 2, drugi in tretji pododstavek

Člen 4, odstavek 2, drugi in tretji pododstavek

Člen 2, odstavek 3

Člen 4, odstavek 3

Člen 3, uvodne besede

Člen 5, uvodne besede

Člen 3, točka. 3.1

Člen 5, točka (a)

Člen 3, točka. 3.2

Člen 5, točka (b)

Člen 3, točka 3.3

Člen 5, točka (c)

Člen 3, točka 3.4

Člen 5, točka (d)

Člen 3, točka 3.5

Člen 5, točka (e)

Člen 3, točka 3.6

Člen 5, točka (f)

Člen 3, točka 3.7

Člen 5, točka (g)

Člen 3, točka 3.8

Člen 5, točka (h)

Člen 3, točka 3.9

Člen 5, točka (i)

Člen 3, točka 3.10

Člen 5, točka (j)

Člen 3a

Člen 3

Člen 4

Člen 2

Člen 5

Člen 6

Člen 6

Člen 7

Člen 7

Člen 8

Člen 8

Člen 9

Člen 9

Člen 10

Člen 10

Člen 11

Člen 11

Člen 12

Člen 11a

Člen 13

Člen 12

—

—

Člen 14

Člen 13

Člen 15

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga III

Priloga IV

Priloga IV

Priloga V

Priloga V

Priloga VI

Priloga VI

Priloga VII

Priloga VII

Priloga VIII

Priloga VIII

—

Priloga IX

—

Priloga X

---

| 19.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/49

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 688/2008

z dne 18. julija 2008

o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1109/2007, za tržno leto 2007/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2), in zlasti člena 36 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2007/2008, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1109/2007 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 644/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2007/2008, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1109/2007 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 644/2008 (4).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene v Uredbi (ES) št. 1109/2007 za tržno leto 2007/2008, se spremenijo in so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1260/2007 (UL L 283, 27.10.2007, str. 1). Uredba (ES) št. 318/2006 bo 1. oktobra 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje z Uredbo (ES) št. 1568/2007 (UL L 340, 22.12.2007, str. 62).

2

(3)  UL L 253, 28.9.2007, str. 5.

3

(4)  UL L 179, 8.7.2008, str. 3.

4

---

PRILOGA

Spremenjeni zneski reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za beli sladkor, surovi sladkor in proizvode pod oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 19. julija 2008

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 21,79 | 5,41 |
| 1701 11 90 (1) | 21,79 | 10,69 |
| 1701 12 10 (1) | 21,79 | 5,22 |
| 1701 12 90 (1) | 21,79 | 10,21 |
| 1701 91 00 (2) | 23,46 | 13,98 |
| 1701 99 10 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1701 99 90 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

21,79

5,41

1701 11 90 (1)

21,79

10,69

1701 12 10 (1)

21,79

5,22

1701 12 90 (1)

21,79

10,21

1701 91 00 (2)

23,46

13,98

1701 99 10 (2)

23,46

8,98

1701 99 90 (2)

23,46

8,98

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko III Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 318/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 1).

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge I k Uredbi (ES) št. 318/2006.

(3)  Določitev za 1 % vsebnosti saharoze.

---

DIREKTIVE

| 19.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/51

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2008/74/ES

z dne 18. julija 2008

o spremembi Direktive 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive 2005/78/ES v zvezi s homologacijo motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in dostopom do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, ter emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih (1), in zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po spremembi področja uporabe Direktive 2005/55/ES, uvedeni z Uredbo (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (2), je treba to direktivo dodatno spremeniti s prenosom ustreznih tehničnih zahtev. Posledično je treba spremeniti tudi Direktivo Komisije 2005/78/ES (3), ki uveljavlja navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(1)

Po spremembi področja uporabe Direktive 2005/55/ES, uvedeni z Uredbo (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (2), je treba to direktivo dodatno spremeniti s prenosom ustreznih tehničnih zahtev. Posledično je treba spremeniti tudi Direktivo Komisije 2005/78/ES (3), ki uveljavlja navedeno direktivo.

| (2) | Zaradi spremembe področja uporabe je treba v zakonodajo o emisijah iz težkih tovornih vozil, vzpostavljeno z Direktivo 2005/55/ES, uvesti nove zahteve. Te zahteve vključujejo preskusne postopke za homologacijo težkih motorjev in vozil z bencinskimi motorji. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi spremembe področja uporabe je treba v zakonodajo o emisijah iz težkih tovornih vozil, vzpostavljeno z Direktivo 2005/55/ES, uvesti nove zahteve. Te zahteve vključujejo preskusne postopke za homologacijo težkih motorjev in vozil z bencinskimi motorji.

| (3) | Poleg tega je treba v Direktivo 2005/78/ES uvesti obstoječe zahteve za merjenje motnosti dima dizelskih motorjev. To je posledica razveljavitve Direktive Sveta 72/306/EGS z dne 2. avgusta 1972 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisiji okolju škodljivih snovi iz dizelskih motorjev v vozilih (4), kot določa Uredba (ES) št. 715/2007. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je treba v Direktivo 2005/78/ES uvesti obstoječe zahteve za merjenje motnosti dima dizelskih motorjev. To je posledica razveljavitve Direktive Sveta 72/306/EGS z dne 2. avgusta 1972 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisiji okolju škodljivih snovi iz dizelskih motorjev v vozilih (4), kot določa Uredba (ES) št. 715/2007.

| (4) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2005/55/ES se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:






  (a) | ‚vozilo‘ pomeni katero koli vozilo, kakor je opredeljeno v členu 2 Direktive 70/156/EGS, z referenčno maso nad 2 610 kg; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a)

‚vozilo‘ pomeni katero koli vozilo, kakor je opredeljeno v členu 2 Direktive 70/156/EGS, z referenčno maso nad 2 610 kg;

| (b) | ‚motor‘ pomeni pogonski vir vozila, za katerega se lahko podeli homologacija kot samostojni tehnični enoti, kakor je opredeljena v členu 2 Direktive 70/156/EGS; |
| --- | --- |

(b)

‚motor‘ pomeni pogonski vir vozila, za katerega se lahko podeli homologacija kot samostojni tehnični enoti, kakor je opredeljena v členu 2 Direktive 70/156/EGS;

| (c) | ‚do okolja bolj prijazno vozilo (EEV)‘ pomeni vozilo, ki ga poganja motor, ki ustreza dopustnim mejnim vrednostim emisij iz vrstice C tabel v točki 6.2.1 Priloge I.“ |
| --- | --- |

(c)

‚do okolja bolj prijazno vozilo (EEV)‘ pomeni vozilo, ki ga poganja motor, ki ustreza dopustnim mejnim vrednostim emisij iz vrstice C tabel v točki 6.2.1 Priloge I.“

| 2. | Priloge I, II, III in VI k Direktivi 2005/55/ES se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

Priloge I, II, III in VI k Direktivi 2005/55/ES se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej direktivi.

Člen 2

Direktiva 2005/78/ES se spremeni:

| 1. | Člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  Ukrepi za izvajanje členov 3 in 4 Direktive 2005/55/ES so določeni v prilogah II do VII k tej direktivi.
  Priloga VI se uporablja za homologacijo vozil z motorji na kompresijski vžig in homologacijo takšnih motorjev.
  Priloga VII se uporablja za homologacijo vozil z motorji na vžig z vžigalno svečko in homologacijo takšnih motorjev.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Ukrepi za izvajanje členov 3 in 4 Direktive 2005/55/ES so določeni v prilogah II do VII k tej direktivi.

Priloga VI se uporablja za homologacijo vozil z motorji na kompresijski vžig in homologacijo takšnih motorjev.

Priloga VII se uporablja za homologacijo vozil z motorji na vžig z vžigalno svečko in homologacijo takšnih motorjev.“

| 2. | V točki 1 Priloge V se oddelek 2 nadomesti z naslednjim:






  „Oddelek 2: | številka Direktive – 2005/55/ES“ |
| --- | --- | --- |

2.

V točki 1 Priloge V se oddelek 2 nadomesti z naslednjim:

„Oddelek 2:

številka Direktive – 2005/55/ES“

| 3. | Dodata se Prilogi VI in VII, kot sta določeni v Prilogi II k tej direktivi. |
| --- | --- |

3.

Dodata se Prilogi VI in VII, kot sta določeni v Prilogi II k tej direktivi.

Člen 3

1.   Države članice sprejmejo ter objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 2. januarja 2009. Besedilo navedenih predpisov ter primerjalno tabelo med navedenimi določbami in to direktivo nemudoma pošljejo Komisiji.

Države članice uporabljajo navedene predpise od 3. januarja 2009.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo glavnih predpisov državne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga pokriva ta direktiva.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 18. julija 2008

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 275, 20.10.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 171, 29.6.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 313, 29.11.2005, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/81/ES (UL L 362, 20.12.2006, str. 92).

3

(4)  UL L 190, 20.8.1972, str. 1.

4

---

PRILOGA I

Spremembe direktive 2005/55/ES

| 1. | Priloga I se spremeni:






  (a) | Oddelek 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Ta direktiva se uporablja za nadzor emisij plinastih in trdnih onesnaževal, uporabne življenjske dobe naprav za uravnavanje emisij, skladnost vozil v prometu/motorjev in vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD) vseh motornih vozil, in za motorje iz člena 1, razen vozil kategorij M1, N1, N2 in M2, za katera je bila homologacija podeljena z Uredbo (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (1).
  Od 3. januarja 2009 do datumov, določenih v členu 10(2) Uredbe (ES) št. 715/2007 za nove homologacije in členu 10(3) navedene uredbe za razširitve, lahko države članice še naprej podeljujejo homologacije v skladu s to direktivo za vozila iz kategorij N1, N2 in M2 z referenčno maso pod 2 610 kg. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni:

(a)

Oddelek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

Ta direktiva se uporablja za nadzor emisij plinastih in trdnih onesnaževal, uporabne življenjske dobe naprav za uravnavanje emisij, skladnost vozil v prometu/motorjev in vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD) vseh motornih vozil, in za motorje iz člena 1, razen vozil kategorij M1, N1, N2 in M2, za katera je bila homologacija podeljena z Uredbo (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

Od 3. januarja 2009 do datumov, določenih v členu 10(2) Uredbe (ES) št. 715/2007 za nove homologacije in členu 10(3) navedene uredbe za razširitve, lahko države članice še naprej podeljujejo homologacije v skladu s to direktivo za vozila iz kategorij N1, N2 in M2 z referenčno maso pod 2 610 kg.

| (b) | V oddelku 2.1 se dodajo naslednje opredelitve:
  „referenčna masa“ pomeni maso vozila, pripravljenega za vožnjo, od katere se odšteje enotna masa voznika 75 kg in prišteje enotna masa 100 kg;
  „masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo“ pomeni maso, opisano v oddelku 2.6 Priloge I k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(b)

V oddelku 2.1 se dodajo naslednje opredelitve:

„referenčna masa“ pomeni maso vozila, pripravljenega za vožnjo, od katere se odšteje enotna masa voznika 75 kg in prišteje enotna masa 100 kg;

„masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo“ pomeni maso, opisano v oddelku 2.6 Priloge I k Direktivi 2007/46/ES.

| (c) | Doda se naslednja točka 4.5:






  „4.5. | Na zahtevo proizvajalca se homologacija za dokončano vozilo, ki je bila podeljena v skladu s to direktivo, razširi na njegovo nedokončano vozilo z referenčno maso pod 2 610 kg. Homologacije se razširijo, če proizvajalec lahko dokaže, da vse kombinacije nadgradenj, za katere se pričakuje, da bodo vgrajene na nedokončano vozilo, povečajo referenčno maso vozila nad 2 610 kg.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

Doda se naslednja točka 4.5:

„4.5.

Na zahtevo proizvajalca se homologacija za dokončano vozilo, ki je bila podeljena v skladu s to direktivo, razširi na njegovo nedokončano vozilo z referenčno maso pod 2 610 kg. Homologacije se razširijo, če proizvajalec lahko dokaže, da vse kombinacije nadgradenj, za katere se pričakuje, da bodo vgrajene na nedokončano vozilo, povečajo referenčno maso vozila nad 2 610 kg.“

| (d) | V točki 6.2 se za četrtim pododstavkom dodajo naslednji pododstavki:
  „Za bencinske motorje se uporabljajo preskusni postopki, ki so navedeni v Prilogi VII k Direktivi 2005/78/ES.
  Za dizelske motorje se uporabljajo preskusni postopki za motnost dima, ki so navedeni v Prilogi VI k Direktivi 2005/78/ES.“ |
| --- | --- |

(d)

V točki 6.2 se za četrtim pododstavkom dodajo naslednji pododstavki:

„Za bencinske motorje se uporabljajo preskusni postopki, ki so navedeni v Prilogi VII k Direktivi 2005/78/ES.

Za dizelske motorje se uporabljajo preskusni postopki za motnost dima, ki so navedeni v Prilogi VI k Direktivi 2005/78/ES.“

| 2. | Priloga II se spremeni:






  (a) | V Dodatku 1 se dodajo naslednje točke 8.4., 8.4.1., 8.4.1.1. in 8.4.1.2.:
  „8.4.   Zmogljivosti motorja (za merjenje motnosti dima)
  8.4.1.   Moč na šestih merilnih točkah, ki so navedene v drugem odstavku Priloge 4 k Pravilniku št. 24 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE).
  8.4.1.1.   Moč motorja, izmerjena na napravi za preskušanje: ...
  8.4.1.2   Moč, izmerjena na kolesih vozila: ...






  Hitrost motorja (min–1) | Izmerjena moč (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

2.

Priloga II se spremeni:

(a)

V Dodatku 1 se dodajo naslednje točke 8.4., 8.4.1., 8.4.1.1. in 8.4.1.2.:

„8.4.   Zmogljivosti motorja (za merjenje motnosti dima)

8.4.1.   Moč na šestih merilnih točkah, ki so navedene v drugem odstavku Priloge 4 k Pravilniku št. 24 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE).

8.4.1.1.   Moč motorja, izmerjena na napravi za preskušanje: ...

8.4.1.2   Moč, izmerjena na kolesih vozila: ...

Hitrost motorja (min–1)

Izmerjena moč (kW)

1.

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...“

| (b) | Doda se naslednji Dodatek 6:

  „Dodatek 6
  Informacije, potrebne za izvajanje tehničnega pregleda
  A.   Merjenje emisij ogljikovega monoksida (2)

  3.2.1.6.   Normalna vrtilna frekvenca prostega teka (vključno z dovoljenim odstopanjem) ... min-1

  3.2.1.6.1.   Visoka vrtilna frekvenca prostega teka (vključno z dovoljenim odstopanjem) ... min-1

  3.2.1.7.   Prostorninski delež ogljikovega monoksida v izpušnih plinih pri prostem teku motorja (3) ... %, po navedbi proizvajalca (samo motorji na prisilni vžig)
  B.   Merjenje motnosti dima
  3.2.13.   Položaj simbola absorpcijskega koeficienta (samo motorji na kompresijski vžig): ...






  4. | PRENOS MOČI (v) |
| --- | --- | --- |

(b)

Doda se naslednji Dodatek 6:

„Dodatek 6

Informacije, potrebne za izvajanje tehničnega pregleda

A.   Merjenje emisij ogljikovega monoksida (2)

3.2.1.6.   Normalna vrtilna frekvenca prostega teka (vključno z dovoljenim odstopanjem) ... min-1

3.2.1.6.1.   Visoka vrtilna frekvenca prostega teka (vključno z dovoljenim odstopanjem) ... min-1

3.2.1.7.   Prostorninski delež ogljikovega monoksida v izpušnih plinih pri prostem teku motorja (3) ... %, po navedbi proizvajalca (samo motorji na prisilni vžig)

B.   Merjenje motnosti dima

3.2.13.   Položaj simbola absorpcijskega koeficienta (samo motorji na kompresijski vžig): ...

4.

PRENOS MOČI (v)

4.3.   Vztrajnostni moment vztrajnika motorja: ...

4.3.1.   Dodatni vztrajnostni moment brez vključenih prestav: ...

| 3. | Dodatek 1 Priloge III se spremeni:






  (a) | V oddelku 2 se točka 2.7.4 nadomesti z naslednjim:
  „2.7.4.   Vzorčenje delcev
  Za celotni preskusni postopek se uporabi enojni filter. Pri jemanju vzorca, sorazmernega masnemu pretoku izpušnih plinov v posamezni fazi cikla, je treba upoštevati utežne (vplivne) faktorje za posamezno fazo, ki so opredeljeni v postopku preskusnega cikla. To se lahko doseže z ustreznim prilagajanjem pretoka vzorca, časa vzorčenja in/ali razmerja redčenja, tako da je izpolnjeno merilo za učinkovite utežne (vplivne) faktorje iz oddelka 6.6.
  Čas vzorčenja v posamezni fazi mora biti najmanj 4 sekunde na utežni faktor 0,01. Vzorčenje se mora izvajati čim bolj na koncu vsake faze. Vzorčenje delcev se ne sme zaključiti prej kot 5 sekund pred koncem posamezne faze.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Dodatek 1 Priloge III se spremeni:

(a)

V oddelku 2 se točka 2.7.4 nadomesti z naslednjim:

„2.7.4.   Vzorčenje delcev

Za celotni preskusni postopek se uporabi enojni filter. Pri jemanju vzorca, sorazmernega masnemu pretoku izpušnih plinov v posamezni fazi cikla, je treba upoštevati utežne (vplivne) faktorje za posamezno fazo, ki so opredeljeni v postopku preskusnega cikla. To se lahko doseže z ustreznim prilagajanjem pretoka vzorca, časa vzorčenja in/ali razmerja redčenja, tako da je izpolnjeno merilo za učinkovite utežne (vplivne) faktorje iz oddelka 6.6.

Čas vzorčenja v posamezni fazi mora biti najmanj 4 sekunde na utežni faktor 0,01. Vzorčenje se mora izvajati čim bolj na koncu vsake faze. Vzorčenje delcev se ne sme zaključiti prej kot 5 sekund pred koncem posamezne faze.“

| (b) | V oddelku 6 se dodata naslednji točki 6.5 in 6.6:
  „6.5.   Izračun specifične emisije
  Emisija delcev se izračuna na naslednji način:



  6.6.   Efektivni utežni (vplivni) faktor
  Efektivni utežni (vplivni) faktor Wfei se za vsako fazo izračuna takole:



  Vrednost efektivnega utežnega (vplivnega) faktorja mora biti v območju ± 0,003 (± 0,005 za prosti tek) utežnih (vplivnih) faktorjev iz odstavka 2.7.1. tega dodatka.“ |
| --- | --- |

(b)

V oddelku 6 se dodata naslednji točki 6.5 in 6.6:

„6.5.   Izračun specifične emisije

Emisija delcev se izračuna na naslednji način:

Formula

6.6.   Efektivni utežni (vplivni) faktor

Efektivni utežni (vplivni) faktor Wfei se za vsako fazo izračuna takole:

Formula

Vrednost efektivnega utežnega (vplivnega) faktorja mora biti v območju ± 0,003 (± 0,005 za prosti tek) utežnih (vplivnih) faktorjev iz odstavka 2.7.1. tega dodatka.“

| 4. | V Dodatek 1 k Prilogi VI se vstavijo naslednje točke:
  1.5.   Rezultati preskusov emisij iz bloka motorja: ...
  1.6.   Preskusni rezultati emisij ogljikovega monoksida









  Preskus | Vrednost CO
  (% vol) | Lambda (4) | Hitrost motorja
  (min-1) | Temperatura motornega olja
  (° C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preskus pri počasnem prostem teku | | Ni ustrezno | | |
| Preskus pri hitrem prostem teku | | | | |

4.

V Dodatek 1 k Prilogi VI se vstavijo naslednje točke:

1.5.   Rezultati preskusov emisij iz bloka motorja: ...

1.6.   Preskusni rezultati emisij ogljikovega monoksida

Preskus

Vrednost CO

(% vol)

Lambda (4)

4

Hitrost motorja

(min-1)

-1

Temperatura motornega olja

(° C)

Preskus pri počasnem prostem teku

Ni ustrezno

Preskus pri hitrem prostem teku

1.7.   Rezultati preskusa motnosti dima

1.7.1.   Pri stalnih vrtljajih:

| Št. vrtljajev motorja (min-1) | Nazivni pretok G
  (litri/sekundo) | Mejne vrednosti absorpcije
  (m-1) | Izmerjene vrednosti absorpcije (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

Št. vrtljajev motorja (min-1)

-1

Nazivni pretok G

(litri/sekundo)

Mejne vrednosti absorpcije

(m-1)

-1

Izmerjene vrednosti absorpcije (m-1)

-1

1.

...

...

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...

...

...

1.7.2.   Preskusi pri prostem pospeševanju

1.7.2.1.   Preskus motorja v skladu z oddelkom 4.3 Priloge VI k Direktivi 2005/78/ES

| Odstotek največjega števila vrtljajev | Odstotek največjega navora pri navedenih vrtljajih m-1 | Izmerjena vrednost absorpcije m-1 | Popravljena vrednost absorpcije (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Odstotek največjega števila vrtljajev

Odstotek največjega navora pri navedenih vrtljajih m-1

-1

Izmerjena vrednost absorpcije m-1

-1

Popravljena vrednost absorpcije (m-1)

-1

1.7.2.2.   Pri prostem pospeševanju

1.7.2.2.1.   Izmerjena vrednost absorpcijskega koeficienta: ... m-1

-1

1.7.2.2.2.   Korigirana vrednost absorpcijskega koeficienta: ... m-1

-1

1.7.2.2.3.   Mesto simbola absorpcijskega koeficienta na vozilu: ...

1.7.2.3.   Preskus vozila v skladu z oddelkom 3 Priloge VI k Direktivi 2005/78/ES

1.7.2.3.1.   Popravljena vrednost absorpcije: ... m-1

-1

1.7.2.3.2.   Število vrtljajev na začetku: ... vrt/min

1.7.3.   Določena neto največja koristna moč ... kW pri ... vrt/min

1.7.4.   Oznaka in tip merilnika motnosti: ...

1.7.5.   Bistvene lastnosti tipa motorja

1.7.5.1.   Način delovanja motorja: štiritaktni/dvotaktni (5)

5

1.7.5.2.   Število in razporeditev valjev: ...

1.7.5.3.   Prostornina valja: ... cm3

3

1.7.5.4.   Napajanje z gorivom: neposredni vbrizg/posredni vbrizg (5)

5

1.7.5.5.   Oprema za tlačno polnjenje DA/NE (5)

5

---

(1)  UL L 171, 29.6.2007, str. 1.“

1

(2)  Oštevilčevanje v opisnem listu je skladno z oštevilčevanjem, ki je uporabljeno v Krovni direktivi o homologaciji (2008/74/ES).

2

(3)  Navesti od stopanje.“

3

(4)  Formula lambda: Dodatek 1 k Prilogi IV

4

(5)  Neustrezno črtati (so primeri, kjer ni treba ničesar črtati, če pride v poštev več kot ena navedba).“

5

---

PRILOGA II

PRILOGA VI

Merjenje motnosti dima

1.   UVOD

1.1.   Ta priloga opisuje zahteve za merjenje motnosti izpušnih emisij iz motorjev na kompresijski vžig.

2.   SIMBOL KORIGIRANEGA ABSORPCIJSKEGA KOEFICIENTA

2.1.   Simbol popravljenega absorpcijskega koeficienta se pritrdi na vsako vozilo, ki ustreza tipu vozila, za katerega se uporablja ta preskus. Simbol ima obliko pravokotnika, ki obkroža številko, ki v m–1 izraža korigirani absorpcijski koeficient, ugotovljen v času homologacije s preskusom pri prostem pospeševanju. Preskusna metoda je opisana v oddelku 4.

2.2.   mora biti jasno čitljiv in neizbrisen. Pritrdi se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno v Dopolnilu k certifikatu o homologaciji, ki je prikazano v Prilogi VI k Direktivi 2005/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1).

2.3.   Slika 1 prikazuje vzorec simbola.

Slika1

| | Najmanjše velikosti b = 5,6 mm |
| --- | --- |

Image

Najmanjše velikosti b = 5,6 mm

Zgornji simbol kaže, da je popravljeni absorpcijski koeficient 1,30 m±1.

3.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

3.1.   Tehnične zahteve in preskusi so navedeni v delu III, oddelku 24 Pravilnika št. 24 (UN/ECE) (2), z izjemo, ki je opisana v oddelku 3.2.

3.2.   Sklicevanje na Prilogo 2 v odstavku 24.1 Pravilnika št. 24 (UN/ECE) se šteje kot sklicevanje na Prilogo VI k Direktivi 2005/55/ES.

4.   TEHNIČNE ZAHTEVE

4.1.   Tehnične zahteve so navedene v Prilogah 4, 5, 7, 8, 9 in 10 k Pravilniku št. 24 (UN/ECE), z izjemami, ki so opisane v oddelkih 4.2., 4.3. in 4.4.

4.2.   Preskus pri stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve

4.2.1.   Sklicevanje na Prilogo 1 v odstavku 3.1 Priloge 4 k Pravilniku št. 24 (UN/ECE) se šteje kot sklicevanje na Prilogo II k Direktivi 2005/55/ES.

4.2.2.   Referenčno gorivo, ki je določeno v odstavku 3.2 Priloge 4 k Pravilniku št. 24 (UN/ECE), se šteje kot sklicevanje na referenčno gorivo v Prilogi IV k Direktivi 2005/55/ES, ki ustreza mejnim vrednostim emisij, glede na katere se vozilo/motor homologira.

4.3.   Preskus pri prostem pospeševanju

4.3.1.   Sklicevanje na preglednico 2 Priloge 2 v odstavku 2.2 Priloge 5 k Pravilniku št. 24 (UN/ECE) se šteje kot sklicevanje na preglednico v točki 1.7.2.1 Priloge VI k Direktivi 2005/55/ES.

4.3.2.   Sklicevanje na odstavek 7.3 Priloge 1 v odstavku 2.3 Priloge 5 k Pravilniku št. 24 (UN/ECE) se šteje kot sklicevanje na točko 4 Dodatka 6 k Prilogi II k Direktivi 2005/55/ES.

4.4.   Metoda merjenja koristne moči motorjev na kompresijski vžig v skladu s pravilnikom ECE

4.4.1.   Sklicevanje v odstavku 7 Priloge 10 k Pravilniku št. 24 (UN/ECE) na dodatek k tej prilogi se šteje kot sklicevanje na Prilogo II k Direktivi 2005/55/ES.

4.4.2.   Sklicevanje v odstavkih 7 in 8 Priloge 10 k Pravilniku št. 24 (UN/ECE) na Prilogo 1 se šteje kot sklicevanje na Prilogo II k Direktivi 2005/55/ES.

PRILOGA VII

Zahteve za homologacijo bencinskih motorjev na vžig z vžigalno svečko

DEL 1

Preskusi emisij ogljikovega monoksida

1.   UVOD

1.1.   Ta dodatek opisuje postopek za preskus, pri katerem se izmerijo emisije ogljikovega monoksida pri prostem teku motorja (normalna in visoka vrtilna frekvenca).

1.2.   Pri normalni vrtilni frekvenci prostega teka je najvišja dovoljena vsebnost ogljikovega monoksida v izpušnih plinih tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. Kljub temu pa ne sme najvišji prostorninski delež CO presegati 0,3 vol. %. Pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka prostorninski delež ogljikovega monoksida v izpušnih plinih ne sme presegati 0,2 %, pri tem pa morata biti število vrtljajev motorja najmanj 2 000 min-1 in lambda 1 ± 0,03 v skladu s tehničnimi podatki proizvajalca.

2.   SPLOŠNE ZAHTEVE

2.1.   Splošne zahteve so navedene v oddelkih od 5.3.7.1 do 5.3.7.4 Pravilnika št. 83 (UN/ECE) (3).

2.2.   Proizvajalec izpolni preglednico, ki je navedena v Prilogi VI k Direktivi 2005/55/ES v skladu z zahtevami, ki so navedene v točki 2.1.

2.3.   Proizvajalec potrdi točnost vrednosti Lambda, ki je bila zapisana med homologacijo v oddelku 2.1. kot vrednost, ki je reprezentativna za tipično proizvedeno vozilo, in sicer v roku 24 mesecev od dneva, ko je tehnična služba podelila homologacijo. Na podlagi pregleda in študij proizvedenih vozil se izvede ocena.

3.   TEHNIČNE ZAHTEVE

3.1.   Tehnične zahteve so navedene v Prilogi 5 k Pravilniku št. 83 (UN/ECE), z izjemami, ki so opisane v oddelku 3.2.

3.2.   Referenčna goriva, ki so določena v odstavku 2.1 oddelka 2 Priloge 5 k Pravilniku št. 83 (UN/ECE), se nanašajo na ustrezne sklice na specifikacije goriv, ki jih vsebuje Priloga IX k Uredbi (izvedbena uredba Euro 5 in 6).

DEL 2

Preverjanje emisij v plinih iz bloka motorja

1.   UVOD

1.1.   Ta del opisuje postopek za preverjanje emisij plinov iz bloka motorja.

1.2.   Pri preskusu prezračevalnega sistema bloka motorja v skladu s tem delom sistem ne dovoljuje izpusta nobenega plina iz bloka motorja v ozračje.

2.   SPLOŠNE ZAHTEVE

2.1.   Splošne zahteve za izvajanje preskusa so navedene v oddelku 2 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 (UN/ECE).

3.   TEHNIČNE ZAHTEVE

3.1.   Tehnične zahteve so navedene v oddelkih od 3 do 6 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 (UN/ECE).

---

(1)  UL L 275, 20.10.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 326, 24.11.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 70 9.3.2007, str. 171.

3

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 19.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/60

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 25. junija 2008

o spremembi Odločbe 2004/452/ES o določitvi seznama organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3019)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/595/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (1) in zlasti člena 20(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 831/2002 z dne 17. maja 2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti glede dostopa do zaupnih podatkov v znanstvene namene (2) za omogočanje statističnih ugotovitev v znanstvene namene vzpostavlja pogoje, pod katerimi bi bilo mogoče odobriti dostop do zaupnih podatkov, poslanih organu Skupnosti, in pravila sodelovanja med Skupnostjo in državnimi organi za olajšanje takega dostopa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 831/2002 z dne 17. maja 2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti glede dostopa do zaupnih podatkov v znanstvene namene (2) za omogočanje statističnih ugotovitev v znanstvene namene vzpostavlja pogoje, pod katerimi bi bilo mogoče odobriti dostop do zaupnih podatkov, poslanih organu Skupnosti, in pravila sodelovanja med Skupnostjo in državnimi organi za olajšanje takega dostopa.

| (2) | Odločba Komisije 2004/452/ES (3) je določila seznam organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2004/452/ES (3) je določila seznam organov, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene.

| (3) | Direktorat za raziskave, študije, vrednotenje in statistiko (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) v skupni pristojnosti ministrstva za delo, delovna razmerja in solidarnost, ministrstva za zdravje, mladino in šport ter ministrstva za proračun, javne finance in javno upravo, Pariz, Francija, je treba šteti kot organ, ki izpolnjuje zahtevane pogoje in ga je zato treba dodati na seznam agencij, organizacij in institucij iz člena 3(1)(e) Uredbe (ES) št. 831/2002. |
| --- | --- |

(3)

Direktorat za raziskave, študije, vrednotenje in statistiko (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) v skupni pristojnosti ministrstva za delo, delovna razmerja in solidarnost, ministrstva za zdravje, mladino in šport ter ministrstva za proračun, javne finance in javno upravo, Pariz, Francija, je treba šteti kot organ, ki izpolnjuje zahtevane pogoje in ga je zato treba dodati na seznam agencij, organizacij in institucij iz člena 3(1)(e) Uredbe (ES) št. 831/2002.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za zaupnost statističnih podatkov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za zaupnost statističnih podatkov –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2004/452/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 25. junija 2008

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 133, 18.5.2002, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 606/2008 (UL L 166, 27.6.2008, str. 16).

2

(3)  UL L 156, 30.4.2004, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2008/291/ES (UL L 98, 10.4.2008, str. 11).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

Organi, katerih raziskovalci imajo dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene

Evropska centralna banka

Španska centralna banka

Italijanska centralna banka

University of Cornell (zvezna država New York, Združene države Amerike)

Department of Political Science, Baruch College, New York City University (zvezna država New York, Združene države Amerike)

Nemška centralna banka

Oddelek za analizo politike zaposlovanja, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti Evropske komisije

University of Tel Aviv (Izrael)

Svetovna banka

Center of Health and Wellbeing (CHW) of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs at Princeton University, New Jersey, Združene države Amerike

The University of Chicago (UofC), Illinois, Združene države Amerike

Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD)

Family and Labour Studies Division of Statistics Canada, Ottawa, Ontario, Kanada

Enota ‚Ekonometrija in statistična podpora boju proti goljufijam (ESAF)‘, Generalni direktorat Evropske komisije Skupno raziskovalno središče

Enota ‚Podpora evropskemu raziskovalnemu prostoru (SERA)‘, Generalni direktorat Evropske komisije Skupno raziskovalno središče

Canada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York University, Ontario, Kanada

University of Illinois at Chicago (UIC), Čikago, ZDA

Rady School of Management at the University of California, San Diego, ZDA

Direktorat za raziskave, študije in statistiko (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques - DARES) pri ministrstvu za delo, delovna razmerja in solidarnost, Pariz, Francija

The Research Foundation of State University of New York (RFSUNY), Albany, ZDA

Finski center za pokojnine, (Eläketurvakeskus – ETK), Finska

Direktorat za raziskave, študije, vrednotenje in statistiko (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) v skupni pristojnosti ministrstva za delo, delovna razmerja in solidarnost, ministrstva za zdravje, mladino in šport ter ministrstva za proračun, javne finance in javno upravo, Pariz, Francija“

---

SMERNICE

Evropska centralna banka

| 19.7.2008 | SL EN EN FR FR DE DE EN EN | Uradni list Evropske unije | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SL EN EN FR FR DE DE EN EN

Uradni list Evropske unije

L 192/63

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 20. junija 2008

o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (preoblikovano)

(ECB/2008/5)

(2008/596/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretje alinee člena 105(2) Pogodbe,

ob upoštevanju tretje alinee člena 3.1 ter členov 12.1 in 30.6. Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju: „Statut ESCB“),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 30.1 Statuta ESCB nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, ki so sprejele euro, oskrbijo z deviznimi rezervami Evropsko centralno banko (ECB), ki je polno upravičena imeti in upravljati devizne rezerve, prenesene nanjo. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 30.1 Statuta ESCB nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, ki so sprejele euro, oskrbijo z deviznimi rezervami Evropsko centralno banko (ECB), ki je polno upravičena imeti in upravljati devizne rezerve, prenesene nanjo.

| (2) | Na podlagi členov 9.2 in 12.1 Statuta lahko ECB opravlja nekatere svoje dejavnosti prek NCB euroobmočja in jim lahko naloži opravljanje nekaterih svojih poslov. V skladu s tem ECB meni, da bi nanjo prenesene devizne rezerve morale upravljati NCB euroobmočja kot njene zastopnice. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi členov 9.2 in 12.1 Statuta lahko ECB opravlja nekatere svoje dejavnosti prek NCB euroobmočja in jim lahko naloži opravljanje nekaterih svojih poslov. V skladu s tem ECB meni, da bi nanjo prenesene devizne rezerve morale upravljati NCB euroobmočja kot njene zastopnice.

| (3) | Vključenost NCB euroobmočja v upravljanje deviznih rezerv, prenesenih na ECB, in transakcije v zvezi s tem upravljanjem zahteva posebno dokumentacijo za posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB. |
| --- | --- |

(3)

Vključenost NCB euroobmočja v upravljanje deviznih rezerv, prenesenih na ECB, in transakcije v zvezi s tem upravljanjem zahteva posebno dokumentacijo za posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB.

| (4) | Smernica ECB/2006/28 z dne 21. decembra 2006 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (1) je bila po sprejetju enkrat že spremenjena. Predlagajo se številne izboljšave besedila, zato se predlaga, da se Smernica ECB/2006/28 zaradi jasnosti in preglednosti preoblikuje – |
| --- | --- |

(4)

Smernica ECB/2006/28 z dne 21. decembra 2006 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (1) je bila po sprejetju enkrat že spremenjena. Predlagajo se številne izboljšave besedila, zato se predlaga, da se Smernica ECB/2006/28 zaradi jasnosti in preglednosti preoblikuje –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tej smernici:

| — | „NCB euroobmočja“ pomeni NCB države članice, ki je sprejela euro, in |
| --- | --- |

—

„NCB euroobmočja“ pomeni NCB države članice, ki je sprejela euro, in

| — | „evropske jurisdikcije“ pomenijo jurisdikcije vseh držav članic, ki so sprejele euro v skladu s Pogodbo, ter Dansko, Švedsko, Švico in Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales). |
| --- | --- |

—

„evropske jurisdikcije“ pomenijo jurisdikcije vseh držav članic, ki so sprejele euro v skladu s Pogodbo, ter Dansko, Švedsko, Švico in Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales).

Člen 2

Upravljanje deviznih rezerv s strani NCB euroobmočja kot zastopnic ECB

1.   Vsaka NCB euroobmočja je upravičena sodelovati pri operativnem upravljanju deviznih rezerv, prenesenih na ECB. NCB euroobmočja se lahko odloči, da se tega upravljanja vzdrži ali ga združi z eno ali več drugimi NCB euroobmočja. Če NCB euroobmočja ne sodeluje pri operativnem upravljanju deviznih rezerv ECB, potem rezerve, ki bi jih sicer upravljala vzdržana NCB euroobmočja, upravljajo druge NCB euroobmočja.

2.   NCB euroobmočja opravljajo posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB, kot zastopnice ECB. Šteje se, da NCB euroobmočja s tem, ko začne opravljati te posle, prizna svoj status zastopnice ECB. NCB euroobmočja morajo v zvezi z vsemi posli, ki jih opravljajo v imenu ECB, pri sklepanju vsakega teh poslov razkriti vsem strankam status ECB kot principala z navedbo njenega imena ter številke ali identifikacijske oznake računa.

3.   Vsaka NCB euroobmočja mora, kadar kot zastopnica ECB opravlja posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB, svoje lastne interese ali interese katerega koli drugega subjekta, za katerega opravlja posle, podrediti interesom ECB.

4.   Kadar nasprotna stranka ECB zahteva dokazilo o njeni upravičenosti, da lahko kot zastopnica ECB izvaja posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB, ji mora NCB euroobmočja predložiti dokazilo o svoji pooblaščenosti za zastopanje.

Člen 3

Pravna dokumentacija

1.   Vsi posli, ki vključujejo devizne rezerve ECB, se morajo opravljati z uporabo standardne pravne dokumentacije, kakor jo zahteva ta člen in v taki obliki, kakor jo potrdi ali občasno spremeni ECB. Preden sme NCB euroobmočja v imenu ECB začeti trgovati z nasprotno stranko, mora le-ta podpisati pravno dokumentacijo, originali pa se shranijo pri ECB.

2.   Za izvajanje poslov začasne prodaje, začasnega nakupa, nakupa/povratne prodaje in prodaje/povratnega nakupa, ki vključujejo devizne rezerve ECB, je treba skleniti naslednje standardne pogodbe:

| (a) | „FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije ter po pravu Severne Irske in Škotske; |
| --- | --- |

(a)

„FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije ter po pravu Severne Irske in Škotske;

| (b) | „Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu ZDA ali pravu njihovih zveznih držav, in |
| --- | --- |

(b)

„Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu ZDA ali pravu njihovih zveznih držav, in

| (c) | „The TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli jurisdikcije, ki ni navedena v pododstavku (a) ali (b). |
| --- | --- |

(c)

„The TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli jurisdikcije, ki ni navedena v pododstavku (a) ali (b).

3.   Za izvajanje poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti zunaj organiziranega trga (OTC), ki vključujejo devizne rezerve ECB, je treba skleniti naslednje standardne pogodbe:

| (a) | „FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije; |
| --- | --- |

(a)

„FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije;

| (b) | „1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu ZDA ali pravu njihovih zveznih držav, in |
| --- | --- |

(b)

„1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu ZDA ali pravu njihovih zveznih držav, in

| (c) | „1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli jurisdikcije, ki ni navedena v pododstavku (a) ali (b). |
| --- | --- |

(c)

„1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version)“ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli jurisdikcije, ki ni navedena v pododstavku (a) ali (b).

4.   Izvršilni odbor lahko odloči, da se v zvezi z državo članico, ko sprejme euro, uporablja ena od standardnih pogodb iz odstavka 2(c) ali 3(c), ne pa pogodba iz odstavka 2(a) ali 3(a), če ni dostopna pravna ocena v obliki in vsebini, sprejemljivi za ECB, glede uporabe slednje standardne pogodbe v tej državi članici. Izvršilni odbor nemudoma obvesti Svet ECB o kakršni koli odločitvi, sprejeti na podlagi te določbe.

5.   Za depozitne posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB, z nasprotnimi strankami, ki: (i) so primerne za operacije, navedene v odstavkih 2 in/ali 3 zgoraj; in (ii) so organizirane ali ustanovljene po pravu katere koli evropske jurisdikcije, razen Irske, se sklene standardna pogodba „FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“. V primerih, ki ne spadajo pod točki (i) in (ii) zgoraj, se za depozite, ki vključujejo devizne rezerve ECB, sklene okvirna pogodba o neto izravnavi, opredeljena v odstavku 7 spodaj.

6.   Vsaki standardni pogodbi, v okviru katere se izvajajo posli začasne prodaje, začasnega nakupa, nakupa/povratne prodaje, prodaje/povratnega nakupa in posojanja vrednostnih papirjev ter tristranski repoji ali posli z izvedenimi finančnimi instrumenti zunaj organiziranega trga (OTC), ki vključujejo devizne rezerve ECB, je treba priložiti dokument v formatu iz Priloge I (v nadaljevanju: „ECB Annex“), ki postane sestavni del standardne pogodbe, razen če se ti posli izvajajo na podlagi standardne pogodbe „FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“.

7.   Okvirna pogodba o neto izravnavi v eni od oblik iz Priloge II mora biti sklenjena z vsemi nasprotnimi strankami, razen tistih: (i) s katerimi je ECB podpisala standardno pogodbo „FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)“; in (ii) ki so organizirane ali ustanovljene po pravu katere koli evropske jurisdikcije, razen Irske, kakor sledi:

| (a) | okvirna pogodba o neto izravnavi po angleškem pravu, sestavljena v angleškem jeziku v obliki iz Priloge IIa, se sklene z vsemi nasprotnimi strankami, razen tistih, določenih v točkah (b), (c) in (d); |
| --- | --- |

(a)

okvirna pogodba o neto izravnavi po angleškem pravu, sestavljena v angleškem jeziku v obliki iz Priloge IIa, se sklene z vsemi nasprotnimi strankami, razen tistih, določenih v točkah (b), (c) in (d);

| (b) | okvirna pogodba o neto izravnavi po francoskem pravu, sestavljena v francoskem jeziku v obliki iz Priloge IIb, se sklene z nasprotnimi strankami, ustanovljenimi v Franciji; |
| --- | --- |

(b)

okvirna pogodba o neto izravnavi po francoskem pravu, sestavljena v francoskem jeziku v obliki iz Priloge IIb, se sklene z nasprotnimi strankami, ustanovljenimi v Franciji;

| (c) | okvirna pogodba o neto izravnavi po nemškem pravu, sestavljena v nemškem jeziku v obliki iz Priloge IIc, se sklene z nasprotnimi strankami, ustanovljenimi v Nemčiji; in |
| --- | --- |

(c)

okvirna pogodba o neto izravnavi po nemškem pravu, sestavljena v nemškem jeziku v obliki iz Priloge IIc, se sklene z nasprotnimi strankami, ustanovljenimi v Nemčiji; in

| (d) | okvirna pogodba o neto izravnavi po newyorškem pravu, sestavljena v angleškem jeziku v obliki iz Priloge IId, se sklene z nasprotnimi strankami, ustanovljenimi v Združenih državah Amerike. |
| --- | --- |

(d)

okvirna pogodba o neto izravnavi po newyorškem pravu, sestavljena v angleškem jeziku v obliki iz Priloge IId, se sklene z nasprotnimi strankami, ustanovljenimi v Združenih državah Amerike.

8.   Za opravljanje finančnih storitev, ki vključujejo devizne rezerve ECB, s strani finančnih posrednikov, vključujoč med drugim bančne, posredniške, skrbniške in investicijske storitve, ki jih zagotovijo korespondenti, skrbniki in depozitarji, organizacije za poravnavo poslov in centralne klirinške hiše za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzah, se sklenejo posebne pogodbe, kot jih vsakokrat odobri ECB.

Člen 4

Začetek veljavnosti

1.   Smernica ECB/2006/28 se s to smernico razveljavi z veljavnostjo od 25. junija 2008.

2.   Sklicevanja na Smernico ECB/2006/28 se razlagajo kot sklicevanja na to smernico.

3.   Ta smernica začne veljati 25. junija 2008.

Člen 5

Naslovniki

Ta smernica velja za NCB euroobmočja.

V Frankfurtu na Majni, 20. junija 2008

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL C 17, 25.1.2007, str. 5. Smernica, kakor je bila spremenjena s Smernico ECB/2007/6 (UL L 196, 28.7.2007, str. 46).

1

---

PRILOGA I

ECB ANNEX (1)

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

6.

The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.

---

(1)  This Annex has been drawn up in English and is incorporated into master agreements drawn up in English which are governed by English or New York law.

---

PRILOGA IIa

Okvirna pogodba o neto izravnavi po angleškem pravu

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.3.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| 2.4. | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

2.4.

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | Name of Counterparty |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |
| [In case of Luxembourg counterparties: |
| In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts. |
| Luxembourg counterparty | |
| By | |
| Title ] | |

European Central Bank

Name of Counterparty

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

[In case of Luxembourg counterparties:

In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts.

Luxembourg counterparty

By

Title ]

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements (1)

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

---

(1)  This documentation is maintained by the ECB Legal Services and the legal departments of the national central banks.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---

PRILOGA IIb

Okvirna pogodba o neto izravnavi po francoskem pravu

CONVENTION-CADRE DE COMPENSATION

Date:

Entre:

La Banque centrale européenne, Kaiserstrasse 29, D-60311 Francfort-sur-le-Main (ci-après dénommée la «BCE»), et

(ci-après dénommée la «contrepartie»)

1.   Champ d’application de la convention

| 1.1. | La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions. |
| --- | --- |

1.1.

La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions.

| 1.2. | Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre. |
| --- | --- |

1.2.

Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre.

2.   Dispositions d’ordre général

| 2.1. | L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement. |
| --- | --- |

2.1.

L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement.

| 2.2. | Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques. |
| --- | --- |

2.2.

Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques.

| 2.3. | La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre. |
| --- | --- |

2.3.

La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre.

| 2.4. | La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention. |
| --- | --- |

2.4.

La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention.

3.   Devise de référence

La devise de référence utilisée dans le cadre de cette convention sera le dollar des États-Unis ou, au choix de la BCE, une autre devise. Dans les cas où il sera nécessaire, conformément aux termes de la présente convention, de convertir les montants dans la devise de référence, la conversion s’effectuera au taux de référence quotidien publié par la BCE pour la devise à convertir dans la devise de référence ou, à défaut de ce taux de référence, au taux de change auquel la BCE peut acheter ou vendre, selon le cas, ces montants avec ou contre la devise de référence ce même jour, selon les conditions définies par la BCE.

4.   Clause de défaillance croisée

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention), la BCE sera habilitée à prononcer, par notification écrite à la contrepartie, la résiliation pour défaillance de chacune des autres conventions de compensation pour lesquelles il n’y a pas eu résiliation pour défaillance dans les conditions prévues par les dispositions précitées.

5.   Compensation globale

| 5.1. | Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé. |
| --- | --- |

5.1.

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé.

| 5.2. | La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention). |
| --- | --- |

5.2.

La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention).

6.   Notifications et autres communications

L’ensemble des notifications, instructions et autres communications à donner dans le cadre de la présente convention ne prendront effet qu’à la date de leur réception et seront adressées par écrit (y compris par les moyens électroniques).

7.   Gestion séparée

Chacune des dispositions de la présente convention (y compris, sans restriction, l’additif 2 de ladite convention) sera traitée isolément des autres dispositions et sera applicable nonobstant le caractère inapplicable de ces autres dispositions.

8.   Incessibilité

Les droits et obligations de la contrepartie dans le cadre de la présente convention ne peuvent être cédés, transférés ou autrement négociés par la contrepartie.

9.   Loi applicable, attribution de compétences

| 9.1. | La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit. |
| --- | --- |

9.1.

La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit.

| 9.2. | Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays. |
| --- | --- |

9.2.

Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays.

| Banque centrale européenne | Contrepartie |
| --- | --- |
| Par | Par |
| En qualité de | En qualité de |
| Date | Date |

Banque centrale européenne

Contrepartie

Par

Par

En qualité de

En qualité de

Date

Date

Annexe 1

à la convention-cadre de compensation

Conventions de compensation

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version) |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)

Additif 2

à la convention-cadre de compensation

Transactions non soumises à une convention de compensation

| 1. | Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation. |
| --- | --- |

1.

Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation.

| 2. | Lors de la survenance:






  (a) | d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou |
| --- | --- | --- |

2.

Lors de la survenance:

(a)

d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou

| (b) | d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention, |
| --- | --- |

(b)

d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention,

(les événements prévus en (a) ou en (b) étant dénommés dans le présent Additif «cas de défaillance»),

l’ensemble des transactions concernées par le présent Additif (sans exception, sauf dans le cas où une transaction ne peut faire l’objet d’une résiliation dans ces conditions aux termes de la loi applicable) dans le cadre desquelles les obligations sont ou seraient arrivées à échéance à la date ou après la date de survenance de ce cas de défaillance (la «date de résiliation») pourront être résiliées par notification écrite de la BCE à la Contrepartie dans les conditions prévues aux paragraphes 3 et 4 du présent Additif et la BCE ne sera pas tenue d’effectuer, sans préjudice des paragraphes 3 et 4 du présent Additif, d’effectuer d’autres paiements ou livraisons au titre de ces transactions.

| 3. | En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes. |
| --- | --- |

3.

En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes.

| 4. | Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus. |
| --- | --- |

4.

Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus.

| 5. | Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues. |
| --- | --- |

5.

Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues.

---

PRILOGA IIc

Okvirna pogodba o neto izravnavi po nemškem pravu

EZB-AUFRECHNUNGSVERTRAG

(„Master netting agreement“)

vom:

zwischen

der Europäische Zentralbank, Kaiserstraße 29, D-60311 Frankfurt am Main, Deutschland (im nachfolgenden „EZB“) und

(im nachfolgenden „Vertragspartner“)

1.   Anwendungsbereich dieses Vertrages

| 1.1. | Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen. |
| --- | --- |

1.1.

Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen.

| 1.2. | Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

1.2.

Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird.

2.   Allgemeines

| 2.1. | Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren. |
| --- | --- |

2.1.

Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren.

| 2.2. | Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden. |
| --- | --- |

2.2.

Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden.

| 2.3 | Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden. |
| --- | --- |

2.3

Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden.

3.   Vertragswährung („base currency“)

Vertragswährung ist der US-Dollar oder jede andere Währung, die die Parteien vereinbaren. Die Umrechnung von auf andere Währungen lautenden Beträgen in die Vertragswährung erfolgt jeweils zum täglichen Referenzkurs, den die EZB für die umzurechnende Währung veröffentlicht oder, hilfsweise, zum jeweiligen Marktkurs, zu dem die EZB an diesem Geschäftstag den umzurechnenden Währungsbetrag gegen die Vertragswährung kaufen oder verkaufen kann.

4.   Vertragsübergreifendes Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund

Sofern die EZB ein Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund im Rahmen eines Aufrechnungsvertrages (sowie auch gemäß Anhang 2 zu diesem Vertrag) hat, erstreckt sich dieses Recht auch auf jeden anderen Aufrechnungsvertrag, auch wenn nach den dortigen Vereinbarungen ein vergleichbarer Kündigungs- oder Beendigungsgrund noch nicht gegeben ist.

5.   Allumfassende Aufrechnungsvereinbarung („global netting“)

| 5.1. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

5.1.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 5.2. | Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind. |
| --- | --- |

5.2.

Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind.

6.   Erklärungen und andere Mitteilungen

Alle Erklärungen, Weisungen und anderen Mitteilungen im Rahmen dieses Vertrages sind nur dann wirksam, wenn sie in Schriftform oder in elektronischer Form übermittelt werden und der Gegenseite auch zugegangen sind.

7.   Teilbarkeit

Sollte eine Bestimmung dieses Vertrages (einschließlich des Anhangs 2) ganz oder teilweise unwirksam sein oder werden, bleiben die übrigen Bestimmungen wirksam. An Stelle der unwirksamen Bestimmungen tritt eine wirksame Regelung, die dem wirtschaftlichen Zweck mit der unwirksamen Bestimmung soweit wie möglich Rechnung trägt.

8.   Die Rechte und Pflichten aus dem Vertrag darf der Vertragspartner weder abtreten noch in sonstiger Weise hierüber verfügen.

| 9.1. | Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland. |
| --- | --- |

9.1.

Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland.

| 9.2. | Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main. |
| --- | --- |

9.2.

Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main.

| Europäische Zentralbank | Vertragspartner |
| --- | --- |
| Name | Name |
| Titel | Titel |
| Ort, Datum | Ort, Datum |

Europäische Zentralbank

Vertragspartner

Name

Name

Titel

Titel

Ort, Datum

Ort, Datum

Anhang 1

zum EZB Aufrechnungsvertrag

Liste der Aufrechnungsverträge

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Anhang 2

zum EZB-Aufrechnungsvertrag

Geschäfte, die keinem Aufrechnungsvertrag unterliegen:

| 1. | Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden. |
| --- | --- |

1.

Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden.

| 2. | Sofern






  a) | eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder |
| --- | --- | --- |

2.

Sofern

a)

eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder

| b) | ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären, |
| --- | --- |

b)

ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären,

(im Folgenden: „beendigendes Ereignis im Sinne dieses Anhangs“)

und die EZB eine Kündigung im Hinblick auf diesen Anhang ausgesprochen hat, dann werden alle unter diesen Anhang fallenden Einzelabschlüsse gemäß den Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs beendigt und abgerechnet, sofern diese Einzelabschlüsse Verpflichtungen enthalten, die im Zeitpunkt des Wirksamwerdens der Beendigung oder Kündigung noch nicht fällig sind. Die Hauptpflichten aus diesen Einzelgeschäften erlöschen, vorbehaltlich der nachfolgenden Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs.

| 3. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

3.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 4. | Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat. |
| --- | --- |

4.

Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat.

---

PRILOGA IId

Okvirna pogodba o neto izravnavi po newyorškem pravu

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated as of:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA. |
| --- | --- |

2.3.

Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA.

| 2.4. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.4.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| [2.5. | The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:






  (a) | it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and |
| --- | --- | --- |

[2.5.

The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:

(a)

it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and

| (b) | at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1) |
| --- | --- |

(b)

at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1)

| [2.5.][2.6.] | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

[2.5.][2.6.]

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | [Name of Counterparty]
   (2) |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |

European Central Bank

[Name of Counterparty]
   (2)

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

---

(1)  Representation to be used where the counterparty is a U.S. depository institution.

(2)  In the case of US depository institution counterparties, to be executed by a bank officer at the level of Vice-President or higher.

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---