# Eiropas Savienības L 165/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 165 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 26. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 165

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 26. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 600/2008 (2008. gada 25. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 601/2008 (2008. gada 25. jūnijs) par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz dažiem zvejniecības produktiem, kas ievesti no Gabonas un paredzēti lietošanai pārtikā (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 602/2008 (2008. gada 25. jūnijs) par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 603/2008 (2008. gada 25. jūnijs) par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifu kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 412/2008 un noteiktas pārstrādei paredzētai saldētai liellopu gaļai | 7 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 600/2008 (2008. gada 25. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 601/2008 (2008. gada 25. jūnijs) par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz dažiem zvejniecības produktiem, kas ievesti no Gabonas un paredzēti lietošanai pārtikā (
  1
  )

1

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 602/2008 (2008. gada 25. jūnijs) par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 603/2008 (2008. gada 25. jūnijs) par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifu kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 412/2008 un noteiktas pārstrādei paredzētai saldētai liellopu gaļai

7

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2008/486/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 23. jūnijs), ar ko ieceļ pusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļu | 8 |
| | | NOLĪGUMI |
| | | Padome |
| | * | Informācija par Eiropas Kopienas un Kiribati Republikas partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē spēkā stāšanās datumu | 10 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 12 – Vienoti noteikumi, kuri attiecas uz transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja aizsargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā | 11 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2008/486/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 23. jūnijs), ar ko ieceļ pusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļu

8

NOLĪGUMI

Padome

*

Informācija par Eiropas Kopienas un Kiribati Republikas partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē spēkā stāšanās datumu

10

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 12 – Vienoti noteikumi, kuri attiecas uz transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja aizsargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā

11

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2008/487/KĀDP (2008. gada 23. jūnijs), ar ko Eiropas Drošības stratēģijas sakarā atbalsta 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un tālāknodošanas aizliegumu un iznīcināšanu, lai to vispārēji piemērotu un īstenotu | 41 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2008/487/KĀDP (2008. gada 23. jūnijs), ar ko Eiropas Drošības stratēģijas sakarā atbalsta 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un tālāknodošanas aizliegumu un iznīcināšanu, lai to vispārēji piemērotu un īstenotu

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 26.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 600/2008

(2008. gada 25. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (1), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 26. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 25. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 25. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 60,9 |
| MK | 34,1 |
| TR | 59,6 |
| ZZ | 51,5 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 22,9 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 87,7 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 158,4 |
| 0805 50 10 | AR | 103,2 |
| TR | 135,6 |
| US | 85,8 |
| ZA | 154,5 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 10 80 | AR | 87,3 |
| BR | 79,0 |
| CL | 90,0 |
| CN | 73,8 |
| NZ | 121,7 |
| US | 94,9 |
| UY | 88,3 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | IL | 121,6 |
| TR | 194,6 |
| ZZ | 158,1 |
| 0809 20 95 | TR | 365,3 |
| US | 353,8 |
| ZZ | 359,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | IL | 144,8 |
| US | 245,1 |
| ZZ | 195,0 |
| 0809 40 05 | IL | 157,7 |
| TR | 131,9 |
| ZZ | 144,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

60,9

MK

34,1

TR

59,6

ZZ

51,5

0707 00 05

JO

156,8

MK

22,9

TR

83,4

ZZ

87,7

0709 90 70

JO

216,7

TR

100,0

ZZ

158,4

0805 50 10

AR

103,2

TR

135,6

US

85,8

ZA

154,5

ZZ

119,8

0808 10 80

AR

87,3

BR

79,0

CL

90,0

CN

73,8

NZ

121,7

US

94,9

UY

88,3

ZA

90,6

ZZ

90,7

0809 10 00

IL

121,6

TR

194,6

ZZ

158,1

0809 20 95

TR

365,3

US

353,8

ZZ

359,6

0809 30 10, 0809 30 90

IL

144,8

US

245,1

ZZ

195,0

0809 40 05

IL

157,7

TR

131,9

ZZ

144,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 26.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 601/2008

(2008. gada 25. jūnijs)

par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz dažiem zvejniecības produktiem, kas ievesti no Gabonas un paredzēti lietošanai pārtikā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 jāveic atbilstīgi pasākumi, ja no trešās valsts ievesta pārtika nepārprotami var radīt nopietnus draudus cilvēku veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi un ja šos draudus nevar apmierinoši novērst ar attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) veiktiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 jāveic atbilstīgi pasākumi, ja no trešās valsts ievesta pārtika nepārprotami var radīt nopietnus draudus cilvēku veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi un ja šos draudus nevar apmierinoši novērst ar attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) veiktiem pasākumiem.

| (2) | Kopiena 2007. gadā veica pārbaudi Gabonā, kurā atklāja nopietnus trūkumus attiecībā uz dažiem zvejniecības produktiem, kas paredzēti eksportam uz Eiropas Kopienu. Nopietnus trūkumus atklāja īpaši attiecībā uz Gabonas iestāžu spēju veikt korekcijas pasākumus gadījumā, ja konstatēts smago metālu un sulfītu augsts līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Kopiena 2007. gadā veica pārbaudi Gabonā, kurā atklāja nopietnus trūkumus attiecībā uz dažiem zvejniecības produktiem, kas paredzēti eksportam uz Eiropas Kopienu. Nopietnus trūkumus atklāja īpaši attiecībā uz Gabonas iestāžu spēju veikt korekcijas pasākumus gadījumā, ja konstatēts smago metālu un sulfītu augsts līmenis.

| (3) | Komisijas 2006. gada 19. decembra Regula (EK) 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (2), paredz maksimālo atļauto smago metālu līmeni dažos zvejniecības produktos. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2006. gada 19. decembra Regula (EK) 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (2), paredz maksimālo atļauto smago metālu līmeni dažos zvejniecības produktos.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīva 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (3), nosaka maksimālo atļauto sulfītu līmeni dažos zvejniecības produktos. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīva 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (3), nosaka maksimālo atļauto sulfītu līmeni dažos zvejniecības produktos.

| (5) | Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstošas pārbaudes no Gabonas ievestiem zvejniecības produktiem, saņemot tos uz Kopienas robežas, lai attiecīgi nodrošinātu atbilstību Regulai (EK) Nr. 1881/2006 un Direktīvai 95/2/EK attiecībā uz smagajiem metāliem un sulfītiem. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstošas pārbaudes no Gabonas ievestiem zvejniecības produktiem, saņemot tos uz Kopienas robežas, lai attiecīgi nodrošinātu atbilstību Regulai (EK) Nr. 1881/2006 un Direktīvai 95/2/EK attiecībā uz smagajiem metāliem un sulfītiem.

| (6) | Dalībvalstīm šīm pārbaudēm jāizmanto piemēroti paraugu ņemšanas plāni un analītiskās metodes. Paraugu ņemšanai un smago metālu analīzēm piemērojama Komisijas Regula (EK) Nr. 333/2007 (4). |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm šīm pārbaudēm jāizmanto piemēroti paraugu ņemšanas plāni un analītiskās metodes. Paraugu ņemšanai un smago metālu analīzēm piemērojama Komisijas Regula (EK) Nr. 333/2007 (4).

| (7) | Ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 paredz pārtikas un lopbarības jautājumu ātrās reaģēšanas sistēmas izveidi, kuru izmanto, lai īstenotu prasību par savstarpēju informācijas sniegšanu saskaņā ar Padomes Direktīvas 97/78/EK (5) 22. panta 2. punktu. Turklāt dalībvalstis pastāvīgi informē Komisiju, sniedzot periodiskus pārskatus par to visu oficiālo kontroļu analīžu rezultātiem, kas veiktas attiecībā uz zvejniecības produktu sūtījumiem no Gabonas, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(7)

Ar Regulu (EK) Nr. 178/2002 paredz pārtikas un lopbarības jautājumu ātrās reaģēšanas sistēmas izveidi, kuru izmanto, lai īstenotu prasību par savstarpēju informācijas sniegšanu saskaņā ar Padomes Direktīvas 97/78/EK (5) 22. panta 2. punktu. Turklāt dalībvalstis pastāvīgi informē Komisiju, sniedzot periodiskus pārskatus par to visu oficiālo kontroļu analīžu rezultātiem, kas veiktas attiecībā uz zvejniecības produktu sūtījumiem no Gabonas, uz kuriem attiecas šī regula.

| (8) | Šo regulu pārskata, ņemot vērā Gabonas kompetento iestāžu sniegtās garantijas un dalībvalstu veikto analīžu rezultātus. Var būt vajadzīga jauna Komisijas pārbaude, lai apstiprinātu dotās garantijas. |
| --- | --- |

(8)

Šo regulu pārskata, ņemot vērā Gabonas kompetento iestāžu sniegtās garantijas un dalībvalstu veikto analīžu rezultātus. Var būt vajadzīga jauna Komisijas pārbaude, lai apstiprinātu dotās garantijas.

| (9) | Visus izdevumus, kas rodas, piemērojot šo regulu, sedz nosūtītājs, sūtījuma saņēmējs vai tā aģents. |
| --- | --- |

(9)

Visus izdevumus, kas rodas, piemērojot šo regulu, sedz nosūtītājs, sūtījuma saņēmējs vai tā aģents.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šo regulu piemēro zvejniecības produktiem ar izcelsmi Gabonā, kas paredzēti lietošanai pārtikā un uz ko atteicas Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 attiecībā uz smagajiem metāliem un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/2/EK attiecībā uz sulfītiem.

2. pants

1.   Dalībvalstis, izmantojot atbilstošus paraugu ņemšanas plānus un analītiskās metodes, nodrošina, ka katram produktu sūtījumam, uz kuru attiecas 1. pants, tiek veiktas vajadzīgās pārbaudes, lai pārliecinātos, ka minētie produkti atbilst Regulas (EK) Nr. 1881/2006 noteikumiem attiecībā uz smagajiem metāliem un Direktīvas 95/2/EK noteikumiem attiecībā uz sulfītiem. Paraugu ņemšana un analīze attiecībā uz smagajiem metāliem jāveic atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 333/2007.

2.   Dalībvalstis reizi trijos mēnešos Komisijai iesniedz ziņojumu par produktu sūtījumu, uz kuriem attiecas 1. pants, visiem oficiālās kontroles analītiskajiem rezultātiem. Šo ziņojumu iesniedz nākamajā mēnesī pēc katra ceturkšņa beigām (aprīlī, jūlijā, oktobrī un janvārī).

3.   Izmanto vienoto ziņojuma paraugu, kas dots šīs regulas pielikumā.

3. pants

Dalībvalstis neapstiprina 1. pantā minēto produktu importu, ja atklājas neatbilstība 2. panta 1. punkta prasībām.

4. pants

Visus izdevumus, kas rodas, piemērojot šo regulu, sedz nosūtītājs, sūtījuma saņēmējs vai to aģents.

5. pants

Šo regulu pārskata, vadoties no Gabonas kompetento iestāžu piedāvātajām garantijām un pamatojoties uz 2. pantā minēto pārbaužu rezultātiem. Lai apstiprinātu piedāvātās garantijas, var būt vajadzīga jauna Komisijas pārbaude.

6. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 25. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 202/2008 (OV L 60, 5.3.2008., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1126/2007 (OV L 255, 29.9.2007., 14. lpp.).

2

(3)  OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/52/EK (OV L 204, 26.7.2006., 10. lpp.).

3

(4)  OV L 88, 29.3.2007., 29. lpp.

4

(5)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/104/EK (OV L 363, 20.12.2006., 352. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Vienotais ziņojuma paraugs, kā minēts 2. panta 3. punktā

Dažu zvejniecības produktu kontroles rezultāti attiecībā uz smagajiem metāliem un sulfītiem

Ziņotāja valsts:

Gads:

Ceturksnis:

| Zvejniecības produktu veids | Parauga kods | Analīzes datums
  [dd/mm/gggg] | Analizētā viela (piemēram, Pb, Cd, Hg, sulfīts] (1) | Rezultāts
  [mg/kg] (2) | Mērījuma nenoteiktība
  (tikai smagajiem metāliem)
  [x ± U] (3) | Atbilstība
  [ir/nav] | Noteikšanas robeža
  (tikai smagajiem metāliem)
  [mg/kg] | Kvantitatīvā robeža
  (tikai smagajiem metāliem)
  [mg/kg] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Zvejniecības produktu veids

Parauga kods

Analīzes datums

[dd/mm/gggg]

Analizētā viela (piemēram, Pb, Cd, Hg, sulfīts] (1)

Rezultāts

[mg/kg] (2)

Mērījuma nenoteiktība

(tikai smagajiem metāliem)

[x ± U] (3)

Atbilstība

[ir/nav]

Noteikšanas robeža

(tikai smagajiem metāliem)

[mg/kg]

Kvantitatīvā robeža

(tikai smagajiem metāliem)

[mg/kg]

---

(1)  Lūdzu, ziņojot par katru analētu, izmantojiet atsevišķu rindu.

(2)  Sulfītu rezultāti jāsniedz kā SO2.

(3)  Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 333/2007.

---

| 26.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 602/2008

(2008. gada 25. jūnijs)

par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 2008. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 un paredz tās pārvaldību (3), ir atvērta tarifa kvota liellopu un teļa gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 2008. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 un paredz tās pārvaldību (3), ir atvērta tarifa kvota liellopu un teļa gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas tiesību pieteikumiem, kuri attiecas uz kvotu ar kārtas numuru 09.4003 un kuri iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 431/2008, piemēro piešķīruma koeficientu 20,564162 %.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 26. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 25. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.). Regula (EK) Nr. 1254/1999 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. jūlija.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 130, 20.5.2007., 3. lpp.

3

---

| 26.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 603/2008

(2008. gada 25. jūnijs)

par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifu kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 412/2008 un noteiktas pārstrādei paredzētai saldētai liellopu gaļai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 2008. gada 8. maija Regulu (EK) Nr. 412/2008, ar ko atver pārstrādei paredzētas saldētas liellopu gaļas importa tarifu kvotu un paredz tās pārvaldību (3), ir atvērtas tarifu kvotas liellopu gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 2008. gada 8. maija Regulu (EK) Nr. 412/2008, ar ko atver pārstrādei paredzētas saldētas liellopu gaļas importa tarifu kvotu un paredz tās pārvaldību (3), ir atvērtas tarifu kvotas liellopu gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus attiecībā uz tiesībām saskaņā ar kvotu 09.4057. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu(-us), ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus attiecībā uz tiesībām saskaņā ar kvotu 09.4057. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu(-us), ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas tiesību pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 412/2008, attiecībā uz kvotu ar kārtas numuru 09.4057 piemēro piešķīruma koeficientu 9,748767 %.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 26. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 25. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.). Regula (EK) Nr. 1254/1999 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. jūlija.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 125, 9.5.2008., 7. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 26.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/8

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 23. jūnijs),

ar ko ieceļ pusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļu

(2008/486/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 25. panta 1. punktu,

ņemot vērā kandidātu sarakstu, ko Padomei iesniegusi Eiropas Kopienu Komisija,

ņemot vērā viedokļus, ko ir izteicis Eiropas Parlaments,

tā kā:

| (1) | Ir ļoti svarīgi nodrošināt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes neatkarību, augstu zinātnisko kvalitāti, pārskatāmību un efektivitāti. Nepieciešama arī sadarbība ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ir ļoti svarīgi nodrošināt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes neatkarību, augstu zinātnisko kvalitāti, pārskatāmību un efektivitāti. Nepieciešama arī sadarbība ar dalībvalstīm.

| (2) | Pusei no iestādes valdes locekļiem pilnvaru termiņš beigsies 2008. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(2)

Pusei no iestādes valdes locekļiem pilnvaru termiņš beigsies 2008. gada 30. jūnijā.

| (3) | Kandidatūras ir pārbaudītas ar mērķi iecelt septiņus jaunus valdes locekļus, pamatojoties uz dokumentiem, ko iesniegusi Komisija, un ņemot vērā Eiropas Parlamenta izteiktos viedokļus. Mērķis ir nodrošināt augstākos kompetences standartus, plašu attiecīgās pieredzes spektru, piemēram, vadībā un valsts pārvaldē, kā arī plašāko iespējamo ģeogrāfisko izplatību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Kandidatūras ir pārbaudītas ar mērķi iecelt septiņus jaunus valdes locekļus, pamatojoties uz dokumentiem, ko iesniegusi Komisija, un ņemot vērā Eiropas Parlamenta izteiktos viedokļus. Mērķis ir nodrošināt augstākos kompetences standartus, plašu attiecīgās pieredzes spektru, piemēram, vadībā un valsts pārvaldē, kā arī plašāko iespējamo ģeogrāfisko izplatību Eiropas Savienībā.

| (4) | Trim no minētajiem locekļiem vajadzētu būt pieredzei organizācijās, kas pārstāv patērētājus un citas ieinteresētās personas pārtikas apritē, |
| --- | --- |

(4)

Trim no minētajiem locekļiem vajadzētu būt pieredzei organizācijās, kas pārstāv patērētājus un citas ieinteresētās personas pārtikas apritē,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļiem uz laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam tiek iecelti:

| — | Davies, Sue
   (2), |
| --- | --- |

—

Davies, Sue
   (2),

| — | Facelli, Piergiuseppe, |
| --- | --- |

—

Facelli, Piergiuseppe,

| — | Horst, Matthias
   (2), |
| --- | --- |

—

Horst, Matthias
   (2),

| — | Pogačnik, Milan, |
| --- | --- |

—

Pogačnik, Milan,

| — | Ruprich, Jiří, |
| --- | --- |

—

Ruprich, Jiří,

| — | Turunen, Sinikka
   (2), |
| --- | --- |

—

Turunen, Sinikka
   (2),

| — | Url, Bernhard. |
| --- | --- |

—

Url, Bernhard.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2008. gada 23. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

I. JARC

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 202/2008 (OV L 60, 5.3.2008., 17. lpp.).

1

(2)  Loceklis, kam ir darba pieredze organizācijās, kas pārstāv patērētājus un citas pārtikas apritē ieinteresētās personas.

2

---

NOLĪGUMI

Padome

| 26.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/10

---

Informācija par Eiropas Kopienas un Kiribati Republikas partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē spēkā stāšanās datumu

Eiropas Kopiena un Kiribati Republikas valdība attiecīgi 2007. gada 15. novembrī un 2008. gada 29. aprīlī ir viena otrai paziņojušas, ka tās ir pabeigušas vajadzīgās procedūras, lai nolīgums stātos spēkā (1).

Nolīgums attiecīgi ir stājies spēkā 2008. gada 29 aprīlī saskaņā ar tā 18. pantu.

---

(1)  OV L 205, 7.8.2007., 3. lpp.

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 26.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/11

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai oriģinālajiem ANO/EEK dokumentiem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 pēdējā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 12 – Vienoti noteikumi, kuri attiecas uz transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja aizsargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā

Iekļauts viss spēkā esošais teksts līdz:

3. papildinājums 03. grozījumu sērijai – Spēkā stāšanās diena: 2000. gada 23. marts

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

1.1.   Šie noteikumi attiecas uz M1 kategorijas mehānisko transportlīdzekļu un to N1 kategorijas transportlīdzekļu stūres mehānisma reakciju, kuru maksimālā atļautā masa ir mazāka par 1 500 kilogramiem, attiecībā uz vadītāja aizsardzību frontālā sadursmē.

1.2.   Pēc ražotāja lūguma saskaņā ar šiem noteikumiem var apstiprināt citu, ne tikai 1.1. punktā minēto kategoriju transportlīdzekļus.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “Transportlīdzekļu apstiprināšana” nozīmē transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz vadītāja aizsargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļu apstiprināšana” nozīmē transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz vadītāja aizsargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā.

| 2.2. | “Transportlīdzekļu tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras pēc tādām būtiskām pazīmēm kā:






  2.2.1. | transportlīdzeklis ar iekšdedzes motoru:






  2.2.1.1. | tās transportlīdzekļa daļas uzbūve, izmēri, forma un materiāli, kas atrodas uz priekšu no stūres vadības ierīces, |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļu tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras pēc tādām būtiskām pazīmēm kā:

2.2.1.

transportlīdzeklis ar iekšdedzes motoru:

2.2.1.1.

tās transportlīdzekļa daļas uzbūve, izmēri, forma un materiāli, kas atrodas uz priekšu no stūres vadības ierīces,

| 2.2.1.2. | masa darba kārtībā esošam transportlīdzeklim saskaņā ar 2.18. punktu; |
| --- | --- |

2.2.1.2.

masa darba kārtībā esošam transportlīdzeklim saskaņā ar 2.18. punktu;

| 2.2.2. | transportlīdzeklis ar elektromotoru:






  2.2.2.1. | transportlīdzekļa izmēri, masa, uzbūve, forma un materiāli, piedziņas sistēmas sastāvdaļu atrašanās vieta, baterijas atrašanās vieta vai baterijas piedziņas daļu atrašanās vieta, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

transportlīdzeklis ar elektromotoru:

2.2.2.1.

transportlīdzekļa izmēri, masa, uzbūve, forma un materiāli, piedziņas sistēmas sastāvdaļu atrašanās vieta, baterijas atrašanās vieta vai baterijas piedziņas daļu atrašanās vieta,

| 2.2.2.2. | Masa darba kārtībā esošam transportlīdzeklim saskaņā ar 2.18. punktu. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Masa darba kārtībā esošam transportlīdzeklim saskaņā ar 2.18. punktu.

| 2.3. | “Stūres vadības ierīces apstiprinājums” ir stūres vadības ierīču tipa apstiprinājums attiecībā uz vadītāja pasargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā. |
| --- | --- |

2.3.

“Stūres vadības ierīces apstiprinājums” ir stūres vadības ierīču tipa apstiprinājums attiecībā uz vadītāja pasargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā.

| 2.4. | “Stūres vadības ierīces tips” ir to stūres vadības ierīču kategorija, kuras neatšķiras pēc tādām būtiskām pazīmēm kā:






  2.4.1. | uzbūve, izmēri, forma un materiāli. |
| --- | --- | --- |

2.4.

“Stūres vadības ierīces tips” ir to stūres vadības ierīču kategorija, kuras neatšķiras pēc tādām būtiskām pazīmēm kā:

2.4.1.

uzbūve, izmēri, forma un materiāli.

| 2.5. | “Stūres vadības ierīce” ir stūres ierīce, parasti stūres rats, ko darbina vadītājs. |
| --- | --- |

2.5.

“Stūres vadības ierīce” ir stūres ierīce, parasti stūres rats, ko darbina vadītājs.

| 2.6. | “Universāla stūres vadības ierīce” ir stūres vadības ierīce, ar ko var aprīkot vairāk nekā viena apstiprināta tipa transportlīdzekļus, ja atšķirības stūres vadības ierīces stiprinājumā pie stūres statņa neietekmē stūres vadības ierīces rādītājus triecienā. |
| --- | --- |

2.6.

“Universāla stūres vadības ierīce” ir stūres vadības ierīce, ar ko var aprīkot vairāk nekā viena apstiprināta tipa transportlīdzekļus, ja atšķirības stūres vadības ierīces stiprinājumā pie stūres statņa neietekmē stūres vadības ierīces rādītājus triecienā.

| 2.7. | “Drošības spilvens” ir elastīgs maiss, kas konstruēts piepildīšanai ar saspiestu gāzi un ir:






  2.7.1. | konstruēts tā, lai pasargātu transportlīdzekļa vadītāju triecienā pret stūres vadības ierīci; |
| --- | --- | --- |

2.7.

“Drošības spilvens” ir elastīgs maiss, kas konstruēts piepildīšanai ar saspiestu gāzi un ir:

2.7.1.

konstruēts tā, lai pasargātu transportlīdzekļa vadītāju triecienā pret stūres vadības ierīci;

| 2.7.2. | piepūšams ar ierīci, kura iedarbojas, ja transportlīdzeklis saņem triecienu. |
| --- | --- |

2.7.2.

piepūšams ar ierīci, kura iedarbojas, ja transportlīdzeklis saņem triecienu.

| 2.8. | “Stūres vadības ierīces apmale” attiecībā uz stūres ratu ir kvazitoroidālā ārējā aploce, ko parasti vadīšanas laikā vadītājs satver ar roku. |
| --- | --- |

2.8.

“Stūres vadības ierīces apmale” attiecībā uz stūres ratu ir kvazitoroidālā ārējā aploce, ko parasti vadīšanas laikā vadītājs satver ar roku.

| 2.9. | “Spieķis” ir stienis, kas savieno stūres rata apmali ar pastiprinājumu. |
| --- | --- |

2.9.

“Spieķis” ir stienis, kas savieno stūres rata apmali ar pastiprinājumu.

| 2.10. | “Pastiprinājums” ir tā stūres vadības ierīces daļa, kas parasti atrodas centrā un:






  2.10.1. | savieno stūres vadības ierīci ar stūres vārpstu; |
| --- | --- | --- |

2.10.

“Pastiprinājums” ir tā stūres vadības ierīces daļa, kas parasti atrodas centrā un:

2.10.1.

savieno stūres vadības ierīci ar stūres vārpstu;

| 2.10.2. | pārvada griezes momentu no stūres vadības ierīces uz stūres vārpstu. |
| --- | --- |

2.10.2.

pārvada griezes momentu no stūres vadības ierīces uz stūres vārpstu.

| 2.11. | “Stūres vadības ierīces pastiprinājuma centrs” ir tas pastiprinājuma virsmas punkts, kas atrodas uz vienas taisnes ar stūres vārpstas asi. |
| --- | --- |

2.11.

“Stūres vadības ierīces pastiprinājuma centrs” ir tas pastiprinājuma virsmas punkts, kas atrodas uz vienas taisnes ar stūres vārpstas asi.

| 2.12. | “Stūres vadības ierīces plakne” attiecībā uz stūres ratu ir plakanā virsma, kas stūres rata apmali sadala vienādi starp vadītāju un automašīnas priekšu. |
| --- | --- |

2.12.

“Stūres vadības ierīces plakne” attiecībā uz stūres ratu ir plakanā virsma, kas stūres rata apmali sadala vienādi starp vadītāju un automašīnas priekšu.

| 2.13. | “Stūres vārpsta” ir sastāvdaļa, kas stūres vadības ierīcei pielikto griezes momentu pārvada uz stūres mehānismu. |
| --- | --- |

2.13.

“Stūres vārpsta” ir sastāvdaļa, kas stūres vadības ierīcei pielikto griezes momentu pārvada uz stūres mehānismu.

| 2.14. | “Stūres statnis” ir korpuss, kas aptver stūres vārpstu. |
| --- | --- |

2.14.

“Stūres statnis” ir korpuss, kas aptver stūres vārpstu.

| 2.15. | “Stūres mehānisms” ietver stūres vadības ierīci, stūres statni, montāžas/stiprinājuma palīgierīces, stūres vārpstu, stūres mehānismu un visas pārējās sastāvdaļas, piemēram tās, kas paredzētas enerģijas absorbcijas uzlabošanai triecienā pret stūres vadības ierīci. |
| --- | --- |

2.15.

“Stūres mehānisms” ietver stūres vadības ierīci, stūres statni, montāžas/stiprinājuma palīgierīces, stūres vārpstu, stūres mehānismu un visas pārējās sastāvdaļas, piemēram tās, kas paredzētas enerģijas absorbcijas uzlabošanai triecienā pret stūres vadības ierīci.

| 2.16. | “Pasažieru salons” ir telpa, kas paredzēta pasažieriem un ko ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējais stiklojums, priekšējā starpsiena, kā arī aizmugurējā nodalījuma starpsienas plakne vai aizmugurējo sēdekļu atzveltnes atbalsta plakne un nepieciešamības gadījumā jebkāda veida paliktņa(-u) nodalījums ar elektrotransporta piedziņas baterijas monoblokiem. |
| --- | --- |

2.16.

“Pasažieru salons” ir telpa, kas paredzēta pasažieriem un ko ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējais stiklojums, priekšējā starpsiena, kā arī aizmugurējā nodalījuma starpsienas plakne vai aizmugurējo sēdekļu atzveltnes atbalsta plakne un nepieciešamības gadījumā jebkāda veida paliktņa(-u) nodalījums ar elektrotransporta piedziņas baterijas monoblokiem.

| 2.17. | “Triecienelements” ir cietais puslodes zveltnis, kura diametrs saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikuma 3. punktu ir 165 mm. |
| --- | --- |

2.17.

“Triecienelements” ir cietais puslodes zveltnis, kura diametrs saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikuma 3. punktu ir 165 mm.

| 2.18. | “Pašmasa transportlīdzeklim braukšanas kārtībā” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa bez personām un bez kravas, bet ar degvielu, dzesēšanas šķidrumu, eļļošanas līdzekļiem, instrumentiem un rezerves riteni, ja transportlīdzekļa izgatavotājs tos nodrošina kā standarta aprīkojumu, un piedziņas baterijas paliktni(ņiem), tai skaitā elektrotransporta piedziņas baterijas monoblokiem. |
| --- | --- |

2.18.

“Pašmasa transportlīdzeklim braukšanas kārtībā” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa bez personām un bez kravas, bet ar degvielu, dzesēšanas šķidrumu, eļļošanas līdzekļiem, instrumentiem un rezerves riteni, ja transportlīdzekļa izgatavotājs tos nodrošina kā standarta aprīkojumu, un piedziņas baterijas paliktni(ņiem), tai skaitā elektrotransporta piedziņas baterijas monoblokiem.

| 2.19. | “Monobloks” ir piedziņas elektroenerģijas avota vismazākā vienība. |
| --- | --- |

2.19.

“Monobloks” ir piedziņas elektroenerģijas avota vismazākā vienība.

| 2.20. | “Piedziņas baterija” ir elektroenerģijas avotu bloku kopums. |
| --- | --- |

2.20.

“Piedziņas baterija” ir elektroenerģijas avotu bloku kopums.

| 2.21. | “Piedziņas baterijas paliktnis” ir paliktnis ar vienu vai vairākiem monoblokiem, transportlīdzeklim var arī nebūt paliktņa vai var būt viens vai vairāki paliktņi. |
| --- | --- |

2.21.

“Piedziņas baterijas paliktnis” ir paliktnis ar vienu vai vairākiem monoblokiem, transportlīdzeklim var arī nebūt paliktņa vai var būt viens vai vairāki paliktņi.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tips

3.1.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz vadītāja aizsargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis.

3.1.2.   Pieteikumam pievieno turpmāk norādītos dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.1.2.1. | sīki izstrādātu transportlīdzekļu tipa aprakstu, kas attiecas uz tās transportlīdzekļa daļas uzbūvi, izmēriem, formu un materiāliem, kura atrodas stūres vadības ierīces priekšā; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

sīki izstrādātu transportlīdzekļu tipa aprakstu, kas attiecas uz tās transportlīdzekļa daļas uzbūvi, izmēriem, formu un materiāliem, kura atrodas stūres vadības ierīces priekšā;

| 3.1.2.2. | piemērota mēroga un pietiekami sīki izstrādātus stūres mehānisma un to stiprinājumu rasējumus, ar ko to piestiprina transportlīdzekļa šasijai un virsbūvei; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

piemērota mēroga un pietiekami sīki izstrādātus stūres mehānisma un to stiprinājumu rasējumus, ar ko to piestiprina transportlīdzekļa šasijai un virsbūvei;

| 3.1.2.3. | tehnisku šī mehānisma aprakstu; |
| --- | --- |

3.1.2.3.

tehnisku šī mehānisma aprakstu;

| 3.1.2.4. | darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masas datus; |
| --- | --- |

3.1.2.4.

darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masas datus;

| 3.1.2.5. | pierādījumu tam, ka stūres vadības ierīce ir pēc vajadzības apstiprināta saskaņā ar noteikumu 5.2. punktu še turpmāk; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

pierādījumu tam, ka stūres vadības ierīce ir pēc vajadzības apstiprināta saskaņā ar noteikumu 5.2. punktu še turpmāk;

| 3.1.2.6. | pierādījumu tam, ka stūres mehānisms atbilst Noteikumu Nr. 94, 01. grozījumu sērijas 5.2.2. punktam, ja iesniedzējs apstiprinājuma pieteikumu iesniedz saskaņā ar 5.1.2. punktu; |
| --- | --- |

3.1.2.6.

pierādījumu tam, ka stūres mehānisms atbilst Noteikumu Nr. 94, 01. grozījumu sērijas 5.2.2. punktam, ja iesniedzējs apstiprinājuma pieteikumu iesniedz saskaņā ar 5.1.2. punktu;

| 3.1.2.7. | pierādījumu tam, ka stūres vadības ierīce atbilst Noteikumu Nr. 9401. grozījumu sērijas 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punktam, ja iesniedzējs apstiprinājuma pieteikumu iesniedz saskaņā ar 5.1.2. punktu. |
| --- | --- |

3.1.2.7.

pierādījumu tam, ka stūres vadības ierīce atbilst Noteikumu Nr. 9401. grozījumu sērijas 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punktam, ja iesniedzējs apstiprinājuma pieteikumu iesniedz saskaņā ar 5.1.2. punktu.

3.1.3.   Tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprināšanas testiem, jāiesniedz:

| 3.1.3.1. | apstiprināmā tipa transportlīdzekļa raksturīgs paraugs testam, kas minēts 5.1. punktā še turpmāk; |
| --- | --- |

3.1.3.1.

apstiprināmā tipa transportlīdzekļa raksturīgs paraugs testam, kas minēts 5.1. punktā še turpmāk;

| 3.1.3.2. | pēc ražotāja izvēles ar tehniskā dienesta piekrišanu vēl viens transportlīdzeklis vai tās transportlīdzekļa daļas, kas ir būtiskas testos, kuri minēti 5.2. un 5.3. punktā še turpmāk. |
| --- | --- |

3.1.3.2.

pēc ražotāja izvēles ar tehniskā dienesta piekrišanu vēl viens transportlīdzeklis vai tās transportlīdzekļa daļas, kas ir būtiskas testos, kuri minēti 5.2. un 5.3. punktā še turpmāk.

| 3.1.3.3. | Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti pasākumi, kas garantē ražojumu atbilstības efektīvu kontroli. |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti pasākumi, kas garantē ražojumu atbilstības efektīvu kontroli.

3.2.   Stūres vadības ierīces tips

3.2.1.   Stūres vadības ierīces tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz vadītāja aizsargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā iesniedz stūres vadības ierīces ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis.

3.2.2.   Pieteikumam pievieno turpmāk norādītos dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.2.2.1. | sīki izstrādātu stūres vadības ierīces tipa aprakstu, kas attiecas uz stūres vadības ierīces uzbūvi, izmēriem un materiāliem; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

sīki izstrādātu stūres vadības ierīces tipa aprakstu, kas attiecas uz stūres vadības ierīces uzbūvi, izmēriem un materiāliem;

| 3.2.2.2. | piemērota mēroga un pietiekami sīki izstrādātus stūres mehānisma un to stiprinājumu rasējumus, ar ko to piestiprina transportlīdzekļa šasijai un virsbūvei; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

piemērota mēroga un pietiekami sīki izstrādātus stūres mehānisma un to stiprinājumu rasējumus, ar ko to piestiprina transportlīdzekļa šasijai un virsbūvei;

| 3.2.2.3. | pierādījumu tam, ka stūres vadības ierīce atbilst Noteikumu Nr. 9401. grozījumu sērijas 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punktam, ja iesniedzējs apstiprinājuma pieteikumu iesniedz saskaņā ar 5.1.2. punktu še turpmāk. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

pierādījumu tam, ka stūres vadības ierīce atbilst Noteikumu Nr. 9401. grozījumu sērijas 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punktam, ja iesniedzējs apstiprinājuma pieteikumu iesniedz saskaņā ar 5.1.2. punktu še turpmāk.

3.2.3.   Tehniskajam dienestam, kas atbild par apstiprināšanas testiem, 5.2. un 5.3. punktā minēto testu nolūkā iesniedz apstiprināmajam stūres vadības ierīces tipa prototipu un pēc ražotāja izvēles un ar tehniskā dienesta piekrišanu tās transportlīdzekļa daļas, kuras ir būtiskas šajā testā.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Tipa apstiprinājuma sertifikātam pievieno sertifikātu, kas atbilst 4.1.1. vai 4.1.2. punktā norādītajam paraugam:

| 4.1.1. | attiecībā uz pieteikumiem, kas minēti 3.1. punktā, 1A pielikumā; |
| --- | --- |

4.1.1.

attiecībā uz pieteikumiem, kas minēti 3.1. punktā, 1A pielikumā;

| 4.1.2. | attiecībā uz pieteikumiem, kas minēti 3.2. punktā, 1B pielikumā. |
| --- | --- |

4.1.2.

attiecībā uz pieteikumiem, kas minēti 3.2. punktā, 1B pielikumā.

4.2.   Transportlīdzekļa tips

4.2.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzeklis atbilst šo noteikumu tālāk minētā 5. un 6. punkta un 4., 5. un 6. pielikuma prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

4.2.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Pirmie divi cipari (pašlaik 03, ar ko apzīmēta 03. grozījumu sērija, kas stājās spēkā 1993. gada 24. augustā), norāda grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi, kas izdarīti šajos noteikumos apstiprinājuma izdošanas brīdī. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt šo numuru tam pašam transportlīdzekļa tipam ar cita tipa stūres mehānismu vai citam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar 2.2. punktu.

4.2.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu vai apstiprinājuma noraidīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nolīguma pusēm dara zināmu ar dokumentu, kura veidlapas paraugs dots šo noteikumu 1A. pielikumā.

4.2.4.   Transportlīdzeklim, kas atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar šiem noteikumiem, redzamā, viegli pieejamā un apstiprinājuma veidlapā norādītā vietā jābūt piestiprinātam starptautiskajam apstiprinājuma marķējumam, kas sastāv no:

| 4.2.4.1. | apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (1); |
| --- | --- |

4.2.4.1.

apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (1);

| 4.2.4.2. | šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.2.4.1. punktā aprakstītā apļa. |
| --- | --- |

4.2.4.2.

šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.2.4.1. punktā aprakstītā apļa.

4.2.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar citiem vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti šim nolīgumam, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.2.4.1. punktā aprakstītajam simbolam nav jātiek atkārtotam; šajā gadījumā noteikumi un atbilstības numuri, kā arī visu to noteikumu papildu simboli, saskaņā ar kuriem valsts ir piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, tiks novietoti vertikālās kolonās pa labi no 4.2.4.1. punktā aprakstītā simbola.

4.2.6.   Apstiprinājuma marķējumam jābūt salasāmam un neizdzēšamam.

4.2.7.   Apstiprinājuma marķējums ir piestiprināts tuvu izgatavotāja novietotajai datu plāksnītei, kas sniedz transportlīdzekļa raksturojumu, vai uz šīs zīmes.

4.3.   Stūres vadības ierīces tips

4.3.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem atsevišķai apstiprināšanai iesniegtā stūres vadības ierīce atbilst šo noteikumu tālāk minētā 5. un 6. punkta un 4., 5. un 6. pielikuma prasībām, piešķir šās stūres vadības ierīces tipa apstiprinājumu. To attiecina tikai uz stūres vadības ierīcēm bez drošības spilvena.

4.3.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Pirmie divi cipari (pašlaik 03, ar ko apzīmēta 03. grozījumu sērija, kas stājās spēkā 1993. gada 24. augustā), norāda grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi, kas izdarīti šajos noteikumos apstiprinājuma izdošanas brīdī. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt šo numuru citam stūres vadības ierīces tipam saskaņā ar 2.4. punktu.

4.3.3.   Paziņojumu par stūres vadības ierīces tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu vai apstiprinājuma noraidīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nolīguma pusēm dara zināmu ar dokumentu, kura veidlapas paraugs dots šo noteikumu 1B. pielikumā.

4.3.4.   Stūres vadības ierīcei, kas atbilst apstiprinātam stūres vadības ierīces tipam saskaņā ar šiem noteikumiem redzamā, viegli pieejamā un apstiprinājuma veidlapā norādītā vietā, jābūt piestiprinātam starptautiskajam apstiprinājuma marķējumam, kas sastāv no:

| 4.3.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.3.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2);

| 4.3.4.2. | apstiprinājuma numurs ir zem apļa; |
| --- | --- |

4.3.4.2.

apstiprinājuma numurs ir zem apļa;

| 4.3.4.3. | simbols R94-01, ja apstiprinājums ir saskaņā ar 5.2.1. punktu še turpmāk. |
| --- | --- |

4.3.4.3.

simbols R94-01, ja apstiprinājums ir saskaņā ar 5.2.1. punktu še turpmāk.

4.3.5.   Apstiprinājuma marķējumam jābūt salasāmam un neizdzēšamam.

4.4.   Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri.

5.   NORĀDĪJUMI

5.1.   Ja darba kārtībā esošu, nenoslogotu transportlīdzekli bez manekena testē sadursmē pret šķērsli ar ātrumu 48,3 km/h (30 mph), tad stūres statņa augšgals un tās vārpsta nedrīkst pārvietoties virzienā uz aizmuguri horizontāli un paralēli transportlīdzekļa garenvirziena asij vairāk nekā 12,7 cm attiecībā pret transportlīdzekļa punktu, ko neskar trieciens, un arī 12,7 cm vertikāli (3).

5.1.1.   Ja transportlīdzeklim ir elektromotors, 5.1. punktā minētais trieciena tests ir jāveic arī piedziņas baterijas masas slēdzim atrodoties pozīcijā “ON” (Ieslēgts). Turklāt testa laikā un pēc tā ir jāizpilda šādas prasības.

5.1.1.1.   Monoblokiem jāpaliek fiksētiem savās vietās.

5.1.1.2.   Šķidri elektrolīti nedrīkst ieplūst pasažieru salonā; neliela noplūde ir pieļaujama, tomēr tikai transportlīdzekļa ārpusē un ar noteikumu, ka noplūde, kas notika pirmās stundas laikā pēc testa, nepārsniedz 7 % no kopējā šķidru elektrolītu apjoma piedziņas baterijā.

5.1.2.   Tiek uzskatīts, ka 5.1. punkta norādījumi ir ievēroti, ja transportlīdzeklis ar šāda veida stūres iekārtu atbilst noteikumu Nr. 9401. grozījumu sērijas 5.2.2. punktam.

5.2.   Ja pret stūres vadības ierīci atduras ķermenis, ko atlaiž pret šo ierīci ar relatīvu 24,1 km/h (15 mph) ātrumu, tad spēks, ar ko uz šo ķermeni iedarbojas stūres vadības ierīce, nedrīkst pārsniegt 1 111 daN.

5.2.1.   Ja stūres vadības ierīce ir ar stūres rata drošības spilvenu, iepriekšminētā 5.2. punkta prasības tiek uzskatītas par izpildītām, ja transportlīdzeklis ar šāda veida stūres iekārtu atbilst noteikumu Nr. 9401. grozījumu sērijas 5.2.1.4. un 5.2.1.5. punktam.

5.3.   Ja pret stūres vadības ierīci atduras triecienelements, ko atlaiž pret šo ierīci ar relatīvu 24,1 km/h ātrumu saskaņā ar procedūrām, kuras aprakstītas 5. pielikumā, tad triecienelementa negatīvais paātrinājums nedrīkst pārsniegt 80 kumulatīvus g ilgāk par 3 milisekundēm. Negatīvajam paātrinājumam vienmēr jābūt mazākam par 120 g ar CFC 600 Hz.

5.4.   Stūres vadības ierīci projektē, konstruē un montē tā, lai:

| 5.4.1. | Pirms trieciena testa, kas jāizdara saskaņā ar 5.2. un 5.3. punktu, uz nevienas stūres vadības ierīces virsmas daļas, kura ir vērsta pret vadītāju un kuru var skart 165 mm diametra sfēra, nedrīkst būt negludumi vai asas malas ar tādu izliekuma rādiusu, kas ir mazāks par 2,5 mm.






  5.4.1.1. | Ne pēc viena trieciena testa, kas noteikts 5.2. un 5.3. punktā, tai stūres vadības ierīces virsmas daļai, kura ir vērsta pret vadītāju, nedrīkst būt nevienas asas vai negludas malas, kas var palielināt vadītāja traumu risku vai smagumu. Sīkas virsmas plaisas un plīsumus neņem vērā.






  5.4.1.1.1. | Ja izvirzījums, kuru veido sastāvdaļa, kas izgatavota no mīksta materiāla ar A nostiprinājuma cietību, kura mazāka par 50, un uzmontēta uz cieta pamata, 5.4.1.1. punkta prasības attiecas tikai uz cieto pamatu. |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.1.

Pirms trieciena testa, kas jāizdara saskaņā ar 5.2. un 5.3. punktu, uz nevienas stūres vadības ierīces virsmas daļas, kura ir vērsta pret vadītāju un kuru var skart 165 mm diametra sfēra, nedrīkst būt negludumi vai asas malas ar tādu izliekuma rādiusu, kas ir mazāks par 2,5 mm.

5.4.1.1.

Ne pēc viena trieciena testa, kas noteikts 5.2. un 5.3. punktā, tai stūres vadības ierīces virsmas daļai, kura ir vērsta pret vadītāju, nedrīkst būt nevienas asas vai negludas malas, kas var palielināt vadītāja traumu risku vai smagumu. Sīkas virsmas plaisas un plīsumus neņem vērā.

5.4.1.1.1.

Ja izvirzījums, kuru veido sastāvdaļa, kas izgatavota no mīksta materiāla ar A nostiprinājuma cietību, kura mazāka par 50, un uzmontēta uz cieta pamata, 5.4.1.1. punkta prasības attiecas tikai uz cieto pamatu.

| 5.4.2. | Stūres vadības ierīci projektē, konstruē un uzmontē tā, lai tai nav tādu sastāvdaļu vai palīgierīču, tostarp skaņas signalizācijas vadības ierīces un montāžas palīgierīces, kurās, vadītājam izdarot normālas transportlīdzekļa vadīšanas kustības, var ieķerties viņa apģērbs vai rotaslietas. |
| --- | --- |

5.4.2.

Stūres vadības ierīci projektē, konstruē un uzmontē tā, lai tai nav tādu sastāvdaļu vai palīgierīču, tostarp skaņas signalizācijas vadības ierīces un montāžas palīgierīces, kurās, vadītājam izdarot normālas transportlīdzekļa vadīšanas kustības, var ieķerties viņa apģērbs vai rotaslietas.

| 5.4.3. | Stūres vadības ierīcēm, kas nav paredzētas oriģinālā aprīkojuma sastāvā, jāatbilst šim norādījumam, ja tās testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1.3. punktu un 5. pielikuma 2.3. punktu. |
| --- | --- |

5.4.3.

Stūres vadības ierīcēm, kas nav paredzētas oriģinālā aprīkojuma sastāvā, jāatbilst šim norādījumam, ja tās testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1.3. punktu un 5. pielikuma 2.3. punktu.

| 5.4.4. | “Universālajām stūres vadības ierīcēm” jāatbilst šīm prasībām:






  5.4.4.1. | visā statņa leņķu diapazonā, kas nozīmē to, ka transportlīdzekļiem, kuriem šīs ierīces ir paredzētas, testu izdara vismaz maksimālajā un minimālajā statņa leņķī; |
| --- | --- | --- |

5.4.4.

“Universālajām stūres vadības ierīcēm” jāatbilst šīm prasībām:

5.4.4.1.

visā statņa leņķu diapazonā, kas nozīmē to, ka transportlīdzekļiem, kuriem šīs ierīces ir paredzētas, testu izdara vismaz maksimālajā un minimālajā statņa leņķī;

| 5.4.4.2. | visā triecienelementa un ķermeņa iespējamo stāvokļu diapazonā attiecībā pret stūres vadības ierīci, kas nozīmē to, ka apstiprināto tipu transportlīdzekļiem, kuriem šīs ierīces ir paredzētas, testu izdara vismaz vidējā stāvoklī. Ja izmanto stūres statni, tad tam jābūt tāda tipa statnim, kurš atbilst “sliktākā gadījuma” nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.4.4.2.

visā triecienelementa un ķermeņa iespējamo stāvokļu diapazonā attiecībā pret stūres vadības ierīci, kas nozīmē to, ka apstiprināto tipu transportlīdzekļiem, kuriem šīs ierīces ir paredzētas, testu izdara vismaz vidējā stāvoklī. Ja izmanto stūres statni, tad tam jābūt tāda tipa statnim, kurš atbilst “sliktākā gadījuma” nosacījumiem.

| 5.4.5. | Ja viena tipa stūres vadības ierīci ar adapteru pielāgo vairākiem stūres statņiem un ja var pierādīt, ka ar šādiem adapteriem iekārtas enerģijas absorbcijas raksturlielumi ir tie paši, tad visus testus var izdarīt ar viena tipa adapteru. |
| --- | --- |

5.4.5.

Ja viena tipa stūres vadības ierīci ar adapteru pielāgo vairākiem stūres statņiem un ja var pierādīt, ka ar šādiem adapteriem iekārtas enerģijas absorbcijas raksturlielumi ir tie paši, tad visus testus var izdarīt ar viena tipa adapteru.

6.   TESTI

6.1.   Atbilstību 5. punkta prasībām pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 3., 4. un 5. pielikumā izklāstītajām metodēm. Visi mērījumi jāizdara, pamatojoties uz ISO 6487:1987.

6.2.   Tomēr pēc apstiprinātājas iestādes izvēles ir pieļaujami citi testi, ja var pierādīt to līdzvērtību. Tādā gadījumā apstiprinājuma dokumentācijai pievieno protokolu, kurā aprakstītas izmantotās metodes un iegūtie rezultāti.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA VAI STŪRES VADĪBAS IERĪCES TIPA PĀRVEIDOŠANA UN APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANA UZ CITU TIPU

7.1.   Par katru gadījumu, kad transportlīdzekļa tips vai stūres vadības ierīces tips, vai abi tiek pārveidoti, ir jāziņo administratīvajai iestādei, kura ir apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu vai stūres vadības ierīces tipu. Iestāde tad var

| 7.1.1. | uzskatīt, ka izmaiņas neradīs nelabvēlīgu ietekmi un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

7.1.1.

uzskatīt, ka izmaiņas neradīs nelabvēlīgu ietekmi un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām, vai

| 7.1.2. | pieprasīt vēl vienu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt vēl vienu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

7.2.   Neskarot 7.1. punkta noteikumus, transportlīdzekļa variants, kura pašmasa braukšanas kārtībā ir mazāka par tā transportlīdzekļa pašmasu, kuram tiek veikti apstiprinājuma testi, netiek uzskatīts par transportlīdzekļa tipa pārveidi.

7.3.   Par atteikumu vai piekrišanu izsniegt apstiprinājumu, konkrēti norādot izmaiņas, ziņo saskaņā ar iepriekš 4.2.3. vai 4.3.3. punktā noteikto procedūru šā nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

7.4.   Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma attiecinājumu, šādam attiecinājumam piešķir sērijas numuru un informē citas 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1A. vai 1B. pielikumā.

8.   RAŽOJUMA ATBILSTĪBA

8.1.   Ikviens transportlīdzeklis vai stūres vadības ierīce, kas apstiprināta saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavoti atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot prasības, kuras izklāstītas iepriekš minētajā 5. un 6. punktā.

8.2.   Lai pārbaudītu, vai 8.1. punkta prasības ir izpildītas, izdara piemērotas ražojuma pārbaudes.

8.3.   Apstiprinājuma īpašnieks jo īpaši:

| 8.3.1. | nodrošina, lai pastāvētu transportlīdzekļa vai stūres vadības ierīces kvalitātes efektīvas kontroles kārtība; |
| --- | --- |

8.3.1.

nodrošina, lai pastāvētu transportlīdzekļa vai stūres vadības ierīces kvalitātes efektīvas kontroles kārtība;

| 8.3.2. | var piekļūt katra apstiprinātā tipa atbilstības testam vajadzīgajam aprīkojumam; |
| --- | --- |

8.3.2.

var piekļūt katra apstiprinātā tipa atbilstības testam vajadzīgajam aprīkojumam;

| 8.3.3. | nodrošina, lai testa rezultātu datus reģistrētu un lai saistītie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko nosaka saskaņā ar administratīvo iestādi; |
| --- | --- |

8.3.3.

nodrošina, lai testa rezultātu datus reģistrētu un lai saistītie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko nosaka saskaņā ar administratīvo iestādi;

| 8.3.4. | analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu transportlīdzekļa vai stūres vadības ierīces raksturlielumu stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa pieļaujamās svārstības; |
| --- | --- |

8.3.4.

analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu transportlīdzekļa vai stūres vadības ierīces raksturlielumu stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa pieļaujamās svārstības;

| 8.3.5. | nodrošina, lai katram transportlīdzekļa vai stūres vadības ierīces tipam vismaz veiktu mērījumus; |
| --- | --- |

8.3.5.

nodrošina, lai katram transportlīdzekļa vai stūres vadības ierīces tipam vismaz veiktu mērījumus;

| 8.3.6. | nodrošina, lai jebkuram paraugu kopumam vai analizējamiem paraugiem, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa veidam, sekotu cita parauga ņemšana un cits tests. Veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu attiecīgā ražojuma atbilstību. |
| --- | --- |

8.3.6.

nodrošina, lai jebkuram paraugu kopumam vai analizējamiem paraugiem, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa veidam, sekotu cita parauga ņemšana un cits tests. Veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu attiecīgā ražojuma atbilstību.

8.4.   Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamo kontroles metožu atbilstību.

8.4.1.   Katrā apskatē inspektoram, kas ieradies uz vietas, uzrāda testu žurnālus un ražojuma ierakstus.

8.4.2.   Inspektors var atlasīt paraugus izlases veidā testu veikšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu minimālo skaitu var noteikt, ņemot vērā paša ražotāja veikto testu rezultātus.

8.4.3.   Ja kvalitātes līmenis šķiet neapmierinošs vai ja šķiet, ka jāpārbauda to testu rezultātu derīgums, kas veikti, piemērojot iepriekš minēto 8.4.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kas veicis tipa apstiprinājuma testus.

8.4.4.   Kompetentā iestāde var veikt visus šajos noteikumos paredzētos testus. Parastais kompetentās iestādes apstiprināto apskašu biežums ir vienreiz gadā. Ja kādas pārbaudes laikā konstatē neapmierinošus rezultātus, tad kompetentajai iestādei jānodrošina, lai, cik iespējams ātri, veiktu visus vajadzīgos pasākumus ražojuma atbilstības atjaunošanai.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem izsniegto transportlīdzekļa tipa vai stūres vadības ierīces tipa apstiprinājumu var anulēt, ja konstatē neatbilstību 8.1. punktā minētajām prasībām vai ja ņemtais(-ie) transportlīdzeklis(-ļi) vai stūres vadības ierīce(-s) neiztur iepriekš 8.2. punktā minētās pārbaudes.

9.2.   Ja nolīguma līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, anulē apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē citas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1A. vai AB. pielikumā (atbilstoši).

10.   INSTRUKCIJAS

Ja stūres vadības ierīces tips ir piegādāts atsevišķi no transportlīdzekļa, uz iesaiņojuma un uzstādīšanas instrukcijām ir jābūt skaidri norādītam transportlīdzekļa tipam(-iem), kam tas ir paredzēts.

11.   RAŽOŠANAS GALĪGĀ PĀRTRAUKŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā transportlīdzekļa tipa vai stūres vadības ierīces tipa ražošanu, viņam par to jāinformē iestāde, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas 1958. gada Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1A. vai 1B. pielikumā.

12.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMI UN ADRESES, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam par apstiprinājuma testu izdarīšanu atbildīgo tehnisko dienestu, kā arī apstiprinājumus izsniedzošo administratīvo iestāžu nosaukumus un adreses, uz kurieni jāsūta citās valstīs izdotie paziņojumi par piešķirtiem, uz citu tipu attiecinātiem, noraidītiem vai anulētiem apstiprinājumiem.

13.   PĀREJAS NOTEIKUMI

13.1.   No šo noteikumu 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju, neviena līgumslēdzēja puse nevar noraidīt iesniegto apstiprinājuma pieteikumu.

13.2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājumi

13.2.1.   Pēc 36 mēnešu perioda beigām pēc oficiālas 13.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumu priekšējās vadības M1 kategorijas transportlīdzekļiem un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru masa ir mazāka par 1,5 tonnām, tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju, prasībām, izņemot šo noteikumu 5.1. punktā noteiktos noteikumus par stūres statņa maksimālo vertikālo pārvietojumu, ko piemēro jaunajiem apstiprinājumiem tikai pēc 12 mēnešu perioda.

13.2.2.   Pēc 48 mēnešu perioda beigām pēc oficiālas 13.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumu M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas nav priekšējās piedziņas transportlīdzekļi, tikai tad, ja transportlīdzekļa tips izpilda šo noteikumu, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju, prasības.

13.2.3.   Pēc 60 mēnešu perioda beigām pēc oficiālas 13.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, var neatzīt transportlīdzekļa tipa apstiprinājumus, kas nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 03. grozījumu sēriju.

13.3.   Stūres vadības ierīces tipa apstiprinājumi

13.3.1.   Pēc 24 mēnešu perioda beigām pēc oficiālas 13.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumu tikai tad, ja stūres vadības ierīce izpilda šo noteikumu, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju, piemērojamās prasības.

13.3.2.   Pēc 36 mēnešu perioda beigām, kas skaitīti pēc oficiālas 13.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas, līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, var neatzīt stūres vadības iekārtas tipa apstiprinājumus, kas nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 03. grozījumu sēriju.

13.3.3.   No oficiālas 03. grozījumu sērijas 2. papildinājuma spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses nepiešķir atsevišķus tipa apstiprinājumus stūres vadības ierīcēm ar drošības spilvenu.

13.3.4.   No oficiālas 03. grozījumu sērijas 2. papildinājuma spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses (dalībvalstis) var neatzīt atsevišķus tipa apstiprinājumus stūres vadības ierīcēm ar drošības spilvenu.

---

(1)  1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 9 Spānijai, 10 Dienvidslāvijai, 11 Apvienotajai Karalistei, 12 Austrijai, 13 Luksemburgai, 14 Šveicei. 15 (pieejams), 16 Norvēģijai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 22 Krievijas Federācijai, 23 Grieķijai, 24 Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai un 27 Slovākijai, 28 Baltkrievijai, 29 Igaunijai, 30 (pieejams), 31 Bosnijai un Hercegovinai, 32 Latvijai, 33 (pieejams), 34 Bulgārijai, 35–36 (pieejams), 37 Turcijai, 38–39 (pieejams), 40 Bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir tās dalībvalstis, izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japānai, 44 (pieejams), 45 Austrālijai, 46 Ukrainai. Turpmākos numurus pārējām valstīm piešķir hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu par vienotu tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo šā nolīguma dalībvalstīm.

(2)  Skatīt 4.2.4.1. punkta atsauci.

(3)  Skatīt 3. pielikuma 3.1. punktu.

---

1A. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

1B. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

A   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.2.4. punktu)

Image

Šis transportlīdzeklim piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz vadītāja pasargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 12. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums tika piešķirts atbilstoši Noteikumu Nr. 12 prasībām, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

B   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.2.5. punktu)

Image

Šim transportlīdzeklim piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 12 un Nr. 39. (1) Apstiprinājuma skaitļi norāda, ka datumos, kad piešķirti attiecīgie apstiprinājumi, Noteikumos Nr. 12 bija iekļauta 03. grozījumu sērija un Noteikumos Nr. 39 bija iekļauta 04. grozījumu sērija.

C   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.3.4. punktu)

Image

Šis stūres vadības ierīcei piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais stūres vadības ierīces tips attiecībā uz vadītāja pasargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 12 atbilstošu daļu, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

D   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.3.4.3. punktu)

Image

Šis stūres vadības ierīcei piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais stūres vadības ierīces tips attiecībā uz vadītāja pasargāšanu no stūres mehānisma trieciena gadījumā ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 12, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju 5.2.1. un/vai 5.3.1. punktu.

---

(1)  Otrais cipars ir dots tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

FRONTĀLA TRIECIENA TESTS PRET ŠĶĒRSLI

1.   MĒRĶIS

Šā testa mērķis ir pārbaudīt transportlīdzekļa atbilstību prasībām, kas noteiktas 5.1. punktā.

2.   IEKĀRTAS, PROCEDŪRAS UN MĒRINSTRUMENTI

2.1.   Testa laukums

Testa laukuma platībai jābūt pietiekamai, lai tajā ir vieta ieskrējiena ceļam, šķērslim un tehniskām iekārtām, kas vajadzīgas testam. Ceļa beigu posmam vismaz 5 m pirms šķēršļa jābūt horizontālam (ar slīpumu, kas ir mazāks par 3 %, mērot uz vienu metru ceļa garuma), plakanam un gludam.

2.2.   Šķērslis

Šķērslis sastāv no dzelzsbetona bloka, kura platums priekšpusē ir vismaz 3 m un augstums vismaz 1,5 m. Šķēršļa biezumam jābūt tādam, lai tā masa ir vismaz 70 metriskās tonnas. Priekšējai skaldnei jābūt plakanai, vertikālai un perpendikulārai pret ieskrējiena ceļa asi. Tā jāpārsedz ar 19 ± 1 mm biezām saplākšņa plātnēm, kas ir labā stāvoklī. Starp šķērsli un saplāksni var likt vismaz 25 mm biezas tērauda plāksnes konstrukciju. Var lietot šķērsli ar citiem raksturlielumiem, ja triecienvirsmas laukums ir lielāks par testējamā transportlīdzekļa frontālā trieciena laukumu un ja ar tādu šķērsli iegūst līdzvērtīgus rezultātus.

2.3.   Transportlīdzekļa piedziņa

Trieciena brīdī uz transportlīdzekli vairs nedrīkst iedarboties neviena papildu stūres vai piedziņas ierīce. Šķērslis tam jāsasniedz perpendikulāri sadursmes sienai: pieļaujamā maksimālā laterālā novirze starp transportlīdzekļa priekšas vertikālo viduslīniju un sadursmes sienas vertikālo viduslīniju ir ± 30 cm.

2.4.   Transportlīdzekļa stāvoklis

2.4.1.   Testa nolūkā transportlīdzeklis jāaprīko ar visām standarta sastāvdaļām un ierīcēm, kas ietilpst darba kārtībā esoša transportlīdzekļa pašmasā, vai arī tam jābūt tādā stāvoklī, lai tas atbilst šai prasībai, ciktāl tā attiecas uz detaļām un ierīcēm, kuras attiecas uz pasažieru salonu un visas darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masas sadalījumu.

Pēc ražotāja lūguma neatkarīgi no šo noteikumu 5.1. punkta testu var izdarīt ar uzstatītiem manekeniem, ja tie nevienā brīdī netraucē stūres mehānisma kustību. Manekenu masu testa nolūkos neņem vērā.

2.4.2.   Ja transportlīdzekli piedzen ar ārējiem līdzekļiem, tad degvielas padeves sistēmu vismaz līdz 90 % tās ietilpības piepilda ar neuzliesmojošu šķidrumu, kura blīvums ir no 0,7 līdz 1. Visas pārējās sistēmas (bremžu šķidruma rezervuāri, radiators u. c.) var būt tukšas.

2.4.3.   Ja transportlīdzekli piedzen ar tā paša motoru, tad degvielas tvertni piepilda vismaz līdz 90 %. Visus pārējos rezervuārus piepilda pilnus.

Ja ražotājs vēlas, tad ar tehniskā dienesta piekrišanu degvielas padevi motoram var nodrošināt no neliela tilpuma papildu tvertnes. Tādā gadījumā degvielas tvertni vismaz līdz 90 % tās tilpuma piepilda ar neuzliesmojošu šķidrumu, kura blīvums ir no 0,7 līdz 1.

2.4.4.   Pēc ražotāja lūguma tehniskais dienests, kas atbild par testiem, var atļaut to pašu transportlīdzekli, kuru izmanto testos, kas noteikti citos noteikumos (to skaitā testos, kuri var ietekmēt tā konstrukciju), izmantot arī testos, kuri noteikti šajos noteikumos.

2.4.5.   Regulējams stūres rats jānovieto normālā stāvoklī, ko norādījis izgatavotājs vai, ja tādas norādes nav, rata regulēšanas diapazona(-u) robežu vidū.

2.5.   Ātrums trieciena brīdī

Ātrumam trieciena brīdī jābūt no 48,3 km/h (30 mph) līdz 53,1 km/h (33 mph). Tomēr, ja tests izdarīts ar lielāku trieciena ātrumu, un transportlīdzeklis ir izturējis noteiktās prasības, tad testu uzskata par apmierinošu.

2.6.   Mērinstrumenti

Ātrumu, kas minēts 2.5. punktā, reģistrē ar instrumentu, kura precizitāte ir 1 % robežās.

3.   REZULTĀTI

3.1.   Lai noteiktu stūres vadības ierīces kustību atpakaļ un augšup, sadursmes brīdī reģistrē (1) izmaiņu attālumā starp stūres statņa (un vārpstas) augšgalu un transportlīdzekļa punktu, ko neietekmē trieciens; mēra horizontāli (2) un paralēli transportlīdzekļa garenvirziena asij, kā arī vertikāli un perpendikulāri minētajai asij. Par atpakaļ vērsto un augšup vērsto kustību uzskata šīs izmaiņas lielāko reģistrēto vērtību.

3.2.   Pēc testa transportlīdzekļa bojājumus apraksta rakstiskā protokolā; izdara vismaz vienu transportlīdzekļa fotouzņēmumu katrā no šīm projekcijām:

| 3.2.1. | no sāniem (no labā un no kreisā sāna), |
| --- | --- |

3.2.1.

no sāniem (no labā un no kreisā sāna),

| 3.2.2. | no priekšas, |
| --- | --- |

3.2.2.

no priekšas,

| 3.2.3. | no apakšas, |
| --- | --- |

3.2.3.

no apakšas,

| 3.2.4. | skarto zonu pasažieru salona iekšpusē. |
| --- | --- |

3.2.4.

skarto zonu pasažieru salona iekšpusē.

4.   KOREKCIJAS KOEFICIENTI

4.1.   Apzīmējumi

| V | reģistrētais ātrums km/h; |
| --- | --- |
| m0 | prototipa masa tādā stāvoklī, kāds noteikts šā pielikuma 2.4. punktā; |
| m1 | prototipa masa ar testa iekārtu; |
| D0 | izmaiņa attālumā, ko mēra trieciena brīdī, kā noteikts šā pielikuma 3.1. punktā; |
| D1 | izmaiņa attālumā, ko izmanto, lai noteiktu testa rezultātus; |
| K1 = | lielākā no vērtībām un 0,83; |
| K2 = | lielākā no vērtībām: m0/m1 un 0,8. |

V

reģistrētais ātrums km/h;

m0

prototipa masa tādā stāvoklī, kāds noteikts šā pielikuma 2.4. punktā;

m1

prototipa masa ar testa iekārtu;

D0

izmaiņa attālumā, ko mēra trieciena brīdī, kā noteikts šā pielikuma 3.1. punktā;

D1

izmaiņa attālumā, ko izmanto, lai noteiktu testa rezultātus;

K1 =

lielākā no vērtībām Formula un 0,83;

K2 =

lielākā no vērtībām: m0/m1 un 0,8.

4.2.   Koriģēto izmaiņu D1, ko izmanto, lai pārbaudītu prototipa atbilstību šīs direktīvas prasībām, aprēķina pēc šīs formulas:

D1 = D0.K1.K2

4.3.   Frontālā trieciena tests pret šķērsli nav jāizdara transportlīdzeklim, kurš ir idents attiecīgajam prototipam attiecībā uz raksturlielumiem, kas norādīti šo noteikumu 2.2. punktā, bet kura masa m1 ir lielāka par m0, ja m1 nepārsniedz 1,25 m0 un ja koriģētā izmaiņa D2, ko iegūst no izmaiņas D1 pēc formulas D2 = (m1/m0).D1, ir tāda, kas liecina par to, ka jaunais transportlīdzeklis tomēr atbilst prasībām, kuras noteiktas šo noteikumu 5. punktā.

5.   LĪDZVĒRTĪGAS PROCEDŪRAS

5.1.   Pēc apstiprinātājas iestādes izvēles ir pieļaujami alternatīvi testi, ja var pierādīt to līdzvērtību. Apstiprinājuma dokumentācijai pievieno protokolu, kurā aprakstīta izmantotā metode un iegūtie rezultāti vai pamatojums, kāpēc tests nav izdarīts.

5.2.   Par alternatīvās metodes līdzvērtības pierādīšanu atbild ražotājs, kas vēlas šādu metodi izmantot, vai tā pārstāvis.

---

(1)  Šo reģistrāciju var aizstāt ar maksimumu mērījumiem.

(2)  “Horizontāli” nozīmē “attiecībā uz pasažieru salonu, kad transportlīdzeklis ir nekustīgs pirms testa, nevis transportlīdzekļa pārvietošanās laikā telpā attiecībā pret zemi”, un “vertikāli” nozīmē “perpendikulāri pret horizontāli un augšup”.

---

4. PIELIKUMS

ĶERMEŅA TESTS

1.   MĒRĶIS

Šā testa mērķis ir pārbaudīt transportlīdzekļa atbilstību prasībām, kas noteiktas šo noteikumu 5.2. punktā.

2.   IEKĀRTAS, PROCEDŪRAS UN MĒRINSTRUMENTI

2.1.   Stūres vadības ierīces uzstādīšana

2.1.1.   Vadības ierīci uzstāda transportlīdzekļa priekšdaļā, šķērsām šķeļot virsbūvi priekšējo sēdekļu līmenī un, iespējams, noņemot jumtu, priekšējo stiklu un durvis. Šo daļu izmēģinājumu stendā stingri nostiprina, lai ķermeņa trieciena ietekmē tā nekustas.

Vadības ierīces uzstādījuma leņķa pielaide ir ± 2 grādi no nominālā leņķa.

2.1.2.   Tomēr pēc ražotāja lūguma un ar tehniskā dienesta piekrišanu stūres vadības ierīci var uzstādīt uz rāmja, modelējot stūres mehānisma uzstādīšanu, ja “rāmja un stūres mehānisma” blokam salīdzinājumā ar īstu “virsbūves priekšdaļu un stūres mehānismu” ir:

| 2.1.2.1. | tāds pats ģeometriskais izvietojums, un |
| --- | --- |

2.1.2.1.

tāds pats ģeometriskais izvietojums, un

| 2.1.2.2. | lielāka stingrība. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

lielāka stingrība.

2.1.3.   Stūres vadības ierīces uzstādīšana, lai apstiprinātu tikai stūres vadības ierīci. Stūres vadības ierīci testē pilnā komplektējumā ar apdari. Starp stūres vadības ierīci un izmēģinājuma stendu jābūt vismaz 100 mm brīvai telpai. Stūres vārpstu stingri piestiprina izmēģinājumu stendam, lai stūres vārpsta, saņemot triecienu, neizkustas (sk. 2. attēlu).

2.2.   Stūres mehānisma uzstādīšana testiem

2.2.1.   Pirmajā testā stūres vadības ierīci pagriež tā, lai tās stingrākais spieķis ir perpendikulāri punktam, kurā saskaras ar ķermeni; ja stūres vadības ierīce ir stūres rats, tad testu atkārto, kad stūres rata lokanākā daļa ir perpendikulāri pret šo saskares punktu. Regulējamas stūres vadības ierīces gadījumā abos testos stūres rats jānovieto normālā stāvoklī, ko norādījis izgatavotājs vai, ja tādas norādes nav, rata regulēšanas diapazona(-u) robežu vidū.

2.2.2.   Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ierīci stūres rata slīpuma un stāvokļa regulēšanai, tad testu izdara, kad stūres rats ir normālajā lietošanas stāvoklī, ko norādījis ražotājs un ko laboratorija uzskata par raksturīgu attiecībā uz enerģijas absorbciju.

2.2.3.   Ja stūres vadības ierīce ir aprīkota ar stūres drošības spilvenu, tad testu izdara ar piepūstu gaisa spilvenu. Pēc ražotāja lūguma un ar tehniskā dienesta piekrišanu testu var izdarīt ar nepiepūstu drošības spilvenu.

2.3.   Ķermenis

Ķermeņa forma, izmēri, masa un raksturlielumi ir šā pielikuma papildinājumā.

2.4.   Spēku mērīšana

2.4.1.   Mēra maksimālo spēku, kas darbojas horizontāli un paralēli transportlīdzekļa garenvirziena asij un ko uz ķermeni rada trieciens pret stūres vadības ierīci.

2.4.2.   Šo spēku var mērīt tieši vai netieši vai aprēķināt pēc testā reģistrētajām mērījumu vērtībām.

2.5.   Ķermeņa piedziņa

2.5.1.   Var izmantot jebkuru ķermeņa piedziņas paņēmienu ar noteikumu, ka tad, kad ķermenis atduras pret stūres vadības ierīci, tam nav nekāda savienojuma ar piedziņas ierīci. Ķermenim jāatduras pret vadības ierīci pēc tam, kad tas ir pārvietojies pa aptuveni taisnu trajektoriju, kas ir paralēla transportlīdzekļa garenvirziena asij.

2.5.2.   Ķermeņa H punktu, kas norādīts ar īpašu marķējumu, noregulē tā, lai pirms trieciena tas atrodas horizontālajā plaknē, kurā atrodas R punkts, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

2.6.   Ātrums

Ķermenim jāatduras pret stūres vadības ierīci ar ātrumu 24,1 km/h + 1,2 (15 mph + 0,8). Tomēr, ja tests izdarīts ar lielāku trieciena ātrumu, un vadības ierīce ir izturējusi noteiktās prasības, tad testu uzskata par apmierinošu.

2.7.   Mērinstrumenti

2.7.1.   Instrumentiem, ar ko reģistrē šo noteikumu 5.2. punktā minētos parametrus, jānodrošina šāda mērījumu precizitāte:

| 2.7.1.1. | ķermeņa ātrums: 2 % robežās; |
| --- | --- |

2.7.1.1.

ķermeņa ātrums: 2 % robežās;

| 2.7.1.2. | laika reģistrēšana: 1/1 000 sekundes robežās. |
| --- | --- |

2.7.1.2.

laika reģistrēšana: 1/1 000 sekundes robežās.

| 2.7.1.3. | Trieciena sākumu (nulles punktu) ķermeņa un stūres vadības ierīces saskares pirmajā brīdī jānosaka ierakstos un filmās, ko izmanto, izvērtējot testa rezultātus. |
| --- | --- |

2.7.1.3.

Trieciena sākumu (nulles punktu) ķermeņa un stūres vadības ierīces saskares pirmajā brīdī jānosaka ierakstos un filmās, ko izmanto, izvērtējot testa rezultātus.

| 2.7.1.4. | Spēka mērīšana
  Instrumentiem jāatbilst ISO 6487-1987, ja šajos noteikumos nav norādīts citādi.






  2.7.1.4.1. | Ar stūres iekārtai uzstādītiem slodzes devējiem
  kanāla amplitūdas klase ir 1 960 daN (2 000 kg), un kanāla frekvences klase ir 600 Hz. |
| --- | --- | --- |

2.7.1.4.

Spēka mērīšana

Instrumentiem jāatbilst ISO 6487-1987, ja šajos noteikumos nav norādīts citādi.

2.7.1.4.1.

Ar stūres iekārtai uzstādītiem slodzes devējiem

kanāla amplitūdas klase ir 1 960 daN (2 000 kg), un kanāla frekvences klase ir 600 Hz.

| 2.7.1.4.2. | Ja ķermenim uzstāda akselerometrus vai slodzes devējus, tad divus vienvirziena akselerometrus liek simetriski šķērsplaknē, kurā atrodas ķermeņa smaguma centrs. Kanāla amplitūdas klasei jābūt 60 g, un kanāla frekvences klasei 180 Hz. Var izmantot citas metodes, kas attiecas uz akselerometru skaitu un novietojumu, piemēram, smaguma centrā sadalot testa iekārtu atsevišķās daļās un akselerometrus novietojot paātrinājuma mērīšanai horizontāli un paralēli transportlīdzekļa garenvirziena asij.
  Kopējais spēks ir spēks, kas atbilst aprēķināto vai atbilstīgi katrai ķermeņa daļai tieši izmērīto spēku summas maksimumam. |
| --- | --- |

2.7.1.4.2.

Ja ķermenim uzstāda akselerometrus vai slodzes devējus, tad divus vienvirziena akselerometrus liek simetriski šķērsplaknē, kurā atrodas ķermeņa smaguma centrs. Kanāla amplitūdas klasei jābūt 60 g, un kanāla frekvences klasei 180 Hz. Var izmantot citas metodes, kas attiecas uz akselerometru skaitu un novietojumu, piemēram, smaguma centrā sadalot testa iekārtu atsevišķās daļās un akselerometrus novietojot paātrinājuma mērīšanai horizontāli un paralēli transportlīdzekļa garenvirziena asij.

Kopējais spēks ir spēks, kas atbilst aprēķināto vai atbilstīgi katrai ķermeņa daļai tieši izmērīto spēku summas maksimumam.

2.8.   Apkārtējā temperatūra: stabilizēta 20 °C ± 5 °C robežās.

3.   REZULTĀTI

3.1.   Pēc testa stūres mehānisma bojājumus novērtē un apraksta rakstiskā protokolā; izdara vismaz vienu stūres vadības ierīces/stūres statņa/mērinstrumentu paneļa zonas fotouzņēmumu sānskatā un pretskatā.

3.2.   Spēka maksimālo vērtību izmēra vai aprēķina, kā norādīts 2.4. punktā.

Papildinājums

(Ķermenis: 34–36 kg. 50. procentiles cilvēka ķermeņa formas ķermenis)

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Image

---

5. PIELIKUMS

Tests ar zveltni

1.   MĒRĶIS

Šā testa mērķis ir pārbaudīt stūres vadības ierīces atbilstību prasībām, kas noteiktas šo noteikumu 5.3. punktā.

2.   IEKĀRTAS, PROCEDŪRAS UN MĒRINSTRUMENTI

2.1.   Vispārīgi norādījumi

2.1.1.   Stūres vadības ierīci testē pilnā komplektējumā ar apdari.

2.1.2.   Ja stūres vadības ierīce ir aprīkota ar stūres drošības spilvenu, tad testu izdara ar piepūstu gaisa spilvenu. Pēc ražotāja lūguma un ar tehniskā dienesta piekrišanu testu var izdarīt ar nepiepūstu drošības spilvenu.

2.2.   Stūres vadības ierīces uzstādīšana, lai stūres vadības ierīces apstiprinājums attiecas uz transportlīdzekļa apstiprinājumu

2.2.1.   Vadības ierīci uzstāda transportlīdzekļa priekšdaļā, šķērsām šķeļot virsbūvi priekšējo sēdekļu līmenī un, iespējams, noņemot jumtu, priekšējo stiklu un durvis.

Šo daļu izmēģinājumu stendā stingri nostiprina, lai zveltņa trieciena ietekmē tā nekustas.

Vadības ierīces uzstādījuma leņķa pielaide ir ± 2 grādi no nominālā leņķa.

2.2.2.   Tomēr pēc ražotāja lūguma un ar tehniskā dienesta piekrišanu stūres vadības ierīci var uzstādīt uz rāmja, modelējot stūres mehānisma uzstādīšanu, ja “rāmja un stūres mehānisma” blokam salīdzinājumā ar īstu “virsbūves priekšdaļu un stūres mehānismu” ir:

| 2.2.2.1. | tāds pats ģeometriskais izvietojums, un |
| --- | --- |

2.2.2.1.

tāds pats ģeometriskais izvietojums, un

| 2.2.2.2. | lielāka stingrība. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

lielāka stingrība.

2.3.   Stūres vadības ierīces uzstādīšana, lai apstiprinātu tikai stūres vadības ierīci.

Stūres vadības ierīci testē pilnā komplektējumā ar apdari. Starp stūres vadības ierīci un izmēģinājuma stendu jābūt vismaz 100 mm brīvai telpai. Stūres vārpstu stingri piestiprina izmēģinājumu stendam, lai stūres vārpsta, saņemot triecienu, neizkustas (sk. 1. attēlu).

2.3.1.   Tomēr pēc ražotāja lūguma testu var izdarīt saskaņā ar nosacījumiem, kas norādīti 2.2. punktā. Tādā gadījumā apstiprinājums attiecas tikai uz uzstādījumu norādītā tipa(-u) transportlīdzekļos.

3.   TESTA IEKĀRTA

3.1.   Šī iekārta sastāv no pilnīgi vadāma lineārā triecienelementa, kura masa ir 6,8 kg. Tās triecienvirsmas laukums ir hemisfērisks ar 165 mm lielu diametru.

3.2.   Zveltni aprīko ar diviem akselerometriem un ātruma mērīšanas ierīci; minētajam aprīkojumam jānodrošina vērtību mērīšana trieciena virzienā.

3.3.   Mērinstrumenti

3.3.1.   Mērinstrumentiem jāatbilst ISO 6487-1987. Turklāt to raksturlielumiem jābūt šādiem.

3.3.2.   Paātrinājums:

Kanāla amplitūdas klase: 150 g CAC

Kanāla frekvences klase: 600 Hz CFC.

3.3.3.   Ātrums

ar precizitāti ± 1 % robežās;

3.3.4.   Laika reģistrēšana

Instrumentiem jānodrošina darbības reģistrēšana visu tās norises laiku un nolasījumi ar precizitāti līdz vienai sekundes tūkstošdaļai. Trieciena sākumu triecienelementa un stūres vadības ierīces saskares pirmajā brīdī reģistrē ierakstos, ko izmanto, testu izvērtējot.

4.   TESTA PROCEDŪRA

4.1.   Stūres vadības ierīces plakni nostāda perpendikulāri trieciena virzienam.

4.2.   Triecienu dod ne vairāk kā četros un ne mazāk kā trijos katra tipa stūres vadības ierīces stāvokļos. Katrā triecienā izmanto jaunu stūres vadības ierīci. Secīgos triecienos triecienelementa aksiālajai asij jāsakrīt ar vienu no šiem punktiem:

| 4.2.1. | Stūres vadības ierīces pastiprinājuma centru; |
| --- | --- |

4.2.1.

Stūres vadības ierīces pastiprinājuma centru;

| 4.2.2. | Stingrākā vai vislabāk nostiprinātā spieķa savienojumu ar stūres vadības ierīces apmales iekšējo malu; |
| --- | --- |

4.2.2.

Stingrākā vai vislabāk nostiprinātā spieķa savienojumu ar stūres vadības ierīces apmales iekšējo malu;

| 4.2.3. | Tā stūres vadības ierīces apmales īsākā nenostiprinātā/nebalstītā loka viduspunktu, kurā nav spieķa, ja ir sitiens ar atzveltni. |
| --- | --- |

4.2.3.

Tā stūres vadības ierīces apmales īsākā nenostiprinātā/nebalstītā loka viduspunktu, kurā nav spieķa, ja ir sitiens ar atzveltni.

| 4.2.4. | Pēc apstiprinātājas iestādes izvēles stūres vadības ierīces “sliktāko” punktu. |
| --- | --- |

4.2.4.

Pēc apstiprinātājas iestādes izvēles stūres vadības ierīces “sliktāko” punktu.

4.3.   Triecienelementam jāatduras pret stūres vadības ierīci ar ātrumu 24,1 km/h; šo ātrumu sasniedz ar piedziņas enerģiju vien vai, izmantojot papildu piedziņas ierīci.

5.   REZULTĀTI

5.1.   Pēc iepriekš aprakstītajām procedūrām izdarītajos testos triecienelementa negatīvo paātrinājumu uzskata par abu deselerometru nolasījumu sinhrono vidējo.

6.   LĪDZVĒRTĪGAS PROCEDŪRAS

6.1.   Pēc apstiprinātājas iestādes izvēles ir pieļaujami alternatīvi testi, ja var pierādīt to līdzvērtību. Tādā gadījumā apstiprinājuma dokumentācijai pievieno protokolu, kurā aprakstītas izmantotās metodes un iegūtie rezultāti.

6.2.   Par alternatīvās metodes līdzvērtības pierādīšanu atbild ražotājs, kas vēlas šādu metodi izmantot, vai tā pārstāvis.

1a.   zīmējums

Testēšanas iestatīšana

Image

1b.   zīmējums

Iestatītas testēšanas stingrības noteikšana

Image

---

6. PIELIKUMS

H punkta un torsa faktiskā leņķa noteikšanas procedūra sēdvietām mehāniskajos transportlīdzekļos

1.   MĒRĶIS

Šajā pielikumā aprakstīto procedūru izmanto, lai noteiktu H punkta atrašanās vietu un torsa faktisko leņķi vienai vai vairākām sēdvietām mehāniskajā transportlīdzeklī un pārliecinātos par izmērīto datu atbilstību transportlīdzekļa izgatavotāja dotajām aprēķina specifikācijām (1).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā:

| 2.1. | “Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:






  2.1.1. | H punkts un R punkts, un to attiecība; |
| --- | --- | --- |

2.1.

“Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:

2.1.1.

H punkts un R punkts, un to attiecība;

| 2.1.2. | torsa faktiskais leņķis un torsa projektētais leņķis, un to attiecība. |
| --- | --- |

2.1.2.

torsa faktiskais leņķis un torsa projektētais leņķis, un to attiecība.

| 2.2. | “H punkta trīsdimensiju manekens” (3 DH manekens) ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu H punktu un faktiskos torsa leņķus. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.2.

“H punkta trīsdimensiju manekens” (3 DH manekens) ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu H punktu un faktiskos torsa leņķus. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā.

| 2.3. | “H punkts” ir torsa un augšstilba ass centrs 3 DH manekenā, kas uzstādīts transportlīdzekļa sēdeklī saskaņā ar 4. punktu. H punkts atrodas ierīces ass vidū starp 3 DH manekenam abās pusēs redzamajiem H punkta ass galiem. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides sk. 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto metodi to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts. |
| --- | --- |

2.3.

“H punkts” ir torsa un augšstilba ass centrs 3 DH manekenā, kas uzstādīts transportlīdzekļa sēdeklī saskaņā ar 4. punktu. H punkts atrodas ierīces ass vidū starp 3 DH manekenam abās pusēs redzamajiem H punkta ass galiem. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides sk. 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto metodi to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts.

| 2.4. | “R punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa izgatavotājs un ko nosaka attiecībā pret trīsdimensiju koordinātu sistēmu. |
| --- | --- |

2.4.

“R punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa izgatavotājs un ko nosaka attiecībā pret trīsdimensiju koordinātu sistēmu.

| 2.5. | “Torsa līnija” ir 3 DH manekena tausta ass, kad tausts ir pilnībā atvirzīts atpakaļ. |
| --- | --- |

2.5.

“Torsa līnija” ir 3 DH manekena tausta ass, kad tausts ir pilnībā atvirzīts atpakaļ.

| 2.6. | “Torsa faktiskais leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kas iet caur H punktu, un torsa līniju, izmantojot 3 DH manekena atzveltnes leņķa kvadrantu. Torsa faktiskais leņķis teorētiski atbilst torsa projektētajam leņķim (pielaides sk. 3.2.2. punktā). |
| --- | --- |

2.6.

“Torsa faktiskais leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kas iet caur H punktu, un torsa līniju, izmantojot 3 DH manekena atzveltnes leņķa kvadrantu. Torsa faktiskais leņķis teorētiski atbilst torsa projektētajam leņķim (pielaides sk. 3.2.2. punktā).

| 2.7. | “Torsa projektētais leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kura iet caur R punktu un torsa līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam atzveltnes stāvoklim, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.7.

“Torsa projektētais leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kura iet caur R punktu un torsa līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam atzveltnes stāvoklim, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs.

| 2.8. | “Transportlīdzeklī esošas personas vidusplakne” (C/LO) ir katrā izraudzītajā sēdvietā novietotā 3 DH manekena vidusplakne; to attēlo H punkta koordināta uz Y ass. Atsevišķiem sēdekļiem sēdekļa vidusplakne sakrīt ar transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni. Citiem sēdekļiem transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni nosaka izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.8.

“Transportlīdzeklī esošas personas vidusplakne” (C/LO) ir katrā izraudzītajā sēdvietā novietotā 3 DH manekena vidusplakne; to attēlo H punkta koordināta uz Y ass. Atsevišķiem sēdekļiem sēdekļa vidusplakne sakrīt ar transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni. Citiem sēdekļiem transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni nosaka izgatavotājs.

| 2.9. | “Trīsdimensiju koordinātu sistēma” ir sistēma, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.9.

“Trīsdimensiju koordinātu sistēma” ir sistēma, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā.

| 2.10. | “Norādes zīmes” ir tādi fiziski punkti (caurumi, virsmas, zīmes vai robojumi) uz transportlīdzekļa virsbūves, ko nosaka izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.10.

“Norādes zīmes” ir tādi fiziski punkti (caurumi, virsmas, zīmes vai robojumi) uz transportlīdzekļa virsbūves, ko nosaka izgatavotājs.

| 2.11. | “Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā. |
| --- | --- |

2.11.

“Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Datu sniegšana

Par katru sēdvietu, kur vajadzīgi atskaites dati, lai varētu pierādīt atbilstību šo noteikumu prasībām, jāuzrāda visi turpmāk minētie dati vai no tiem attiecīgi atlasīti dati šā pielikuma 3. papildinājumā norādītajā veidlapā:

| 3.1.1. | R punkta koordinātes trīsdimensiju koordinātu sistēmā; |
| --- | --- |

3.1.1.

R punkta koordinātes trīsdimensiju koordinātu sistēmā;

| 3.1.2. | torsa projektētais leņķis; |
| --- | --- |

3.1.2.

torsa projektētais leņķis;

| 3.1.3. | visi rādītāji, kas nepieciešami, lai noregulētu sēdekli (ja tas ir regulējams) turpmāk 4.3. punktā noteiktajā mērīšanas stāvoklī. |
| --- | --- |

3.1.3.

visi rādītāji, kas nepieciešami, lai noregulētu sēdekli (ja tas ir regulējams) turpmāk 4.3. punktā noteiktajā mērīšanas stāvoklī.

3.2.   Saistība starp mērījumu datiem un aprēķina specifikācijas datiem

3.2.1.   H punkta koordinātes un torsa faktiskā leņķa vērtība, kas iegūta ar turpmāk 4. punktā izklāstīto metodi, jāsalīdzina attiecīgi ar R punkta koordinātēm un torsa projektētā leņķa vērtību, ko norādījis izgatavotājs.

3.2.2.   R punkta un H punkta relatīvos stāvokļus un attiecību starp torsa projektēto leņķi un torsa faktisko leņķi attiecīgajai sēdvietai var uzskatīt par apmierinošu, ja H punkts pēc savām koordinātēm atrodas kvadrātā, kura malu garums ir 50 mm un tā horizontālo un vertikālo malu diagonāles krustojas R punktā, un ja torsa faktiskais leņķis no torsa projektētā leņķa neatšķiras vairāk par 5 grādiem.

3.2.3.   Ja šie nosacījumi ir izpildīti, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu prasībām, izmanto R punktu un torsa projektēto leņķi.

3.2.4.   Ja H punkts vai torsa faktiskais leņķis neatbilst iepriekš 3.2.2. punktā minētajām prasībām, H punkts un torsa projektētais leņķis jānosaka vēl divas reizes (pavisam trīs reizes). Ja no šīm trim darbībām divu darbību rezultāti atbilst šīm prasībām, piemēro iepriekš 3.2.3. punktā minētos nosacījumus.

3.2.5.   Ja vismaz divās no trim iepriekš 3.2.4. punktā aprakstītajām darbībām iegūtie rezultāti neatbilst iepriekš 3.2.2. punktā minētajām prasībām vai, ja atbilstības pārbaudi nav iespējams veikt tāpēc, ka izgatavotājs nav sniedzis datus par R punkta stāvokli vai par torsa projektēto leņķi, izmanto šo trīs izmērīto punktu rezultējošo pielikšanas punktu vai trīs izmērīto leņķu vidējo vērtību un uzskata tos par piemērojamiem visos gadījumos, kur šajos noteikumos minēts R punkts vai torsa projektētais leņķis.

4.   H PUNKTA UN TORSA FAKTISKĀ LEŅĶA NOTEIKŠANAS PROCEDŪRA

4.1.   Transportlīdzeklis pēc izgatavotāja ieskatiem atbilstoši jāsagatavo 20 ± 10 °C, lai nodrošinātu, ka sēdekļa materiāls sasniedz telpas temperatūru. Ja pārbaudāmajā sēdeklī nekad nav sēdēts, tajā divas reizes uz vienu minūti jāiesēdina 70 līdz 80 kg smags cilvēks vai ierīce, lai saspiestu sēdekļa spilvenu un muguru. Pēc izgatavotāja pieprasījuma neviens sēdekļa komplekts vismaz 30 minūtes pirms 3 DH manekena uzstādīšanas netiek noslogots.

4.2.   Transportlīdzeklim jābūt iepriekš 2.1.1. punktā definētajā mērīšanas stāvoklī.

4.3.   Sēdeklis, ja tas ir regulējams, vispirms jānoregulē vistālāk atpakaļ parastajā vadīšanas vai pasažiera sēdēšanas stāvoklī, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, ņemot vērā tikai sēdekļa garenvirziena regulējumu, izņemot sēdekļa gājienu, kas nav paredzēts parastajiem braukšanas stāvokļiem. Ja ir vēl citi sēdekļa regulēšanas veidi (vertikāla, leņķa, sēdekļa atzveltnes utt. regulēšana), tad tie jānoregulē stāvoklī, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs. Sēdekļiem ar atsperojumu vertikālo stāvokli stingri nofiksē atbilstoši parastajam braukšanas stāvoklim, ko noteicis izgatavotājs.

4.4.   Sēdvietas virsmu, kas saskaras ar 3 DH manekenu, pārklāj ar pietiekama izmēra un atbilstošas faktūras kokvilnas muslīnu, ko var raksturot kā vienkāršu kokvilnas audumu ar 18,9 diegiem uz cm2 un svaru 0,228 kg/m2, vai trikotāžas vai neaustu drānu ar līdzvērtīgiem parametriem. Ja sēdekli pārbauda ārpus transportlīdzekļa, grīdai, uz kuras sēdekli novieto, jābūt ar tādiem pašiem pamatparametriem (2), kādas ir tā transportlīdzekļa grīdai, uz kuras šo sēdekli paredzēts izmantot.

4.5.   3 DH manekena pamatnes un muguras daļas komplektu noliek tā, lai transportlīdzeklī esošās personas vidusplakne (C/LO) sakristu ar 3 DH manekena vidusplakni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma 3 DH manekenu drīkst pavirzīt uz iekšu attiecībā pret C/LO, ja 3 DH manekens atrodas tik tālu uz āru, ka sēdekļa mala neļauj 3 DH manekenu regulēt.

4.6.   Pieliek pēdas un apakšstilba komplektus pamatnes komplektam vai nu pa vienam, vai izmantojot T veida stieņa un apakšstilbu komplektu. Līnija, kas iet caur redzamajiem H punkta ass galiem, ir paralēla zemei un perpendikulāra sēdekļa vidus virziena plaknei.

4.7.   3 DH manekena pēdu un kāju stāvokli noregulē šādi.

4.7.1.   Izraudzītā sēdvieta: vadītājs un priekšējais malējais pasažieris

4.7.1.1.   Ja nepieciešams, abu pēdu un kāju komplektus pavirza uz priekšu tā, lai pēdas ieņemtu dabisku stāvokli uz grīdas starp vadības pedāļiem. Ja iespējams, kreiso pēdu novieto aptuveni tādā pašā attālumā pa kreisi no 3 DH manekena vidusplaknes kā labo pēdu pa labi. Līmeņrādi, ar ko pārbauda 3 DH manekena šķērsvirziena novietojumu, pavērš horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot pamatni vai pavirzot kājas un pēdas komplektu uz aizmuguri. Līnija, kas iet caur redzamajiem H punkta ass galiem, paliek perpendikulāra sēdekļa vidus garenvirziena plaknei.

4.7.1.2.   Ja kreiso kāju nevar nolikt paralēli labajai kājai un kreiso kāju nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto, līdz tā atbalstās. Saglabā redzamo ass galu orientāciju.

4.7.2.   Izraudzītā sēdvieta: malējā aizmugurējā

Aizmugurējiem sēdekļiem vai papildu sēdekļiem kājas novieto pēc izgatavotāja norādījumiem. Ja pēdas tad balstās uz grīdas dažādos līmeņos, tad pēda, kas pirmā saskaras ar priekšējo sēdekli, kalpo par atskaites pēdu un otru pēdu novieto tā, lai līmeņrādis, ar ko pārbauda ierīces sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, būtu vērsts horizontāli.

4.7.3.   Citas izraudzītās sēdvietas:

Ievēro pamatmetodi, kas norādīta 4.7.1. punktā, izņemot to, ka pēdas novieto, kā noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs.

4.8.   Piestiprina apakšstilba un augšstilba smagumus un noregulē 3 DH manekenu.

4.9.   Noliec muguras daļu uz priekšu līdz priekšējai atdurei un atvelk 3 DH manekenu no sēdekļa atzveltnes, izmantojot T veida stieni. Maina 3 DH manekena stāvokli uz sēdekļa, izmantojot vienu no šādām metodēm:

| 4.9.1. | Ja 3 DH manekens tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Ļauj 3 DH manekenam slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze T veida stienim vairs nav vajadzīga, t. i., līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni. Vajadzības gadījumā maina zemākās kājas stāvokli. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ja 3 DH manekens tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Ļauj 3 DH manekenam slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze T veida stienim vairs nav vajadzīga, t. i., līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni. Vajadzības gadījumā maina zemākās kājas stāvokli.

| 4.9.2. | Ja 3 DH manekens netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Liek 3 DH manekenam slīdēt atpakaļ, pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi T veida stienim, līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ja 3 DH manekens netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Liek 3 DH manekenam slīdēt atpakaļ, pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi T veida stienim, līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu).

4.10.   Pieliek 100 ± 10 N slodzi 3 DH manekena muguras daļas komplektam vietā, kur krustojas gūžas leņķa kvadranta un T veida stieņa virsmas. Slodzes virzienu saglabā līnijā, kas iet gar minēto krustpunktu uz punktu tieši virs augšstilba stieņa (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). Tad uzmanīgi atvirza muguras daļu atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes. Jābūt uzmanīgiem procedūras atlikušajā daļā, lai novērstu 3 DH manekena slīdēšanu uz priekšu.

4.11.   Uzliek labā un kreisā gurna smagumus un tad pēc kārtas astoņus torsa smagumus. Saglabā 3 DH manekena līmeni.

4.12.   Noliec muguras daļu uz priekšu, lai sēdekļa atzveltni atbrīvotu no spiediena. Pašūpo 3 DH manekenu no vienas puses uz otru 10° lielā lokā (5° uz katru pusi no vertikālās vidusplaknes), izdarot trīs pilnus ciklus, lai nepieļautu, ka starp 3 DH manekenu un sēdekli rodas berze.

Kamēr manekenu šūpo, 3 DH manekena T veida stienis var tiekties novirzīties no noteiktā horizontālā un vertikālā stāvokļa. Tāpēc T veida stienis jāstabilizē, pieliekot attiecīgu sānisku slodzi šūpošanas laikā. Jābūt uzmanīgiem, turot T veida stieni un šūpojot 3 DH manekenu, lai nodrošinātu to, ka nekādas nejaušas ārējas slodzes netiek pieliktas vertikālā virzienā vai virzienā uz priekšu un atpakaļ.

Šajā laikā 3 DH manekena pēdas nevajag stabilizēt vai turēt. Ja pēdas maina stāvokli, tām uz brīdi jāļauj palikt šādā stāvoklī.

Uzmanīgi atliec muguras daļu atpakaļ pret atzveltni un pārbauda, vai abi spirta līmeņrāži ir nulles stāvoklī. Ja 3 DH manekena šūpošanas darbības laikā ir notikusi pēdu kustība, to stāvoklis jāmaina šādi:

| | Pēc kārtas paceļ katru pēdu no grīdas tikai tik, cik vajadzīgs, lai nerastos papildu pēdas kustība. Šīs pacelšanas laikā kājas brīvi griežas, un netiek pieliktas nekādas uz priekšu vērstas vai sāniskas slodzes. Kad katru pēdu noliek atpakaļ lejup vērstā stāvoklī, papēdim jāsaskaras ar konstrukciju, kas ir tam paredzēta. |
| --- | --- |

Pēc kārtas paceļ katru pēdu no grīdas tikai tik, cik vajadzīgs, lai nerastos papildu pēdas kustība. Šīs pacelšanas laikā kājas brīvi griežas, un netiek pieliktas nekādas uz priekšu vērstas vai sāniskas slodzes. Kad katru pēdu noliek atpakaļ lejup vērstā stāvoklī, papēdim jāsaskaras ar konstrukciju, kas ir tam paredzēta.

| | Pārbauda, vai sānu līmeņrādis ir nulles stāvoklī; vajadzības gadījumā muguras daļas augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai noregulētu 3 DH manekena pamatni uz sēdekļa. |
| --- | --- |

Pārbauda, vai sānu līmeņrādis ir nulles stāvoklī; vajadzības gadījumā muguras daļas augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai noregulētu 3 DH manekena pamatni uz sēdekļa.

4.13.   Turot T veida stieni, lai nepieļautu 3 DH manekena slīdēšanu pa sēdekļa spilvenu uz priekšu, turpina šādi:

| a) | atvirza muguras pamatni atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes; |
| --- | --- |

a)

atvirza muguras pamatni atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes;

| b) | muguras leņķa stienim pēc kārtas pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, tādā augstumā, kurš ir aptuveni torsa smagumu centrā, līdz gūžas leņķa kvadranta rādījumi liecina, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākts stabils stāvoklis. Rūpīgi seko, lai uz 3 DH manekenu neiedarbotos ārējas uz leju vai sāniem vērstas slodzes. Ja 3 DH manekenam līmenis jāregulē vēlreiz, muguras daļu pagriež uz priekšu, noregulē vēlreiz un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

b)

muguras leņķa stienim pēc kārtas pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, tādā augstumā, kurš ir aptuveni torsa smagumu centrā, līdz gūžas leņķa kvadranta rādījumi liecina, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākts stabils stāvoklis. Rūpīgi seko, lai uz 3 DH manekenu neiedarbotos ārējas uz leju vai sāniem vērstas slodzes. Ja 3 DH manekenam līmenis jāregulē vēlreiz, muguras daļu pagriež uz priekšu, noregulē vēlreiz un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru.

4.14.   Veic visus mērījumus:

| 4.14.1. | Trīsdimensiju koordinātu sistēmā nosaka H punkta koordinātes; |
| --- | --- |

4.14.1.

Trīsdimensiju koordinātu sistēmā nosaka H punkta koordinātes;

| 4.14.2. | Torsa faktisko leņķi nolasa 3 DH manekena muguras leņķa kvadrantā, kad tausts ir pilnīgi atvirzīts atpakaļ. |
| --- | --- |

4.14.2.

Torsa faktisko leņķi nolasa 3 DH manekena muguras leņķa kvadrantā, kad tausts ir pilnīgi atvirzīts atpakaļ.

4.15.   Ja vēlams atkārtoti uzstādīt 3 DH manekenu, vismaz 30 minūtes pirms atkārtotās uzstādīšanas sēdekļu komplektu nenoslogo. 3 DH manekenu neatstāj uzliktu uz sēdekļa komplekta ilgāk par laiku, kas vajadzīgs, lai izdarītu testu.

4.16.   Ja sēdekļus vienā rindā var uzskatīt par līdzīgiem (sols, vienādi sēdekļi utt.), tad katrai sēdekļu rindai nosaka tikai vienu H punktu un vienu “torsa faktisko leņķi”, šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto 3 DH manekenu nosēdinot vietā, ko uzskata par reprezentatīvu šai rindai. Šī vieta ir:

| 4.16.1. | priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis; |
| --- | --- |

4.16.1.

priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis;

| 4.16.2. | aizmugurējā rindā vai rindās – malējais sēdeklis. |
| --- | --- |

4.16.2.

aizmugurējā rindā vai rindās – malējais sēdeklis.

---

(1)  Jebkurām sēdvietām, kas nav priekšējie sēdekļi un kurām H punktu nevar noteikt ar “H punkta trīsdimensiju manekenu” vai procedūrām, kompetentā iestāde pēc saviem ieskatiem par atskaites punktu var pieņemt R punktu.

(2)  Slīpuma leņķis, augstumu starpība attiecībā pret sēdekļa stiprinājumu, virsmas struktūra utt.

1. papildinājums

H punkta trīsdimensiju manekena apraksts (1) (3 DH manekens)

1.   Muguras daļa un pamatne

Muguras daļa un pamatne būvēta no kompozītas plastmasas un metāla; tās imitē cilvēka torsu un augšstilbus, un tām ir mehāniska locījuma vieta H punktā. Kvadrants ir piestiprināts pie tausta, kura locījuma vieta ir H punktā, lai mērītu faktisko torsa leņķi. Pēc regulējama augšstilba stieņa, kas piestiprināts pie pamatnes, nosaka augšstilbu viduslīniju, un tas kalpo par bāzes līniju gūžas leņķa kvadrantam.

2.   Ķermeņa un kāju elementi

Apakšstilba daļas pievieno pamatnes komplektam ar T veida stieni, kas savieno ceļus un kurš ir regulējamā augšstilba stieņa sānisks pagarinājums. Kvadranti ir iekļauti apakšstilbu daļās, lai mērītu ceļu leņķus. Kurpju un pēdu komplektus kalibrē, lai mērītu pēdas leņķi. Ar diviem līmeņrāžiem nosaka ierīces stāvokli telpā. Ķermeņa elementus un smagumus novieto attiecīgos smaguma centros, lai nodrošinātu sēdekļa iespiedumu, kas līdzvērtīgs iespiedumam, ko radītu 76 kg smags vīrietis. Visas 3 DH manekena locītavas jāpārbauda, lai tās brīvi kustētos bez ievērojamas berzes.

1. attēls

3-D H manekena elementu nosaukumi

Image

2. attēls

3-D H manekena elementu izmēri un slodzes sadalījums

Image

---

(1)  Lai saņemtu detalizētu informāciju par 3 DH manekena uzbūvi, vērsieties autoinženieru asociācijā: Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Šis manekens atbilst ISO standartā 6549-1980 aprakstītajam.

2. papildinājums

Trīsdimensiju koordinātu sistēma

| 1. | Trīsdimensiju koordinātu sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs (skatīt attēlu) (1). |
| --- | --- |

1.

Trīsdimensiju koordinātu sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs (skatīt attēlu) (1).

| 2. | Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokli nosaka, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta virsmas tā, lai norādes zīmju koordinātas atbilst izgatavotāja norādītajām vērtībām. |
| --- | --- |

2.

Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokli nosaka, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta virsmas tā, lai norādes zīmju koordinātas atbilst izgatavotāja norādītajām vērtībām.

| 3. | R punkta un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret transportlīdzekļa izgatavotāja definētajām norādes zīmēm. |
| --- | --- |

3.

R punkta un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret transportlīdzekļa izgatavotāja definētajām norādes zīmēm.

Attēls

Trīsdimensiju koordinātu sistēma

Image

---

(1)  Šī koordinātu sistēma atbilst ISO 1978. gada standartam 4130.

3. papildinājums

Atskaites dati par sēdvietām

1.   Atskaites datu kodēšana

Katrai sēdvietai atskaites dati tiek minēti secīgi. Sēdvietas identificē pēc divu rakstzīmju koda. Pirmā rakstzīme ir arābu cipars un tā norāda sēdekļu rindu, skaitot no transportlīdzekļa priekšas uz aizmuguri. Otrā rakstzīme ir lielais burts, kas norāda sēdvietas atrašanās vietu rindā, skatoties virzienā, kas atbilst transportlīdzekļa kustībai uz priekšu; izmanto šādus burtus:

| L | = | pa kreisi |
| --- | --- | --- |
| C | = | vidū |
| R | = | pa labi |

L

=

pa kreisi

C

=

vidū

R

=

pa labi

2.   Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokļa apraksts:

| 2.1. | Norādes zīmju koordinātas






  X | ... |
| --- | --- | --- |
| Y | ... |
| Z | ... |

2.1.

Norādes zīmju koordinātas

X

...

Y

...

Z

...

3.   Atskaites datu saraksts:

| 3.1. | Sēdvieta: ...






  3.1.1. | R punkta koordinātas






  X | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Y | ... |
| Z | ... |

3.1.

Sēdvieta: ...

3.1.1.

R punkta koordinātas

X

...

Y

...

Z

...

| 3.1.2. | Torsa projektētais leņķis: ... |
| --- | --- |

3.1.2.

Torsa projektētais leņķis: ...

| 3.1.3. | Specifikācijas sēdekļu regulēšanai (1)








  horizontālās | : | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| vertikālās | : | ... |
| leņķa | : | ... |
| torsa leņķa | : | ... |

3.1.3.

Specifikācijas sēdekļu regulēšanai (1)

horizontālās

:

...

vertikālās

:

...

leņķa

:

...

torsa leņķa

:

...

Piezīme: atskaites datus pārējām sēdvietām uzskaita 3.2. punktā, 3.3. punktā utt.

---

(1)  Lieko svītrot.

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 26.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/41

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2008/487/KĀDP

(2008. gada 23. jūnijs),

ar ko Eiropas Drošības stratēģijas sakarā atbalsta 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un tālāknodošanas aizliegumu un iznīcināšanu, lai to vispārēji piemērotu un īstenotu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, kur aicināts nodibināt starptautisku kārtību, kuras pamatā ir efektīva daudzpusējība. Eiropas Drošības stratēģijā ir atzīts, ka ANO Statūti ir galvenais starptautisko attiecību pamats. Viena no Eiropas Savienības prioritātēm ir stiprināt Apvienoto Nāciju Organizāciju un palīdzēt tai nodrošināt spējas pildīt uzticētos pienākumus un efektīvi darboties. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, kur aicināts nodibināt starptautisku kārtību, kuras pamatā ir efektīva daudzpusējība. Eiropas Drošības stratēģijā ir atzīts, ka ANO Statūti ir galvenais starptautisko attiecību pamats. Viena no Eiropas Savienības prioritātēm ir stiprināt Apvienoto Nāciju Organizāciju un palīdzēt tai nodrošināt spējas pildīt uzticētos pienākumus un efektīvi darboties.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 1996. gada 10. decembra Rezolūcijā 51/45 visas valstis ir mudinātas enerģiski tiekties pēc efektīva un juridiski saistoša starptautiska nolīguma, lai aizliegtu kājnieku sauszemes mīnu lietošanu, uzglabāšanu, ražošanu un tālāknodošanu. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 1996. gada 10. decembra Rezolūcijā 51/45 visas valstis ir mudinātas enerģiski tiekties pēc efektīva un juridiski saistoša starptautiska nolīguma, lai aizliegtu kājnieku sauszemes mīnu lietošanu, uzglabāšanu, ražošanu un tālāknodošanu.

| (3) | 1997. gada 3. decembrī tika atvērta parakstīšanai Konvencija par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un tālāknodošanas aizliegumu un iznīcināšanu (Konvencija), un tā stājās spēkā 1999. gada 1. martā. Minētā konvencija ir plašs starptautisks instruments, lai pievērstos visiem aspektiem, kas saistīti ar kājnieku sauszemes mīnām, tostarp to lietošanai, ražošanai un tirdzniecībai, upuru atbalstam, atmīnēšanai un uzkrājumu iznīcināšanai. |
| --- | --- |

(3)

1997. gada 3. decembrī tika atvērta parakstīšanai Konvencija par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un tālāknodošanas aizliegumu un iznīcināšanu (Konvencija), un tā stājās spēkā 1999. gada 1. martā. Minētā konvencija ir plašs starptautisks instruments, lai pievērstos visiem aspektiem, kas saistīti ar kājnieku sauszemes mīnām, tostarp to lietošanai, ražošanai un tirdzniecībai, upuru atbalstam, atmīnēšanai un uzkrājumu iznīcināšanai.

| (4) | Konvencijas līgumslēdzējas valstis 2004. gada decembrī pieņēma Nairobi Rīcības plānu laikposmam no 2005. gada līdz 2009. gadam un vienojās par dažādiem nosacījumiem attiecībā uz Konvencijas vispārēju piemērošanu un īstenošanu visos tās aspektos. |
| --- | --- |

(4)

Konvencijas līgumslēdzējas valstis 2004. gada decembrī pieņēma Nairobi Rīcības plānu laikposmam no 2005. gada līdz 2009. gadam un vienojās par dažādiem nosacījumiem attiecībā uz Konvencijas vispārēju piemērošanu un īstenošanu visos tās aspektos.

| (5) | 2007. gada decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma Rezolūciju 62/41 par Konvencijas īstenošanu, kurā visas valstis, kas vēl nav parakstījušas Konvenciju, aicinātas nekavējoties tai pievienoties, savukārt valstis, kas Konvenciju ir parakstījušas, tomēr nav to ratificējušas, ir mudinātas to nekavējoties ratificēt, un visas valstis, kas vien var, aicinātas ar divpusēju, apakšreģionālu, reģionālu un daudzpusēju kontaktu, ietekmes, semināru starpniecību, kā arī citiem līdzekļiem sekmēt pievienošanos Konvencijai, |
| --- | --- |

(5)

2007. gada decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma Rezolūciju 62/41 par Konvencijas īstenošanu, kurā visas valstis, kas vēl nav parakstījušas Konvenciju, aicinātas nekavējoties tai pievienoties, savukārt valstis, kas Konvenciju ir parakstījušas, tomēr nav to ratificējušas, ir mudinātas to nekavējoties ratificēt, un visas valstis, kas vien var, aicinātas ar divpusēju, apakšreģionālu, reģionālu un daudzpusēju kontaktu, ietekmes, semināru starpniecību, kā arī citiem līdzekļiem sekmēt pievienošanos Konvencijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

1.   Lai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 62/41 atbalstītu to, ka īsteno Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un tālāknodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu (Konvencija), Eiropas Savienība (“ES”) tiecas sasniegt šādus mērķus:

| a) | sekmēt Konvencijas vispārēju piemērošanu un atbalstīt gatavošanos otrajai Konvencijas pārskatīšanas konferencei 2009. gadā; |
| --- | --- |

a)

sekmēt Konvencijas vispārēju piemērošanu un atbalstīt gatavošanos otrajai Konvencijas pārskatīšanas konferencei 2009. gadā;

| b) | atbalstīt to, ka valstis, kas ir Konvencijas puses, pilnībā to īsteno. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt to, ka valstis, kas ir Konvencijas puses, pilnībā to īsteno.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, ES īsteno šādus projektus:

| a) | rīko līdz pat sešiem reģionāliem vai apakšreģionāliem semināriem ar mērķi pastiprināt pievienošanos Konvencijai un Konvencijas ratificēšanu un sagatavoties otrajai pārskatīšanas konferencei 2009. gadā; |
| --- | --- |

a)

rīko līdz pat sešiem reģionāliem vai apakšreģionāliem semināriem ar mērķi pastiprināt pievienošanos Konvencijai un Konvencijas ratificēšanu un sagatavoties otrajai pārskatīšanas konferencei 2009. gadā;

| b) | nodrošina nepārtrauktas tehniskas konsultācijas un līdz pat 25 mērķtiecīgiem tehniskās palīdzības apmeklējumiem līgumslēdzējās valstīs, lai sniegtu ieteikumus par Konvencijas pilnīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

nodrošina nepārtrauktas tehniskas konsultācijas un līdz pat 25 mērķtiecīgiem tehniskās palīdzības apmeklējumiem līgumslēdzējās valstīs, lai sniegtu ieteikumus par Konvencijas pilnīgu īstenošanu.

Minēto projektu sīki izstrādāts apraksts ir izklāstīts pielikumā.

2. pants

1.   Prezidentvalsts, kam palīdz Padomes ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis KĀDP jomā (ĢS/AP), ir atbildīga par šīs vienotās rīcības īstenošanu. Komisija ir pilnībā iesaistīta.

2.   Šīs vienotās rīcības 1. panta 2. punktā minētos projektus tehniski īsteno Ženēvas Starptautiskā humānas atmīnēšanas centra Īstenošanas atbalsta vienība (ISU/GICHD). Tā veic šo uzdevumu ĢS/AP kontrolē, kurš palīdz prezidentvalstij. Šim nolūkam ĢS/AP panāk vienošanos par vajadzīgajiem pasākumiem ar ISU/GICHD.

3.   Prezidentvalsts, ĢS/AP un Komisija cits citu regulāri informē par projektiem atbilstīgi savām attiecīgām pilnvarām.

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 1 070 000, ko sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

2.   Izdevumus, ko finansē no šā panta 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.

3.   Komisija pārrauga, lai pienācīgi tiktu pārvaldīti 2. punktā minētie ES izdevumi, ko sniedz dotācijas veidā. Lai tas varētu notikt, Komisija noslēdz finansēšanas nolīgumu ar GICHD. Finansēšanas nolīgumā paredz, ka ISU/GICHD nodrošina ES ieguldījuma redzamību, kas atbilstīga ieguldījuma apjomam.

4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā paredzēto finansēšanas nolīgumu, cik drīz vien iespējams pēc šīs vienotās rīcības stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.

4. pants

Prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, ziņo Padomei par šīs vienotās rīcības īstenošanu, pamatojoties uz ISU/GICHD sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Šie ziņojumi ir Padomes veikta izvērtējuma pamatā. Komisija ir pilnībā iesaistīta. Tā sniedz informāciju par šīs vienotās rīcības īstenošanas finansiālajiem aspektiem.

5. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

Vienotās rīcības darbība beidzas 21 mēnesi pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas vai sešus mēnešus pēc tās pieņemšanas, ja minētajā laikposmā nav noslēgts finansēšanas nolīgums.

6. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2008. gada 23. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

I. JARC

---

PIELIKUMS

1.   Mērķi

Šīs vienotās rīcības vispārējie mērķi ir veicināt Konvencijas vispārēju piemērošanu, atbalstīt Konvencijas līgumslēdzējas valstis tās pilnīgā īstenošanā un 2009. gadā paredzētās otrās pārskatīšanas konferences sagatavošanā. Nodrošina pēc iespējas lielāku sinerģiju ar citiem atbilstīgiem ES finansiāliem instrumentiem.

2.   Projekti

2.1.   Veicināt to, ka vispārēji piemēro un īsteno Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un tālāknodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu, un gatavoties 2009. gada pārskatīšanas konferencei.

2.1.1.   Projekta mērķis

Ar reģionālu un apakšreģionālu semināru starpniecību veicināt Konvencijas stingru ievērošanu un palīdzēt sagatavot otro pārskatīšanas konferenci.

2.1.2.   Projekta apraksts

Paredzēts sarīkot līdz pat sešiem reģionāliem un apakšreģionāliem praktiskiem semināriem, lai sagatavotos otrajai pārskatīšanas konferencei un sekmētu Konvencijas vispārēju piemērošanu.

2.1.3.   Projekta rezultāti

Lielāks Konvencijas dalībvalstu skaits un atjaunota pasaules sabiedrības apzināšanās, cik nozīmīgi ir mērķi un saistības, kas izriet no Konvencijas ratifikācijas, kā arī labāka izpratne par topošo līgumslēdzēju valstu vajadzībām saistībā ar kājnieku sauszemes mīnu programmām.

Labāka sagatavošanās otrajai pārskatīšanas konferencei, kas notiks 2009. gadā, reģioniem aktīvāk iesaistoties un dibinot savstarpējus kontaktus.

2.1.4.   Semināru norises vietas

ISU/GICHD iesniedz sarakstu ar reģionālo semināru iespējamām norises vietām, ko pēc tam apstiprina prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, apspriežoties ar Padomes kompetentām struktūrām.

Semināru norises vietas izvēlas pēc kritērijiem, kas ietver attiecīgās valsts gatavību un apņemšanos rīkot semināru noteiktā reģionā, to, kādā pakāpē reģiona valstis ir iesaistītas Konvencijā, un, ja vajadzīgs, attiecīgās reģionālās vai apakšreģionālās organizācijas apņemšanos.

2.1.5.   Projekta atbalsta saņēmēji

Līgumslēdzējas valstis un valstis, kas nav Konvencijas līgumslēdzējas valstis, reģionos, kuros rīkos seminārus.

2.2.   Atbalsts Konvencijas pilnīgai īstenošanai

2.2.1.   Projekta mērķis

Palīdzēt līgumslēdzējām valstīm īstenot Konvencijas noteikumus.

2.2.2.   Projekta apraksts

Palīdzēt Konvencijas līgumslēdzējām valstīm, kurās vēl norit tajā noteikto saistību izpildes process.

Rīko tehniskās palīdzības apmeklējumus līgumslēdzējās valstīs, lai izvērtētu, kā valstis ievēro no Konvencijas izrietošās saistības, un lai sniegtu atbalstu saskaņā ar citām attiecīgām notiekošām programmām un/vai darbībām, Nairobi samita atzinumiem un gada progresa ziņojuma atzinumiem.

2.2.3.   Projekta rezultāti

| — | Labākas zināšanas par īstenošanas centieniem valstu mērogā, kas var vedināt uz turpmāku ES rīcību. |
| --- | --- |

—

Labākas zināšanas par īstenošanas centieniem valstu mērogā, kas var vedināt uz turpmāku ES rīcību.

| — | Sniegti padomi un ieteikumi par tehniskajām prasībām Konvencijas saistību izpildei. |
| --- | --- |

—

Sniegti padomi un ieteikumi par tehniskajām prasībām Konvencijas saistību izpildei.

| — | Attiecīgu valstu attīstības plānu izstrāde saskaņā ar Konvencijas saistībām. |
| --- | --- |

—

Attiecīgu valstu attīstības plānu izstrāde saskaņā ar Konvencijas saistībām.

2.2.4.   Projekta atbalsta saņēmēji

Līgumslēdzējas valstis aicina lūgt atbalstu. Lēmumu pieņem, pamatojoties uz to, cik lielā mērā lūguma iesniedzēja līgumslēdzēja valsts pirms iesaistīšanās ir apkopojusi vajadzīgo pamatinformāciju, veikusi lietderīgus pasākumus, lai atbalstītu tehnisko ekspertu apmeklējumu, un pierādījusi gatavību pilnībā izmantot mācību rezultātā saņemto informāciju.

Izraugoties atbalsta saņēmējus, ņem vērā to, kā iespējamie atbalsta saņēmēji pilda saistības, ko uzņēmušies attiecībā uz atmīnēšanu un krājumu iznīcināšanu, ievērojot termiņus, kas noteikti Konvencijas sanāksmēs.

ISU/GICHD iesniedz atbalsta saņēmēju galīgo sarakstu, ko pēc tam apstiprina prezidentvalsts, kurai palīdz ĢS/AP, apspriežoties ar Padomes kompetentām struktūrām.

3.   Ilgums

Vienotās rīcības kopējais īstenošanas laiks ir 21 mēnesis.

4.   Īstenotāja struktūra

Prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, ir atbildīga par šīs vienotās rīcības politisku īstenošanu un pārraudzību. Tehnisko īstenošanu prezidentvalsts uztic ISU/GICHD.

ISU/GICHD nodrošina ES ieguldījuma redzamību, kas ir atbilstīga tā apjomam.

5.   Ziņošana

ISU/GICHD sagatavo sīki izstrādātus ziņojumus pēc katra plānotā semināra un tehniskās palīdzības apmeklējuma.

---