# Az Európai Unió L 118/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 118 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. május 6. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 118

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. május 6.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 396/2008/EK rendelete (2008. április 29.) a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 397/2008/EK rendelete (2008. május 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 8 |
| | | A Bizottság 398/2008/EK rendelete (2008. május 5.) a cukorágazat egyes termékeire az 1109/2007/EK rendelet által a 2007/2008-es gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 10 |
| | * | A Bizottság 399/2008/EK rendelete (2008. május 5.) az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VIII. mellékletének a kedvtelésből tartott állatok egyes feldolgozott eledelére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 12 |
| | * | A Bizottság 400/2008/EK rendelete (2008. május 5.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 95. alkalommal történő módosításáról | 14 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 396/2008/EK rendelete (2008. április 29.) a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 397/2008/EK rendelete (2008. május 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

8

A Bizottság 398/2008/EK rendelete (2008. május 5.) a cukorágazat egyes termékeire az 1109/2007/EK rendelet által a 2007/2008-es gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

10

*

A Bizottság 399/2008/EK rendelete (2008. május 5.) az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VIII. mellékletének a kedvtelésből tartott állatok egyes feldolgozott eledelére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

12

*

A Bizottság 400/2008/EK rendelete (2008. május 5.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 95. alkalommal történő módosításáról

14

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/354/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. december 11.) a Franciaország által a videojáték-készítésre bevezetett adójóváírás területén a C 47/06 (ex N 648/05) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 6070. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/355/EK |
| | * | A Bizottság ajánlása (2007. december 5.) az EKSz. 20. cikke szövegének az útlevelekben történő megjelenítéséről
  (az értesítés a C(2007) 5841. számú dokumentummal történt) | 30 |
| | | MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | Tanács |
| | * | Tájékoztatás az Európai Közösség és az Elefántcsontparti Köztársaság között létrejött partnerségi megállapodás hatálybalépésének időpontjáról | 32 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/354/EK

*

A Bizottság határozata (2007. december 11.) a Franciaország által a videojáték-készítésre bevezetett adójóváírás területén a C 47/06 (ex N 648/05) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 6070. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 6070. számú dokumentummal történt)

1

16

AJÁNLÁSOK

Bizottság

2008/355/EK

*

A Bizottság ajánlása (2007. december 5.) az EKSz. 20. cikke szövegének az útlevelekben történő megjelenítéséről
  (az értesítés a C(2007) 5841. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2007) 5841. számú dokumentummal történt)

30

MEGÁLLAPODÁSOK

Tanács

*

Tájékoztatás az Európai Közösség és az Elefántcsontparti Köztársaság között létrejött partnerségi megállapodás hatálybalépésének időpontjáról

32

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2008/356/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság EULEX/2/2008 határozata (2008. április 22.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról | 33 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2008/356/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság EULEX/2/2008 határozata (2008. április 22.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/1

---

A TANÁCS 396/2008/EK RENDELETE

(2008. április 29.)

a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet),

tekintettel a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2004. március 2-i 397/2004/EK tanácsi rendelet (2) 1. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   AZ ELŐZŐ ELJÁRÁS

| (1) | A 397/2004/EK rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Pakisztánból származó, az ex 6302 21 00 (6302210081, 6302210089 TARIC-kód), ex 6302 22 90 (6302229019 TARIC-kód), ex 6302 31 00 (6302310090 TARIC-kód) és ex 6302 32 90 (6302329019 TARIC-kód) KN-kód alá tartozó pamutféle ágyneműk Közösségbe történő behozatalára. 13,1 %-os, az egész országra érvényes dömpingellenes vám kivetésére került sor az érintett terméket a Közösségbe exportáló valamennyi vállalat esetében. |
| --- | --- |

(1)

A 397/2004/EK rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Pakisztánból származó, az ex 6302 21 00 (6302210081, 6302210089 TARIC-kód), ex 6302 22 90 (6302229019 TARIC-kód), ex 6302 31 00 (6302310090 TARIC-kód) és ex 6302 32 90 (6302329019 TARIC-kód) KN-kód alá tartozó pamutféle ágyneműk Közösségbe történő behozatalára. 13,1 %-os, az egész országra érvényes dömpingellenes vám kivetésére került sor az érintett terméket a Közösségbe exportáló valamennyi vállalat esetében.

| (2) | A Tanács 2006 májusában egy, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatot követően a 695/2006/EK rendelettel (3) módosította a 397/2004/EK rendeletet és új, 0 %–8,5 %-ig terjedő vámtételeket vezetett be, amelyek egy új, 2003. április 1-je és 2004. március 31-e közötti vizsgálati időszakon alapultak. Tekintettel az együttműködő exportáló gyártók nagy számára, minta kiválasztására került sor. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2006 májusában egy, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatot követően a 695/2006/EK rendelettel (3) módosította a 397/2004/EK rendeletet és új, 0 %–8,5 %-ig terjedő vámtételeket vezetett be, amelyek egy új, 2003. április 1-je és 2004. március 31-e közötti vizsgálati időszakon alapultak. Tekintettel az együttműködő exportáló gyártók nagy számára, minta kiválasztására került sor.

| (3) | A mintába bekerült vállalatok esetében a felülvizsgálat során megállapított egyéni vámtételek, míg a mintába be nem került többi együttműködő vállalat esetében 5,8 %-os, súlyozott átlaggal számított vám került bevezetésre. A nem jelentkező, illetve a vizsgálatban együtt nem működő vállalatokra 8,5 %-os vámot vetettek ki. |
| --- | --- |

(3)

A mintába bekerült vállalatok esetében a felülvizsgálat során megállapított egyéni vámtételek, míg a mintába be nem került többi együttműködő vállalat esetében 5,8 %-os, súlyozott átlaggal számított vám került bevezetésre. A nem jelentkező, illetve a vizsgálatban együtt nem működő vállalatokra 8,5 %-os vámot vetettek ki.

| (4) | A 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi az ugyanezen cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő pakisztáni exportáló gyártók számára, hogy ugyanabban az elbánásban részesüljenek, mint a mintába be nem került együttműködő vállalatok (a továbbiakban: új exportáló gyártókkal szembeni elbánás). |
| --- | --- |

(4)

A 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi az ugyanezen cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő pakisztáni exportáló gyártók számára, hogy ugyanabban az elbánásban részesüljenek, mint a mintába be nem került együttműködő vállalatok (a továbbiakban: új exportáló gyártókkal szembeni elbánás).

| (5) | A 925/2007/EK rendelet megtette az új exportáló gyártókkal szembeni elbánást kérelmező tizennyolc pakisztáni vállalatra vonatkozó megállapításokat. E vállalatok közül négy részesült az új exportáló gyártókkal szembeni elbánásban, míg a fennmaradó 14 vállalat kérelmét elutasították. |
| --- | --- |

(5)

A 925/2007/EK rendelet megtette az új exportáló gyártókkal szembeni elbánást kérelmező tizennyolc pakisztáni vállalatra vonatkozó megállapításokat. E vállalatok közül négy részesült az új exportáló gyártókkal szembeni elbánásban, míg a fennmaradó 14 vállalat kérelmét elutasították.

B.   ÚJ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK ÁLTAL BENYÚJTOTT KÉRELMEK

| (6) | További tizenhárom pakisztáni vállalat kérelmezett új exportáló gyártókkal szembeni elbánást. |
| --- | --- |

(6)

További tizenhárom pakisztáni vállalat kérelmezett új exportáló gyártókkal szembeni elbánást.

| (7) | A Bizottság vizsgálatot folytatott annak megállapítására, hogy valamennyi kérelmező megfelel-e az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás megadására vonatkozó, a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételeknek, ellenőrizve az alábbiakat:






  — | a vállalat nem exportálta a Közösségbe az (1) bekezdésben meghatározott termékeket a 2003. április 1-je és a 2004. március 31-e közötti időszakban, |
| --- | --- | --- |

(7)

A Bizottság vizsgálatot folytatott annak megállapítására, hogy valamennyi kérelmező megfelel-e az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás megadására vonatkozó, a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételeknek, ellenőrizve az alábbiakat:

—

a vállalat nem exportálta a Közösségbe az (1) bekezdésben meghatározott termékeket a 2003. április 1-je és a 2004. március 31-e közötti időszakban,

| — | nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alá tartozó egyik exportőrrel vagy gyártóval sem, és |
| --- | --- |

—

nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alá tartozó egyik exportőrrel vagy gyártóval sem, és

| — | az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után ténylegesen exportálta a Közösségbe az érintett terméket, vagy szerződés formájában visszavonhatatlan kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett terméket nagy mennyiségben exportálja a Közösségbe. |
| --- | --- |

—

az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után ténylegesen exportálta a Közösségbe az érintett terméket, vagy szerződés formájában visszavonhatatlan kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett terméket nagy mennyiségben exportálja a Közösségbe.

| (8) | A Bizottság valamennyi kérelmezőnek kérdőívet küldött, és bizonyítékot kért arra nézve, hogy megfelelnek a fent említett három feltételnek. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság valamennyi kérelmezőnek kérdőívet küldött, és bizonyítékot kért arra nézve, hogy megfelelnek a fent említett három feltételnek.

| (9) | A 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján az e három feltételnek eleget tevő exportáló gyártók esetében alkalmazandó vám a mintába be nem került együttműködő vállalatokra érvényes 5,8 %-os vám. |
| --- | --- |

(9)

A 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján az e három feltételnek eleget tevő exportáló gyártók esetében alkalmazandó vám a mintába be nem került együttműködő vállalatokra érvényes 5,8 %-os vám.

C.   MEGÁLLAPÍTÁSOK

| (10) | Az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmet benyújtó pakisztáni vállalatok közül három nem küldött választ az eredeti kérdőívre. Ennek következtében nem volt ellenőrizhető, hogy ezek a vállalatok megfelelnek-e a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek, így kérelmüket el kellett utasítani. A vállalatokat értesítették arról, hogy kérelmükkel a továbbiakban nem foglalkoznak, és lehetőséget adtak nekik észrevételek benyújtására. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(10)

Az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmet benyújtó pakisztáni vállalatok közül három nem küldött választ az eredeti kérdőívre. Ennek következtében nem volt ellenőrizhető, hogy ezek a vállalatok megfelelnek-e a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek, így kérelmüket el kellett utasítani. A vállalatokat értesítették arról, hogy kérelmükkel a továbbiakban nem foglalkoznak, és lehetőséget adtak nekik észrevételek benyújtására. Észrevétel nem érkezett.

| (11) | Két pakisztáni exportáló gyártó esetében a benyújtott információk vizsgálata azt mutatta, hogy azok kielégítő bizonyítékot szolgáltattak arra nézve, hogy eleget tesznek a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében megállapított három feltételnek. Ezért a 397/2004/EK rendelet 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően e két gyártó esetében alkalmazható lehet a mintába be nem került együttműködő vállalatok esetében alkalmazandó (azaz 5,8 %-os) vámtétel, és a négy gyártó bekerülhet az exportáló gyártóknak az említett rendelet mellékletében foglalt jegyzékébe. |
| --- | --- |

(11)

Két pakisztáni exportáló gyártó esetében a benyújtott információk vizsgálata azt mutatta, hogy azok kielégítő bizonyítékot szolgáltattak arra nézve, hogy eleget tesznek a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében megállapított három feltételnek. Ezért a 397/2004/EK rendelet 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően e két gyártó esetében alkalmazható lehet a mintába be nem került együttműködő vállalatok esetében alkalmazandó (azaz 5,8 %-os) vámtétel, és a négy gyártó bekerülhet az exportáló gyártóknak az említett rendelet mellékletében foglalt jegyzékébe.

| (12) | Egy pakisztáni vállalatról kiderült, hogy kapcsolatban áll egy olyan vállalattal, amely együttműködött a felülvizsgálatban és amely a vizsgálati időszakban az érintett terméket exportálta. E gyártó így nem teljesítette a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében foglalt második feltételt, és ezért az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmét el kellett utasítani. A vállalatot tájékoztatták arról, hogy kérelme nem fogadható el, és lehetőséget adtak számára észrevételek benyújtására, a vállalat azonban nem nyújtott be további olyan információkat, amelyek a megállapítások megváltoztatását eredményezhetnék. |
| --- | --- |

(12)

Egy pakisztáni vállalatról kiderült, hogy kapcsolatban áll egy olyan vállalattal, amely együttműködött a felülvizsgálatban és amely a vizsgálati időszakban az érintett terméket exportálta. E gyártó így nem teljesítette a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében foglalt második feltételt, és ezért az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmét el kellett utasítani. A vállalatot tájékoztatták arról, hogy kérelme nem fogadható el, és lehetőséget adtak számára észrevételek benyújtására, a vállalat azonban nem nyújtott be további olyan információkat, amelyek a megállapítások megváltoztatását eredményezhetnék.

| (13) | Három pakisztáni vállalatról kiderült, hogy a vizsgálati időszakban az érintett terméket exportálta. E három gyártó így nem teljesítette a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében foglalt első feltételt, és ezért az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmüket el kellett utasítani. E vállalatokat tájékoztatták arról, hogy kérelmük nem fogadható el, és lehetőséget adtak számukra észrevételek benyújtására, a vállalatok azonban nem nyújtottak be olyan további információkat, amelyek a megállapítások megváltoztatását eredményezhetnék. |
| --- | --- |

(13)

Három pakisztáni vállalatról kiderült, hogy a vizsgálati időszakban az érintett terméket exportálta. E három gyártó így nem teljesítette a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében foglalt első feltételt, és ezért az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmüket el kellett utasítani. E vállalatokat tájékoztatták arról, hogy kérelmük nem fogadható el, és lehetőséget adtak számukra észrevételek benyújtására, a vállalatok azonban nem nyújtottak be olyan további információkat, amelyek a megállapítások megváltoztatását eredményezhetnék.

| (14) | Három pakisztáni vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a vizsgálati időszak után az érintett terméket a Közösségben értékesítette, vagy hogy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségű termék Közösségbe történő exportálására. Ennek következtében nem volt egyértelműen megállapítható, hogy a vállalat exportálta-e az érintett terméket a vizsgálati időszak után, ahogyan azt a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében foglalt harmadik feltétel előírja, így új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmüket el kellett utasítani. E vállalatokat tájékoztatták arról, hogy kérelmük nem fogadható el, és lehetőséget adtak számukra észrevételek benyújtására, a vállalatok azonban nem nyújtottak be további olyan információkat, amelyek a megállapítások megváltoztatását eredményezhetnék. |
| --- | --- |

(14)

Három pakisztáni vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a vizsgálati időszak után az érintett terméket a Közösségben értékesítette, vagy hogy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségű termék Közösségbe történő exportálására. Ennek következtében nem volt egyértelműen megállapítható, hogy a vállalat exportálta-e az érintett terméket a vizsgálati időszak után, ahogyan azt a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében foglalt harmadik feltétel előírja, így új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmüket el kellett utasítani. E vállalatokat tájékoztatták arról, hogy kérelmük nem fogadható el, és lehetőséget adtak számukra észrevételek benyújtására, a vállalatok azonban nem nyújtottak be további olyan információkat, amelyek a megállapítások megváltoztatását eredményezhetnék.

| (15) | Egy pakisztáni vállalat nem tudta bizonyítani, hogy az érintett termék gyártója volt, és nem nyújtott be bizonyítékokat arról sem, hogy a vizsgálati időszak után az érintett terméket a Közösségben értékesítette, vagy hogy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségű termék Közösségbe történő exportálására. Ez a kérelmező így nem teljesítette azt az alapvető feltételt, hogy exportáló gyártó legyen, és kérelmét ezért el kellett utasítani. A vállalatot tájékoztatták arról, hogy kérelme nem fogadható el, és lehetőséget adtak számára észrevételek benyújtására, a vállalat azonban nem nyújtott be további olyan információkat, amelyek a megállapítások megváltoztatását eredményezhetnék. |
| --- | --- |

(15)

Egy pakisztáni vállalat nem tudta bizonyítani, hogy az érintett termék gyártója volt, és nem nyújtott be bizonyítékokat arról sem, hogy a vizsgálati időszak után az érintett terméket a Közösségben értékesítette, vagy hogy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségű termék Közösségbe történő exportálására. Ez a kérelmező így nem teljesítette azt az alapvető feltételt, hogy exportáló gyártó legyen, és kérelmét ezért el kellett utasítani. A vállalatot tájékoztatták arról, hogy kérelme nem fogadható el, és lehetőséget adtak számára észrevételek benyújtására, a vállalat azonban nem nyújtott be további olyan információkat, amelyek a megállapítások megváltoztatását eredményezhetnék.

| (16) | A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőket és a közösségi gazdasági ágazatot a vizsgálat végeredményeiről, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőket és a közösségi gazdasági ágazatot a vizsgálat végeredményeiről, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására.

D.   KÖVETKEZTETÉS

| (17) | A (11) preambulumbekezdésben említett megállapítások alapján két pakisztáni exportáló gyártó felel meg az új exportáló gyártókkal szembeni elbánásra vonatkozó, a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek. A 397/2004/EK rendelet mellékletében foglalt, az együttműködő gyártókat felsoroló jegyzéket ezért ki kell egészíteni e vállalatokkal, és rájuk is az 5,8 %-os vámot kell alkalmazni. A többi 11 pakisztáni vállalat által benyújtott kérelmeket a fent ismertetett okok miatt el kell utasítani, |
| --- | --- |

(17)

A (11) preambulumbekezdésben említett megállapítások alapján két pakisztáni exportáló gyártó felel meg az új exportáló gyártókkal szembeni elbánásra vonatkozó, a 397/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek. A 397/2004/EK rendelet mellékletében foglalt, az együttműködő gyártókat felsoroló jegyzéket ezért ki kell egészíteni e vállalatokkal, és rájuk is az 5,8 %-os vámot kell alkalmazni. A többi 11 pakisztáni vállalat által benyújtott kérelmeket a fent ismertetett okok miatt el kell utasítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 397/2004/EK rendelet mellékletében foglalt, az együttműködő gyártókat felsoroló jegyzék helyébe a következő szöveg lép:

| Név | Cím |
| --- | --- |
| „A.B. Exports (PVT) Ltd. | Off. No 6, Ground Floor, |
| Business Center, New Civil Lines, |
| Faisalabad |

Név

Cím

„A.B. Exports (PVT) Ltd.

Off. No 6, Ground Floor,

Business Center, New Civil Lines,

Faisalabad

A.S.T. (PVT) Limited

| Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3, |
| --- |
| Phase V Extension, D.H. Authority, |
| Karachi |

Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3,

Phase V Extension, D.H. Authority,

Karachi

Aala Processing Industries (PVT) Ltd.

| 5 KM Satyana Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

5 KM Satyana Road

Faisalabad 38000

Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd.

| P-214 Muslim Town #1, |
| --- |
| Sargodha Road, |
| Faisalabad |

P-214 Muslim Town #1,

Sargodha Road,

Faisalabad

Adil Waheed Garments

| 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

66-Zubair Colony, Jaranwala Road,

Faisalabad

Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd.

| LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area, |
| --- |
| Karachi |

LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area,

Karachi

Al Musawar Textile (PVT) Ltd.

| Atlas Street, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Atlas Street, Maqbool Road,

Faisalabad

M/S Al-Ghani International

| 202 Bhaiwala, Ghona Road, |
| --- |
| Faisalabad |

202 Bhaiwala, Ghona Road,

Faisalabad

Al-Karam Textile Mills (PVT) Ltd.

| 3rd floor, K.D.L.B. Building, |
| --- |
| 58-West Wharf Road, |
| Karachi |

3rd floor, K.D.L.B. Building,

58-West Wharf Road,

Karachi

Al-Latif

| W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, |
| --- |
| Karachi-75950 |

W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area,

Karachi-75950

Al-Noor Processing & Textile Mills

| Sargodha Road, |
| --- |
| Near Bava Chak, |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Near Bava Chak,

Faisalabad

Al-Raheem Textile

| F/40, Block-6, P.E.C.H.S., |
| --- |
| Karachi |

F/40, Block-6, P.E.C.H.S.,

Karachi

Ameer Enterprises

| 3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2, |
| --- |
| Karkhana Bazar, Yanr Market, |
| Faisalabad |

3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2,

Karkhana Bazar, Yanr Market,

Faisalabad

Amsons Textile Mills (PVT) Ltd.

| D-14/B, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/B, S.I.T.E.,

Karachi

Amtex (Private) Limited

| 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road,

Faisalabad

Anjum Textile Mills (PVT) Ltd.

| Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road,

Faisalabad

Ansa Industries

| Plot #16, Sector C-2 |
| --- |
| Karachi Exporting Processing Zone |
| Landhi Industrial Area |
| Karachi 74000 |

Plot #16, Sector C-2

Karachi Exporting Processing Zone

Landhi Industrial Area

Karachi 74000

Apex Corporation

| 1-19, Arkay Square, |
| --- |
| PO Box 13373, |
| Karachi |

1-19, Arkay Square,

PO Box 13373,

Karachi

M/S Arif Textiles Private Limited

| Karim Bibi Street, Bawa Chak, |
| --- |
| Sargodha Road |
| Faisalabad |

Karim Bibi Street, Bawa Chak,

Sargodha Road

Faisalabad

Arshad Corporation

| 1088/2, Jail Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

1088/2, Jail Road

Faisalabad 38000

Arzoo Textile Mills Ltd.

| 2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala, |
| --- |
| Faisalabad |

2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala,

Faisalabad

Asia Textile Mills

| D-156, S.I.T.E. Avenue, |
| --- |
| Karachi |

D-156, S.I.T.E. Avenue,

Karachi

Aziz Sons

| D21/Karach, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D21/Karach, S.I.T.E.,

Karachi-75700

B.I.L. Exporters

| 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area,

Karachi

Baak Industries

| P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, |
| --- |
| Faisalabad |

P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital,

Faisalabad

Be Be Jan Pakistan Limited

| Square No 7, Chak No 204/R.B., |
| --- |
| Faisalabad |

Square No 7, Chak No 204/R.B.,

Faisalabad

Bela Textiles Ltd.

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Bismillah Fabrics (PVT) Ltd.

| 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Bismillah Textiles (PVT) Ltd.

| 1 KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

1 KM, Jaranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Classic Enterprises

| B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area,

Karachi

M/S Club Textile

| Sargodha Road, Ali Block |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road, Ali Block

Faisalabad

Cotton Arts (PVT) Ltd.

| 613/1, Dagrawaan Road, |
| --- |
| Faisalabad |

613/1, Dagrawaan Road,

Faisalabad

D.L. Nash (Private) Ltd.

| 11, Timber Pond, Keamari Road, |
| --- |
| Karachi-75620 |

11, Timber Pond, Keamari Road,

Karachi-75620

Dawood Exports PVT Ltd.

| PO Box 532, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 532, Sargodha Road,

Faisalabad

Decent Textiles

| P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-1271, Abdullahpur, West Canal Road,

Faisalabad

En Em Fabrics (Pvt) Ltd.

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

En Em Industries Ltd.

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

Enn Eff Exports

| 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, |
| --- |
| Faisalabad |

4th floor, Business Centre, New Civil Lines,

Faisalabad

Faisal Industries

| Office 205, Madina City Mall, |
| --- |
| Abdullah Haroon Road, Saddar, |
| Karachi |

Office 205, Madina City Mall,

Abdullah Haroon Road, Saddar,

Karachi

Fashion Knit Industries

| 5-Business Centre, Ground Floor, |
| --- |
| Mumtaz Hassan Road, |
| Karachi |

5-Business Centre, Ground Floor,

Mumtaz Hassan Road,

Karachi

Fateh Textile Mills Limited

| PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., |
| --- |
| Hyderabad |

PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E.,

Hyderabad

Gerpak Textile (PVT) Ltd.

| 317 Clifton Centre, Schon Circle, |
| --- |
| Kehkashan Clifton, |
| Karachi |

317 Clifton Centre, Schon Circle,

Kehkashan Clifton,

Karachi

Gohar Textile mills

| 208 Chak Road, Zia Town, |
| --- |
| Faisalabad |

208 Chak Road, Zia Town,

Faisalabad

H.A. Industries (PVT) Ltd.

| 10 KM, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10 KM, Jaranwala Road,

Faisalabad

Haroon Fabrics (Private) Limited

| P-121, Rafique Colony, Jail Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-121, Rafique Colony, Jail Road,

Faisalabad

Hay’s (PVT) Limited

| A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E.,

Karachi-75700

M/S Home Furnishings Limited

| Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B., |
| --- |
| Karachi Export Processing Zone, Karachi |

Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B.,

Karachi Export Processing Zone, Karachi

Homecare Textiles

| D-115, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-115, S.I.T.E.,

Karachi

Husein Industries Ltd.

| HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, |
| --- |
| Landhi, Karachi |

HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate,

Landhi, Karachi

Ideal International

| A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-63/A, SIND Industrial Trading Estate,

Karachi-75700

J.K. Sons Private Limited

| 3-1/A, Peoples Colony |
| --- |
| Jaranwala Road |
| Faisalabad |

3-1/A, Peoples Colony

Jaranwala Road

Faisalabad

Jaquard Weavers

| 811 Mahmoodabad Colony, |
| --- |
| Multan |

811 Mahmoodabad Colony,

Multan

Kam International

| F-152, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

F-152, S.I.T.E.,

Karachi

Kamal Spinning Mills

| 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Kausar Processing Industries (PVT) Ltd.

| P-61 Gole Chiniot Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-61 Gole Chiniot Bazar,

Faisalabad

Kausar Textile Industries (PVT) Ltd.

| Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Maqbool Road,

Faisalabad

Khizra Textiles International

| P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, |
| --- |
| Gol Chiniot Bazar, |
| Faisalabad-38000 |

P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market,

Gol Chiniot Bazar,

Faisalabad-38000

Kohinoor Textile Mills Limited

| Peshawar Road, |
| --- |
| Rawalpindi |

Peshawar Road,

Rawalpindi

Latif International (PVT) Ltd.

| Street No 1, Abdullahpur, |
| --- |
| Faisalabad |

Street No 1, Abdullahpur,

Faisalabad

Liberty Mills Limited

| A/51-A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A/51-A, S.I.T.E.,

Karachi

M/s M.K. SONS Pvt Limited

| 2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road,

Faisalabad

MSC Textiles (PVT) Ltd.

| P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-19, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Mughanum (PVT) Ltd.

| P-162, Circular Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-162, Circular Road,

Faisalabad

Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd.

| D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/A, Bada Board, S.I.T.E.,

Karachi

Naseem Fabrics

| Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, |
| --- |
| Bilal Road, Civil Lines, |
| Faisalabad |

Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex,

Bilal Road, Civil Lines,

Faisalabad

Nawaz Associates

| 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, |
| --- |
| Lahore |

87 D/1 Main Boulevard Gulberg III,

Lahore

Nazir Industries

| Suite 3, 7th floor, Textile Plaza, |
| --- |
| M.A. Jinnah Road, |
| Karachi-74000 |

Suite 3, 7th floor, Textile Plaza,

M.A. Jinnah Road,

Karachi-74000

Niagara Mills (PVT) Ltd.

| Kashmir Road, Nishatabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Kashmir Road, Nishatabad,

Faisalabad

Nina Industries Limited

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Nishitex Enterprises

| P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., |
| --- |
| 1st floor, Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza.,

1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Parsons Industries (PVT) Ltd.

| E-53 S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

E-53 S.I.T.E.,

Karachi

Popular Fabrics (PVT) Limited

| Plot 115, Landhi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

Plot 115, Landhi Industrial Area,

Karachi

Rainbow Industries

| 810/A, Khanewal Road, |
| --- |
| Multan |

810/A, Khanewal Road,

Multan

Rehman International

| P-2, Al Rehman House, |
| --- |
| Ghulam Rasool Nagar Main Road, |
| Sarfraz Colony, Faisalabad |

P-2, Al Rehman House,

Ghulam Rasool Nagar Main Road,

Sarfraz Colony, Faisalabad

Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd.

| Sadaqat Street, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sadaqat Street, Sargodha Road,

Faisalabad

Sadiq Siddique Co.

| 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, |
| --- |
| Karachi |

170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road,

Karachi

Sakina Exports International

| #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, |
| --- |
| Karachi-74000 |

# 313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road,

Karachi-74000

Samira Fabrics (PVT) Ltd.

| 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, |
| --- |
| Karach |

401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road,

Karach

Sapphire Textile Mills Limited

| 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., |
| --- |
| Chundrigar Road, |
| Karachi |

313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I.,

Chundrigar Road,

Karachi

Shahzad Siddique (PVT) Ltd.

| 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road,

Faisalabad

Shalimar Cotton Export (PVT) Ltd.

| Yousaf Chowk, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Yousaf Chowk, Sargodha Road,

Faisalabad

Sharif Textiles Industries (PVT) Ltd.

| PO Box 265, Satiana Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 265, Satiana Road,

Faisalabad

Shercotex

| 39/c, Peoples Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

39/c, Peoples Colony,

Faisalabad

Sitara Textile Industries Limited

| 6- K.M., Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

6- K.M., Sargodha Road,

Faisalabad

South Asian Textile Inds.

| Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, |
| --- |
| Multan |

Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road,

Multan

Sweety Textiles Pvt Ltd.

| P-237, 2nd floor, Hassan Arcade |
| --- |
| Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-237, 2nd floor, Hassan Arcade

Montgomery Bazar,

Faisalabad

Tex-Arts

| P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-22, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

The Crescent Textile Mills Ltd.

| Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Faisalabad

Towellers Limited

| WSA 30-31, Block 1, Federal B, |
| --- |
| Karachi |

WSA 30-31, Block 1, Federal B,

Karachi

Union Exports (PVT) Limited

| D-204/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D-204/A, S.I.T.E.,

Karachi-75700

United Finishing Mills Ltd.

| 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, |
| --- |
| Faisalabad |

2nd floor, Regency Arcade, The Mall,

Faisalabad

United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd.

| PO Box 194, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 194, Maqbool Road,

Faisalabad

Wintex Exports PVT Ltd.

| P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony,

Faisalabad

Zafar Fabrics (PVT) Limited

| Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road,

Faisalabad

Zamzam Weaving and Processing Mills

| Bazar 1, Razabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Bazar 1, Razabad,

Faisalabad

ZIS Textiles Private Limited

| 3Km Sheikhupaura Road |
| --- |
| Khurrianwala |
| Faisalabad” |

3Km Sheikhupaura Road

Khurrianwala

Faisalabad”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2008. április 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

D. RUPEL

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 66., 2004.3.4., 1. o. A legutóbb a 925/2007/EK rendelettel (HL L 202., 2007.8.3., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 121., 2006.5.6., 14. o.

3

---

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/8

---

A BIZOTTSÁG 397/2008/EK RENDELETE

(2008. május 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. május 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2008. május 5-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 63,1 |
| TN | 102,3 |
| TR | 147,8 |
| ZZ | 104,4 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| TR | 109,5 |
| ZZ | 144,2 |
| 0709 90 70 | TR | 139,7 |
| ZZ | 139,7 |
| 0805 10 20 | EG | 49,8 |
| IL | 54,9 |
| MA | 48,9 |
| TN | 52,0 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 51,8 |
| 0805 50 10 | AR | 112,6 |
| IL | 130,3 |
| TR | 130,7 |
| ZA | 118,5 |
| ZZ | 123,0 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 85,2 |
| CL | 91,6 |
| CN | 85,5 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 119,9 |
| US | 106,3 |
| UY | 78,3 |
| ZA | 74,5 |
| ZZ | 88,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

63,1

TN

102,3

TR

147,8

ZZ

104,4

0707 00 05

JO

178,8

TR

109,5

ZZ

144,2

0709 90 70

TR

139,7

ZZ

139,7

0805 10 20

EG

49,8

IL

54,9

MA

48,9

TN

52,0

TR

53,3

ZZ

51,8

0805 50 10

AR

112,6

IL

130,3

TR

130,7

ZA

118,5

ZZ

123,0

0808 10 80

AR

89,4

BR

85,2

CL

91,6

CN

85,5

MK

65,0

NZ

119,9

US

106,3

UY

78,3

ZA

74,5

ZZ

88,4

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/10

---

A BIZOTTSÁG 398/2008/EK RENDELETE

(2008. május 5.)

a cukorágazat egyes termékeire az 1109/2007/EK rendelet által a 2007/2008-es gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikkére,

mivel:

| (1) | A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2007/2008-es gazdasági évre a 1109/2007/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 387/2008/EK bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2007/2008-es gazdasági évre a 1109/2007/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 387/2008/EK bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket a 951/2006/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket a 951/2006/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2007/2008-es gazdasági évre az 1109/2007/EK rendelet által rögzített, a 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok módosultak, és a jelen rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. május 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb az 1260/2007/EK rendelettel (HL L 283., 2007.10.27., 1. o.) módosított rendelet. 2008. október 1-jétől a 318/2006/EK rendelet helyébe az 1234/2007/EK rendelet (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) lép.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o. A legutóbb az 1568/2007/EK rendelettel (HL L 340., 2007.12.22., 62. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 253., 2007.9.28., 5. o.

3

(4)  HL L 116., 2008.4.30., 21. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehércukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok 2008. május 6-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 19,62 | 6,49 |
| 1701 11 90 (1) | 19,62 | 12,21 |
| 1701 12 10 (1) | 19,62 | 6,30 |
| 1701 12 90 (1) | 19,62 | 11,69 |
| 1701 91 00 (2) | 21,72 | 15,20 |
| 1701 99 10 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1701 99 90 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1702 90 95 (3) | 0,22 | 0,42 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

19,62

6,49

1701 11 90 (1)

19,62

12,21

1701 12 10 (1)

19,62

6,30

1701 12 90 (1)

19,62

11,69

1701 91 00 (2)

21,72

15,20

1701 99 10 (2)

21,72

9,85

1701 99 90 (2)

21,72

9,85

1702 90 95 (3)

0,22

0,42

---

(1)  A 318/2006/EK tanácsi rendelet I. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőség esetén (HL L 58., 2006.2.28., 1. o.).

(2)  A 318/2006/EK rendelet I. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőség esetén.

(3)  1 %-os szacharóztartalom esetén.

---

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/12

---

A BIZOTTSÁG 399/2008/EK RENDELETE

(2008. május 5.)

az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VIII. mellékletének a kedvtelésből tartott állatok egyes feldolgozott eledelére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 32. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1774/2002/EK rendelet állat-egészségügyi és közegészségügyi követelményeket határoz meg egyes nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékek és az azokból származó termékek forgalomba hozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1774/2002/EK rendelet állat-egészségügyi és közegészségügyi követelményeket határoz meg egyes nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékek és az azokból származó termékek forgalomba hozatalára vonatkozóan.

| (2) | Az 1774/2002/EK rendelet VIII. melléklete követelményeket határoz meg a kedvtelésből tartott állatok eledele, a műcsont és a műszaki termékek forgalomba hozatalára és a Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozóan. Az említett melléklet II. fejezete B. bekezdésének 3. pontja előírja, hogy a kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelét – a konzervdobozos eledel kivételével – a feldolgozás során meghatározott hőkezelésnek kell alávetni. |
| --- | --- |

(2)

Az 1774/2002/EK rendelet VIII. melléklete követelményeket határoz meg a kedvtelésből tartott állatok eledele, a műcsont és a műszaki termékek forgalomba hozatalára és a Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozóan. Az említett melléklet II. fejezete B. bekezdésének 3. pontja előírja, hogy a kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelét – a konzervdobozos eledel kivételével – a feldolgozás során meghatározott hőkezelésnek kell alávetni.

| (3) | A kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelének – a konzervdobozos eledel kivételével – a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó követelményeket a 829/2007/EK bizottsági rendelet (2) módosította. A kedvtelésből tartott állatok eledelére – a konzervdobozos eledel kivételével – vonatkozó, a behozott szállítmányt kísérő egészségügyi bizonyítványmintát módosították. Az 1774/2002/EK rendelet X. melléklete 3. B. fejezetében meghatározott új egészségügyi bizonyítvány alapján a kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelét nem kell hőkezelésnek alávetni, ha a felhasznált állati eredetű összetevőket a feldolgozási szabványokkal összhangban már hőkezelésnek vetették alá a Közösségben történő forgalomba hozataluk céljából. Ezek a szabványok megfelelő védelmet biztosítanak a közegészségügyi és állat-egészségügyi kockázatokkal szemben. |
| --- | --- |

(3)

A kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelének – a konzervdobozos eledel kivételével – a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó követelményeket a 829/2007/EK bizottsági rendelet (2) módosította. A kedvtelésből tartott állatok eledelére – a konzervdobozos eledel kivételével – vonatkozó, a behozott szállítmányt kísérő egészségügyi bizonyítványmintát módosították. Az 1774/2002/EK rendelet X. melléklete 3. B. fejezetében meghatározott új egészségügyi bizonyítvány alapján a kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelét nem kell hőkezelésnek alávetni, ha a felhasznált állati eredetű összetevőket a feldolgozási szabványokkal összhangban már hőkezelésnek vetették alá a Közösségben történő forgalomba hozataluk céljából. Ezek a szabványok megfelelő védelmet biztosítanak a közegészségügyi és állat-egészségügyi kockázatokkal szemben.

| (4) | Az 1774/2002/EK rendelet 28. cikke előírja, hogy a szóban forgó rendelet meghatározott termékek – beleértve a kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelét – behozatalára vonatkozó rendelkezései nem lehetnek szigorúbbak vagy kevésbé szigorúak azoknál, amelyeket ugyanezen termékek Közösségben történő előállítására és forgalmazására kell alkalmazni. Ezért az említett, a kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelének Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni kell az említett, kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelének közösségi előállítására is. |
| --- | --- |

(4)

Az 1774/2002/EK rendelet 28. cikke előírja, hogy a szóban forgó rendelet meghatározott termékek – beleértve a kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelét – behozatalára vonatkozó rendelkezései nem lehetnek szigorúbbak vagy kevésbé szigorúak azoknál, amelyeket ugyanezen termékek Közösségben történő előállítására és forgalmazására kell alkalmazni. Ezért az említett, a kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelének Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni kell az említett, kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelének közösségi előállítására is.

| (5) | Az 1774/2002/EK rendelet VIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1774/2002/EK rendelet VIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1774/2002/EK rendelet VIII. melléklete e rendelet mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 5-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 273., 2002.10.10., 1. o. A legutóbb az 1432/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 320., 2007.12.6., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 191., 2007.7.21., 1. o. Az 1256/2007/EK rendelettel (HL L 282., 2007.10.26., 30. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Az 1774/2002/EK rendelet VIII. mellékletében a II. fejezet B. bekezdésének 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „3. | A kedvtelésből tartott állatoknak szánt feldolgozott eledelre, a konzervdobozos állateledel kivételével, a következő feltételek vonatkoznak:






  a) | a végterméket teljes egészében legalább 90 °C hőmérséklettel járó hőkezelésnek vetették alá; |
| --- | --- | --- |

„3.

A kedvtelésből tartott állatoknak szánt feldolgozott eledelre, a konzervdobozos állateledel kivételével, a következő feltételek vonatkoznak:

a)

a végterméket teljes egészében legalább 90 °C hőmérséklettel járó hőkezelésnek vetették alá;

| b) | az állati eredetű összetevőket legalább 90 °C hőmérséklettel járó hőkezelésnek vetették alá; vagy |
| --- | --- |

b)

az állati eredetű összetevőket legalább 90 °C hőmérséklettel járó hőkezelésnek vetették alá; vagy

| c) | az állati eredetű összetevőket tekintve kizárólag az alábbiak felhasználásával állították elő:






  i. | olyan hús vagy húskészítmény, amelyet teljes egészében legalább 90 °C hőmérséklettel járó hőkezelésnek vetettek alá; |
| --- | --- | --- |

c)

az állati eredetű összetevőket tekintve kizárólag az alábbiak felhasználásával állították elő:

i.

olyan hús vagy húskészítmény, amelyet teljes egészében legalább 90 °C hőmérséklettel járó hőkezelésnek vetettek alá;

| ii. | az e rendelet követelményeivel összhangban feldolgozott alábbi állati eredetű melléktermékek vagy feldolgozott termékek: tej és tejalapú termékek, zselatin, hidrolizált fehérje, tojástermékek, kollagén, vértermékek, feldolgozott állati fehérje, beleértve a hallisztet, kiolvasztott zsír, halolajok, dikalcium-foszfát, trikalcium-foszfát vagy ízesítő belsőség. |
| --- | --- |

ii.

az e rendelet követelményeivel összhangban feldolgozott alábbi állati eredetű melléktermékek vagy feldolgozott termékek: tej és tejalapú termékek, zselatin, hidrolizált fehérje, tojástermékek, kollagén, vértermékek, feldolgozott állati fehérje, beleértve a hallisztet, kiolvasztott zsír, halolajok, dikalcium-foszfát, trikalcium-foszfát vagy ízesítő belsőség.

A hőkezelést követően minden óvintézkedést meg kell tenni a kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledele fertőződésének elkerülése érdekében.

A kedvtelésből tartott állatok feldolgozott eledelét új csomagolásba kell csomagolni.”

---

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/14

---

A BIZOTTSÁG 400/2008/EK RENDELETE

(2008. május 5.)

az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 95. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni Tálibánt illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló, 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és pénzügyi források befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és pénzügyi források befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2008. április 21-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, amelyekre vonatkozóan alkalmazni kell a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztását. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

2008. április 21-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, amelyekre vonatkozóan alkalmazni kell a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztását. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az e rendeletben foglalt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben foglalt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 5-én.

a Bizottság részéről

Eneko LANDÁBURU

külkapcsolatokért felelős főigazgató

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o. A legutóbb a 374/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 113., 2008.4.25., 15. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

A „Természetes személyek” pont a következő bejegyzésekkel egészül ki:

| „(1) | Suhayl Fatilloevich Buranov (más néven: Suhayl Fatilloyevich Buranov). A név eredeti írásmódja: Бypaнов Суxайл Фатиллоевич. Cím: Massiv Kara-Su-6, building 12, apt. 59, Taskent, Üzbegisztán. Születési ideje: 1983. Születési helye: Taskent, Üzbegisztán. Állampolgársága: üzbég. Egyéb információ: a) az Islamic Jihad Group egyik vezetője; b) az aknákra és robbanóanyagokra vonatkozó különleges kiképzésen vett részt a Khost tartományban található Al-Qaida táborban; c) a Tálibán oldalán afganisztáni és pakisztáni katonai műveletekben vett részt; d) az Üzbegisztánban 2004-ben elkövetett terrorista támadások egyik szervezője; e) 2000-ben büntetőeljárások sora indult ellene az Üzbég Köztársaság büntető törvénykönyvének alábbi cikkei alapján: a 159. cikk 3. része (az Üzbég Köztársaság alkotmányos rendjének megsértése) és a 248. cikk (fegyverek, lőszer, robbanóanyagok vagy robbanószerkezetek engedély nélküli tartása); f) letartóztatását elrendelték. |
| --- | --- |

„(1)

Suhayl Fatilloevich Buranov (más néven: Suhayl Fatilloyevich Buranov). A név eredeti írásmódja: Бypaнов Суxайл Фатиллоевич. Cím: Massiv Kara-Su-6, building 12, apt. 59, Taskent, Üzbegisztán. Születési ideje: 1983. Születési helye: Taskent, Üzbegisztán. Állampolgársága: üzbég. Egyéb információ: a) az Islamic Jihad Group egyik vezetője; b) az aknákra és robbanóanyagokra vonatkozó különleges kiképzésen vett részt a Khost tartományban található Al-Qaida táborban; c) a Tálibán oldalán afganisztáni és pakisztáni katonai műveletekben vett részt; d) az Üzbegisztánban 2004-ben elkövetett terrorista támadások egyik szervezője; e) 2000-ben büntetőeljárások sora indult ellene az Üzbég Köztársaság büntető törvénykönyvének alábbi cikkei alapján: a 159. cikk 3. része (az Üzbég Köztársaság alkotmányos rendjének megsértése) és a 248. cikk (fegyverek, lőszer, robbanóanyagok vagy robbanószerkezetek engedély nélküli tartása); f) letartóztatását elrendelték.

| (2) | Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov. A név eredeti írásmódja: Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Címe: S. Jalilov Street 14, Khartu, Andizsán régió, Üzbegisztán. Születési ideje: 1972. Születési helye: Andizsán régió, Üzbegisztán. Állampolgársága: üzbég. Egyéb információ: a) az Islamic Jihad Group egyik vezetője; b) az aknákra és robbanóanyagokra vonatkozó különleges kiképzésen vett részt Al-Qaida táborokban; c) a Tálibán oldalán afganisztáni és pakisztáni katonai műveletekben vett részt; d) az Üzbegisztánban 1999-ben és 2004-ben elkövetett terrorista támadások egyik szervezője; e) 1999 márciusában büntetőeljárások sora indult ellene az Üzbég Köztársaság büntető törvénykönyvének alábbi cikkei alapján: 154. cikk (zsoldos tevékenységek), 155. cikk (terrorizmus), 156. cikk (etnikai, faji vagy vallási gyűlöletre izgatás), 159. cikk (az Üzbég Köztársaság alkotmányos rendjének megsértése), 242. cikk (bűnszervezet alakítása) és 244. cikk (bűncselekményről vagy annak eltitkolásáról való jelentéstételi kötelezettség elmulasztása); f) letartóztatását elrendelték.” |
| --- | --- |

(2)

Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov. A név eredeti írásmódja: Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Címe: S. Jalilov Street 14, Khartu, Andizsán régió, Üzbegisztán. Születési ideje: 1972. Születési helye: Andizsán régió, Üzbegisztán. Állampolgársága: üzbég. Egyéb információ: a) az Islamic Jihad Group egyik vezetője; b) az aknákra és robbanóanyagokra vonatkozó különleges kiképzésen vett részt Al-Qaida táborokban; c) a Tálibán oldalán afganisztáni és pakisztáni katonai műveletekben vett részt; d) az Üzbegisztánban 1999-ben és 2004-ben elkövetett terrorista támadások egyik szervezője; e) 1999 márciusában büntetőeljárások sora indult ellene az Üzbég Köztársaság büntető törvénykönyvének alábbi cikkei alapján: 154. cikk (zsoldos tevékenységek), 155. cikk (terrorizmus), 156. cikk (etnikai, faji vagy vallási gyűlöletre izgatás), 159. cikk (az Üzbég Köztársaság alkotmányos rendjének megsértése), 242. cikk (bűnszervezet alakítása) és 244. cikk (bűncselekményről vagy annak eltitkolásáról való jelentéstételi kötelezettség elmulasztása); f) letartóztatását elrendelték.”

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/16

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. december 11.)

a Franciaország által a videojáték-készítésre bevezetett adójóváírás területén a C 47/06 (ex N 648/05) állami támogatásról

(az értesítés a C(2007) 6070. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/354/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felszólították az érdekelteket, hogy az említett cikkeknek (1) megfelelően nyújtsák be észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2005. december 20-án a francia hatóságok bejelentették e támogatási intézkedést. |
| --- | --- |

(1)

2005. december 20-án a francia hatóságok bejelentették e támogatási intézkedést.

| (2) | A 2006. január 25-i levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért, amelyeket a 2006. február 15-i levélben küldtek meg. |
| --- | --- |

(2)

A 2006. január 25-i levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért, amelyeket a 2006. február 15-i levélben küldtek meg.

| (3) | 2006. május 3-án ülést tartottak a Bizottság és a francia hatóságok részvételével. Ezen ülést követően a francia hatóságok módosították a fenti intézkedést, e módosításokról 2006. június 12-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot. |
| --- | --- |

(3)

2006. május 3-án ülést tartottak a Bizottság és a francia hatóságok részvételével. Ezen ülést követően a francia hatóságok módosították a fenti intézkedést, e módosításokról 2006. június 12-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot.

| (4) | E módosítások alapján a Bizottság kiegészítő információkat kért 2006. augusztus 1-ji levelében, amelyre a francia hatóságok – határidő-meghosszabbítási kérelem után –2006. szeptember 18-i levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(4)

E módosítások alapján a Bizottság kiegészítő információkat kért 2006. augusztus 1-ji levelében, amelyre a francia hatóságok – határidő-meghosszabbítási kérelem után –2006. szeptember 18-i levelükben válaszoltak.

| (5) | 2006. november 22-i levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot a Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatáról a videojáték-készítés javára nyújtott adójóváírásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

2006. november 22-i levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot a Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatáról a videojáték-készítés javára nyújtott adójóváírásra vonatkozóan.

| (6) | Franciaország észrevételeit 2006. december 22-i levelében nyújtotta be, amelyet 2007. január 3-án vettek nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(6)

Franciaország észrevételeit 2006. december 22-i levelében nyújtotta be, amelyet 2007. január 3-án vettek nyilvántartásba.

| (7) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy nyújtsák be a vitatott intézkedésre vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy nyújtsák be a vitatott intézkedésre vonatkozó észrevételeiket.

| (8) | A Bizottság az alábbi érdekeltek észrevételeit kapta meg:






  — | TIGA, a 2006. december 21-i levélben |
| --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság az alábbi érdekeltek észrevételeit kapta meg:

—

TIGA, a 2006. december 21-i levélben

| — | EGDF, a 2006. december 22-i levélben |
| --- | --- |

—

EGDF, a 2006. december 22-i levélben

| — | GAME, a 2007. január 3-i levélben |
| --- | --- |

—

GAME, a 2007. január 3-i levélben

| — | ADESE, a 2007. január 3-i levélben |
| --- | --- |

—

ADESE, a 2007. január 3-i levélben

| — | APOM, a 2007. január 5-i levélben |
| --- | --- |

—

APOM, a 2007. január 5-i levélben

| — | ISFE, a 2007. január 5-i levélben |
| --- | --- |

—

ISFE, a 2007. január 5-i levélben

| — | Ubisoft, a 2007. január 8-i levélben. |
| --- | --- |

—

Ubisoft, a 2007. január 8-i levélben.

| (9) | A Bizottság további észrevételeket kapott, jóval a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételét követő egyhónapos határidő lejárta után, ezért azokat nem vette figyelembe. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság további észrevételeket kapott, jóval a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételét követő egyhónapos határidő lejárta után, ezért azokat nem vette figyelembe.

| (10) | A határidőn belül benyújtott észrevételeket a 2007. február 12-i levélben továbbították Franciaországnak. |
| --- | --- |

(10)

A határidőn belül benyújtott észrevételeket a 2007. február 12-i levélben továbbították Franciaországnak.

| (11) | A 2007. január 23-i levélben, és a Bizottsággal 2007. január 29-én tartott ülés előkészítése során a francia hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a bejelentett intézkedésben tett módosításokról. |
| --- | --- |

(11)

A 2007. január 23-i levélben, és a Bizottsággal 2007. január 29-én tartott ülés előkészítése során a francia hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a bejelentett intézkedésben tett módosításokról.

| (12) | A Bizottság 2007. február 21-én további tájékoztatást kért. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság 2007. február 21-én további tájékoztatást kért.

| (13) | A 2007. március 22-i levélben a francia hatóságok eljuttatták az érdekeltek 2007. február 12-én megküldött észrevételeire vonatkozó megjegyzéseiket és a 2007. február 21-én megküldött kérdésekre vonatkozó válaszaikat. |
| --- | --- |

(13)

A 2007. március 22-i levélben a francia hatóságok eljuttatták az érdekeltek 2007. február 12-én megküldött észrevételeire vonatkozó megjegyzéseiket és a 2007. február 21-én megküldött kérdésekre vonatkozó válaszaikat.

| (14) | Az EGDF és az ISFE képviselőit 2007. február 13-án, illetve 14-én fogadták. |
| --- | --- |

(14)

Az EGDF és az ISFE képviselőit 2007. február 13-án, illetve 14-én fogadták.

| (15) | 2007. július 31-én ülést tartottak a francia hatóságok és a Bizottság részvételével, amelyet követően a francia hatóságok három levelet küldtek: 2007. október 5-én, október 17-én és november 7-én, melyekben tájékoztatták a Bizottságot a bejelentett intézkedésben tett módosításokról. |
| --- | --- |

(15)

2007. július 31-én ülést tartottak a francia hatóságok és a Bizottság részvételével, amelyet követően a francia hatóságok három levelet küldtek: 2007. október 5-én, október 17-én és november 7-én, melyekben tájékoztatták a Bizottságot a bejelentett intézkedésben tett módosításokról.

2.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK IDŐPONTJÁBAN

| (16) | Az intézkedés adójóváírás formájában nyújtott támogatási mechanizmus olyan videojátékok készítéséhez, amelyeknek kulturális vetületük van. Az eljárás megindításának időpontjában a rendelkező rész az alábbi volt: |
| --- | --- |

(16)

Az intézkedés adójóváírás formájában nyújtott támogatási mechanizmus olyan videojátékok készítéséhez, amelyeknek kulturális vetületük van. Az eljárás megindításának időpontjában a rendelkező rész az alábbi volt:

a)   Támogatható vállalkozások és videojátékok

| (17) | Az adójóváírásra jogosult vállalkozások független vagy kiadóirodákhoz tartozó videojáték-fejlesztő stúdiók lehetnek. |
| --- | --- |

(17)

Az adójóváírásra jogosult vállalkozások független vagy kiadóirodákhoz tartozó videojáték-fejlesztő stúdiók lehetnek.

| (18) | A támogatható játékokat szórakoztató szoftverként határozták meg, melyeket a nagyközönség számára fizikai hordozóeszközön vagy online bocsátanak rendelkezésre, és amelyek művészi és technológiai elemeket tartalmaznak. Ezek nemcsak a számítógépre vagy konzolra készített videojátékokat foglalják magukban, hanem a mobiljátékokat is, a több- vagy egyjátékos online játékokat, a számítógépes oktatóprogramokat vagy a számítógépes játékos oktatóprogramokat és a kulturális CD-ROM-okat is, amennyiben azok megfelelő mértékű interaktivitást és kreativitást mutatnak. 150 000 eurós minimális fejlesztési költséget határoztak meg azon játékok kizárása érdekében, amelyeket nem széles körű forgalmazásra szánnak. Ezen túlmenően a videojátékoknak meg kell felelniük bizonyos további kritériumoknak annak érdekében, hogy adójóváírásban részesülhessenek. |
| --- | --- |

(18)

A támogatható játékokat szórakoztató szoftverként határozták meg, melyeket a nagyközönség számára fizikai hordozóeszközön vagy online bocsátanak rendelkezésre, és amelyek művészi és technológiai elemeket tartalmaznak. Ezek nemcsak a számítógépre vagy konzolra készített videojátékokat foglalják magukban, hanem a mobiljátékokat is, a több- vagy egyjátékos online játékokat, a számítógépes oktatóprogramokat vagy a számítógépes játékos oktatóprogramokat és a kulturális CD-ROM-okat is, amennyiben azok megfelelő mértékű interaktivitást és kreativitást mutatnak. 150 000 eurós minimális fejlesztési költséget határoztak meg azon játékok kizárása érdekében, amelyeket nem széles körű forgalmazásra szánnak. Ezen túlmenően a videojátékoknak meg kell felelniük bizonyos további kritériumoknak annak érdekében, hogy adójóváírásban részesülhessenek.

| (19) | Az első kritérium elutasító: kizárják az adójóváírás kedvezményéből azokat a videojátékokat, amelyek pornográf jellegű vagy nagyon erőszakos képsorokat tartalmaznak. |
| --- | --- |

(19)

Az első kritérium elutasító: kizárják az adójóváírás kedvezményéből azokat a videojátékokat, amelyek pornográf jellegű vagy nagyon erőszakos képsorokat tartalmaznak.

| (20) | A támogatható videojátékoknak egyébként kulturális jelleggel kell rendelkezniük. Ennek érdekében a videojátékoknak az alábbi két kritérium egyikének meg kell felelniük:






  a) | vagy az európai kulturális örökség egyik már meglévő művének adaptációját hozzák létre francia nyelven írt forgatókönyv alapján; |
| --- | --- | --- |

(20)

A támogatható videojátékoknak egyébként kulturális jelleggel kell rendelkezniük. Ennek érdekében a videojátékoknak az alábbi két kritérium egyikének meg kell felelniük:

a)

vagy az európai kulturális örökség egyik már meglévő művének adaptációját hozzák létre francia nyelven írt forgatókönyv alapján;

| b) | vagy teljesítik „a videojátékok területén a koncepció minőségére és eredetiségére, valamint a kulturális sokféleség és az európai alkotás kifejezéséhez való hozzájárulásra vonatkozó feltételt”. Ennek a kritériumnak az értékelése magában foglalja „a tartalom, a forgatókönyv, a játszhatóság, a navigálás, az interaktivitás és a vizuális, hang- és grafikai alkotóelemek minőségének és eredetiségének vizsgálatát”. |
| --- | --- |

b)

vagy teljesítik „a videojátékok területén a koncepció minőségére és eredetiségére, valamint a kulturális sokféleség és az európai alkotás kifejezéséhez való hozzájárulásra vonatkozó feltételt”. Ennek a kritériumnak az értékelése magában foglalja „a tartalom, a forgatókönyv, a játszhatóság, a navigálás, az interaktivitás és a vizuális, hang- és grafikai alkotóelemek minőségének és eredetiségének vizsgálatát”.

| (21) | Végezetül mindez kiegészül egy, a kreatív munkatársak nemzetiségéhez kapcsolódó európai „kulturális” feltétellel: a videojáték európai jellegét és ennélfogva az adójóváírásra való jogosultságot kategóriánként felállított pontskála alapján értékelik, a pontszám az Európai Unió tagállamainak állampolgárai által betöltött állások számától függ. A táblázatban nemcsak a játékgyártó által közvetlenül foglalkoztatott munkatársakat veszik figyelembe, hanem az esetleges alvállalkozói vállalkozásokban foglalkoztatott munkatársakat is. |
| --- | --- |

(21)

Végezetül mindez kiegészül egy, a kreatív munkatársak nemzetiségéhez kapcsolódó európai „kulturális” feltétellel: a videojáték európai jellegét és ennélfogva az adójóváírásra való jogosultságot kategóriánként felállított pontskála alapján értékelik, a pontszám az Európai Unió tagállamainak állampolgárai által betöltött állások számától függ. A táblázatban nemcsak a játékgyártó által közvetlenül foglalkoztatott munkatársakat veszik figyelembe, hanem az esetleges alvállalkozói vállalkozásokban foglalkoztatott munkatársakat is.

b)   Támogatható költségek

| (22) | A támogatható költségeket oly módon határozták meg, hogy azok megfeleljenek a tervezési és alkotási költségeknek. Ebbe nem tartoznak bele a hibaelhárítási és a tesztelési költségek. Az alábbiak tartoznak bele:






  a) | az alábbiakkal kapcsolatos személyzeti költségek (javadalmazás és szociális terhek):






  1. | a rendező, a rendező munkatársa, a művészeti igazgató, a műszaki igazgató; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

A támogatható költségeket oly módon határozták meg, hogy azok megfeleljenek a tervezési és alkotási költségeknek. Ebbe nem tartoznak bele a hibaelhárítási és a tesztelési költségek. Az alábbiak tartoznak bele:

a)

az alábbiakkal kapcsolatos személyzeti költségek (javadalmazás és szociális terhek):

1.

a rendező, a rendező munkatársa, a művészeti igazgató, a műszaki igazgató;

| 2. | a forgatókönyvvel és a párbeszédekkel, a design-nal és a játékszintek megtervezésével megbízott személyek; |
| --- | --- |

2.

a forgatókönyvvel és a párbeszédekkel, a design-nal és a játékszintek megtervezésével megbízott személyek;

| 3. | a programozással megbízott személyek; |
| --- | --- |

3.

a programozással megbízott személyek;

| 4. | a grafikával és az animációval megbízott személyek; |
| --- | --- |

4.

a grafikával és az animációval megbízott személyek;

| 5. | a hangkörnyezettel megbízott személyek. |
| --- | --- |

5.

a hangkörnyezettel megbízott személyek.

| b) | Azon befektetett eszközök (ingatlanokon kívül) értékcsökkenési leírása, amelyeket közvetlenül az elfogadott videojátékok elkészítésére használnak; |
| --- | --- |

b)

Azon befektetett eszközök (ingatlanokon kívül) értékcsökkenési leírása, amelyeket közvetlenül az elfogadott videojátékok elkészítésére használnak;

| c) | Egyéb működési költségek, amelyeket a személyzeti költségek 75 %-át kitevő átalányban határoznak meg. |
| --- | --- |

c)

Egyéb működési költségek, amelyeket a személyzeti költségek 75 %-át kitevő átalányban határoznak meg.

| (23) | A vállalkozások által az adójóváírásra jogot adó költségek fedezésére kapott állami támogatásokat levonják az adójóváírás számítási alapjából. |
| --- | --- |

(23)

A vállalkozások által az adójóváírásra jogot adó költségek fedezésére kapott állami támogatásokat levonják az adójóváírás számítási alapjából.

c)   Az adójóváírás alkalmazási mechanizmusa

| (24) | Az ily módon megállapított költségalapra alkalmazzák az adójóváírás mértékét. Az adójóváírás mértéke a támogatható költségek 20 %-a. |
| --- | --- |

(24)

Az ily módon megállapított költségalapra alkalmazzák az adójóváírás mértékét. Az adójóváírás mértéke a támogatható költségek 20 %-a.

| (25) | A francia hatóságok egyébként tervezik a vállalkozásonkénti felső határ bevezetését annak érdekében, hogy kézben tartsák az intézkedés adóköltségét. A tervezet jelenlegi állapotában a francia hatóságok e felső határt 3 millió euróban tervezik rögzíteni. Az e támogatási programra tervezett éves költségvetés számokban kifejezve körülbelül 30 millió euro. |
| --- | --- |

(25)

A francia hatóságok egyébként tervezik a vállalkozásonkénti felső határ bevezetését annak érdekében, hogy kézben tartsák az intézkedés adóköltségét. A tervezet jelenlegi állapotában a francia hatóságok e felső határt 3 millió euróban tervezik rögzíteni. Az e támogatási programra tervezett éves költségvetés számokban kifejezve körülbelül 30 millió euro.

| (26) | Ezenfelül jóváhagyási mechanizmust vezettek be annak érdekében, hogy ellenőrizzék a videojátékok kiválasztási kritériumainak teljesítését. Ez magában foglalja az olyan francia közigazgatási képviselőkből és szakképzett személyekből álló szakértői bizottság által végzett értékelést, akik nem feltétlenül a videojáték-ágazatban tevékenykednek, hanem egyéb kulturális irányzatokat is képviselni tudnak. Ez a szakértői csoport ellenőrzi a vállalkozás és a játék támogathatóságát, a költségek jellegét és a (19), (20) és (21) bekezdésben feltüntetett kulturális kritériumok betartását. A bizottság véleményt ad ki, melynek alapján a Kulturális és Kommunikációs Minisztérium kiadja az engedélyt. |
| --- | --- |

(26)

Ezenfelül jóváhagyási mechanizmust vezettek be annak érdekében, hogy ellenőrizzék a videojátékok kiválasztási kritériumainak teljesítését. Ez magában foglalja az olyan francia közigazgatási képviselőkből és szakképzett személyekből álló szakértői bizottság által végzett értékelést, akik nem feltétlenül a videojáték-ágazatban tevékenykednek, hanem egyéb kulturális irányzatokat is képviselni tudnak. Ez a szakértői csoport ellenőrzi a vállalkozás és a játék támogathatóságát, a költségek jellegét és a (19), (20) és (21) bekezdésben feltüntetett kulturális kritériumok betartását. A bizottság véleményt ad ki, melynek alapján a Kulturális és Kommunikációs Minisztérium kiadja az engedélyt.

| (27) | A kifizetés szabályai a következők: az adójóváírás beszámítható a projekt beindításakor adott ideiglenes engedély időpontjától számított első lezárt üzleti évben fizetendő társasági adóba, majd az azon üzleti években fizetendő társasági adóba, amelyek során támogatható költségek kifizetésére kötelezettséget vállaltak. A végleges engedélyt a kiadónak történő leszállításkor állítják ki. Ha a végleges engedélyt nem állítják ki az ideiglenes engedély kiállítási időpontjától számított 24 hónapos határidőn belül, akkor a vállalkozásnak vissza kell fizetnie az általa felhasznált adójóváírást. Végezetül, ha az üzleti évben az adócsökkentés összege meghaladja a fizetendő adó összegét, a többletet visszatérítik a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(27)

A kifizetés szabályai a következők: az adójóváírás beszámítható a projekt beindításakor adott ideiglenes engedély időpontjától számított első lezárt üzleti évben fizetendő társasági adóba, majd az azon üzleti években fizetendő társasági adóba, amelyek során támogatható költségek kifizetésére kötelezettséget vállaltak. A végleges engedélyt a kiadónak történő leszállításkor állítják ki. Ha a végleges engedélyt nem állítják ki az ideiglenes engedély kiállítási időpontjától számított 24 hónapos határidőn belül, akkor a vállalkozásnak vissza kell fizetnie az általa felhasznált adójóváírást. Végezetül, ha az üzleti évben az adócsökkentés összege meghaladja a fizetendő adó összegét, a többletet visszatérítik a vállalkozásnak.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (28) | Először is, a Bizottság a Matra kontra Bizottság ítéletnek (3) megfelelően arról akart meggyőződni, hogy a vitatott intézkedés nem tartalmaz a Szerződésnek az állami támogatásoktól eltérő területekre vonatkozó rendelkezéseivel ellentétes záradékokat. A Bizottság különösen arról kérdezte a francia hatóságokat, hogy európai vállalkozások francia intézményei részesülhetnek-e adójóváírásban a jogi formájuktól függetlenül. Azt a kérdést is felvetette, hogy az alvállalkozói költségek kizárása nem tekinthető-e a költségek keletkezési helyén alapuló megkülönböztetésnek. |
| --- | --- |

(28)

Először is, a Bizottság a Matra kontra Bizottság ítéletnek (3) megfelelően arról akart meggyőződni, hogy a vitatott intézkedés nem tartalmaz a Szerződésnek az állami támogatásoktól eltérő területekre vonatkozó rendelkezéseivel ellentétes záradékokat. A Bizottság különösen arról kérdezte a francia hatóságokat, hogy európai vállalkozások francia intézményei részesülhetnek-e adójóváírásban a jogi formájuktól függetlenül. Azt a kérdést is felvetette, hogy az alvállalkozói költségek kizárása nem tekinthető-e a költségek keletkezési helyén alapuló megkülönböztetésnek.

| (29) | A Bizottság egyébként arra vonatkozó kételyeinek is hangot adott, hogy a vitatott intézkedés összeegyeztethető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjával. Először azt a tényt vonta kétségbe, hogy a vitatott intézkedés tisztán kulturális célkitűzés lenne. Elismerve azt, hogy egyes videojátékok kulturális termékeknek tekinthetők, a Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a használt kiválasztási kritériumok lehetővé tennék azt, hogy adójóváírásban való részesülésre csak olyan videojátékokat válasszanak ki, amelyek kulturális termékeknek tekinthetők a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjának értelmében. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság egyébként arra vonatkozó kételyeinek is hangot adott, hogy a vitatott intézkedés összeegyeztethető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjával. Először azt a tényt vonta kétségbe, hogy a vitatott intézkedés tisztán kulturális célkitűzés lenne. Elismerve azt, hogy egyes videojátékok kulturális termékeknek tekinthetők, a Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a használt kiválasztási kritériumok lehetővé tennék azt, hogy adójóváírásban való részesülésre csak olyan videojátékokat válasszanak ki, amelyek kulturális termékeknek tekinthetők a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjának értelmében.

| (30) | A kedvezményezett videojátékok kiválasztásához a francia hatóságok által javasolt első kulturális kritérium az, hogy ezek a játékok az európai kulturális örökség már meglévő művének adaptációi legyenek franciául megírt forgatókönyv alapján. Ugyanakkor bizonyos, a francia hatóságok által szolgáltatott videojáték-példák, amelyek talán megfelelnek ennek a kritériumnak, azt tűnnek bizonyítani, hogy ez utóbbi igen széleskörűen értelmezhető, és így nem nyújtja a szükséges teljes garanciát annak biztosítására, hogy a kiválasztott videojátékok ténylegesen az európai kulturális örökség már meglévő művének adaptációi legyenek. |
| --- | --- |

(30)

A kedvezményezett videojátékok kiválasztásához a francia hatóságok által javasolt első kulturális kritérium az, hogy ezek a játékok az európai kulturális örökség már meglévő művének adaptációi legyenek franciául megírt forgatókönyv alapján. Ugyanakkor bizonyos, a francia hatóságok által szolgáltatott videojáték-példák, amelyek talán megfelelnek ennek a kritériumnak, azt tűnnek bizonyítani, hogy ez utóbbi igen széleskörűen értelmezhető, és így nem nyújtja a szükséges teljes garanciát annak biztosítására, hogy a kiválasztott videojátékok ténylegesen az európai kulturális örökség már meglévő művének adaptációi legyenek.

| (31) | A videojátékok támogathatók akkor is, ha megfelelnek „a tervezés minőségi és eredetiségi kritériumának, valamint az európai kulturális sokszínűség és alkotás kifejezéséhez való hozzájárulás kritériumának a videojátékok területén”. Ez a kritérium szintén széleskörű értelmezés tárgyát képezheti, mely lehetővé tenné, hogy támogathatónak tekintsenek többek között olyan sport és/vagy szimulációs játékokat, melyek kulturális jellege nem jelenik meg egyértelműen. |
| --- | --- |

(31)

A videojátékok támogathatók akkor is, ha megfelelnek „a tervezés minőségi és eredetiségi kritériumának, valamint az európai kulturális sokszínűség és alkotás kifejezéséhez való hozzájárulás kritériumának a videojátékok területén”. Ez a kritérium szintén széleskörű értelmezés tárgyát képezheti, mely lehetővé tenné, hogy támogathatónak tekintsenek többek között olyan sport és/vagy szimulációs játékokat, melyek kulturális jellege nem jelenik meg egyértelműen.

| (32) | A Bizottság azt is kérte a francia hatóságoktól, hogy világosan fejtsék ki azt a kritériumot, melynek célja a „nagyon erőszakos” játékoknak az adójóváírásból való kizárása. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság azt is kérte a francia hatóságoktól, hogy világosan fejtsék ki azt a kritériumot, melynek célja a „nagyon erőszakos” játékoknak az adójóváírásból való kizárása.

| (33) | Azon kiválasztási szint értékelése érdekében, amelyet a támogathatósági teszt lehetővé tesz, a Bizottság az utóbbi évek termékein alapuló szimulációt kért. |
| --- | --- |

(33)

Azon kiválasztási szint értékelése érdekében, amelyet a támogathatósági teszt lehetővé tesz, a Bizottság az utóbbi évek termékein alapuló szimulációt kért.

| (34) | A Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban is, hogy az intézkedést olyan módon dolgozták-e ki, hogy megfeleljen a meghatározott kulturális célkitűzésnek és különösen azzal kapcsolatban, hogy megfelelő ösztönző hatása volt-e, nem voltak-e más, ezen intézkedésnél megfelelőbb eszközök, és hogy az intézkedés arányos volt-e. Ennél az utolsó pontnál a Bizottság jelezte, hogy egy támogató intézkedésnek, ahhoz, hogy arányos legyen, a támogatható költségek korrekt meghatározásán kell alapulnia. Ugyanakkor az „egyéb működési költségeket” (a személyzeti költségeken és a befektetett eszközök értékcsökkenési leírásán kívül) a személyzeti költségek maximum 75 %-ában átalányban határozzák meg. A Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban is, hogy az „egyéb működési költségek” ezen kiszámítása lehetővé teszi a videojátékok elkészítésével kapcsolatban a támogatható vállalkozások által viselt tényleges költségek meghatározását. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban is, hogy az intézkedést olyan módon dolgozták-e ki, hogy megfeleljen a meghatározott kulturális célkitűzésnek és különösen azzal kapcsolatban, hogy megfelelő ösztönző hatása volt-e, nem voltak-e más, ezen intézkedésnél megfelelőbb eszközök, és hogy az intézkedés arányos volt-e. Ennél az utolsó pontnál a Bizottság jelezte, hogy egy támogató intézkedésnek, ahhoz, hogy arányos legyen, a támogatható költségek korrekt meghatározásán kell alapulnia. Ugyanakkor az „egyéb működési költségeket” (a személyzeti költségeken és a befektetett eszközök értékcsökkenési leírásán kívül) a személyzeti költségek maximum 75 %-ában átalányban határozzák meg. A Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban is, hogy az „egyéb működési költségek” ezen kiszámítása lehetővé teszi a videojátékok elkészítésével kapcsolatban a támogatható vállalkozások által viselt tényleges költségek meghatározását.

| (35) | Végezetül a Bizottság megjegyezte, hogy ezen ágazat Franciaországban létrehozott vállalkozásainak termelési költségeit csökkentve ez az adójóváírás alkalmas arra, hogy megerősítse pozíciójukat európai versenytársaikhoz képest. Tehát felvetette erre vonatkozóan, hogy vajon a verseny torzulásai és a kereskedelemre gyakorolt hatások megfelelően korlátozottak-e, oly módon, hogy a támogatás teljes mérlege pozitív. |
| --- | --- |

(35)

Végezetül a Bizottság megjegyezte, hogy ezen ágazat Franciaországban létrehozott vállalkozásainak termelési költségeit csökkentve ez az adójóváírás alkalmas arra, hogy megerősítse pozíciójukat európai versenytársaikhoz képest. Tehát felvetette erre vonatkozóan, hogy vajon a verseny torzulásai és a kereskedelemre gyakorolt hatások megfelelően korlátozottak-e, oly módon, hogy a támogatás teljes mérlege pozitív.

4.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

| (36) | Az Ubisoft, TIGA (4), GAME (5), APOM (6) és EGDF (7) hangsúlyozzák, hogy a videojátékok szerintük kulturális termékek. Hangsúlyozzák, hogy a játék általában, és annak a többi kulturális területtel – mint a mozi, a zene és a képzőművészetek – való kölcsönhatásai az emberiség egyik legrégebbi kulturális hagyománya. A videojátékokat úgy mutatják be, mint olyan audiovizuális termékeket, amelyek képesek hatással lenni a játékosok képzeletére, gondolkodásmódjára, nyelvezetére és kulturális tapasztalataira, különösen a 15–25 éves korosztályban. Szerintük a videojátékok a nyelven és a humoron, a zenén, a környezeten (különösen az építészet, vidék), a figurákon (ruhaviselet, származás) keresztül, valamint a forgatókönyvön, az érintett témákon és történeteken vagy a játszhatóságon keresztül tükrözik azt a kulturális környezetet, amelyben készültek. Például a GAME hangsúlyozza, hogy a német videojátékok gyakran Németországban vagy Európában játszódnak, és tipikusan helyi történeteken alapulnak (például Siedler, amely az 1500-as években játszódó stratégiai játék). Az amerikai produkciók ezzel ellentétben gyakran Amerikában játszódnak, és hollywoodi esztétikumot jelenítenek meg. A japán játékok gyakran nemzeti mítoszokon és a japán rajzfilmek stílusán alapulnak. |
| --- | --- |

(36)

Az Ubisoft, TIGA (4), GAME (5), APOM (6) és EGDF (7) hangsúlyozzák, hogy a videojátékok szerintük kulturális termékek. Hangsúlyozzák, hogy a játék általában, és annak a többi kulturális területtel – mint a mozi, a zene és a képzőművészetek – való kölcsönhatásai az emberiség egyik legrégebbi kulturális hagyománya. A videojátékokat úgy mutatják be, mint olyan audiovizuális termékeket, amelyek képesek hatással lenni a játékosok képzeletére, gondolkodásmódjára, nyelvezetére és kulturális tapasztalataira, különösen a 15–25 éves korosztályban. Szerintük a videojátékok a nyelven és a humoron, a zenén, a környezeten (különösen az építészet, vidék), a figurákon (ruhaviselet, származás) keresztül, valamint a forgatókönyvön, az érintett témákon és történeteken vagy a játszhatóságon keresztül tükrözik azt a kulturális környezetet, amelyben készültek. Például a GAME hangsúlyozza, hogy a német videojátékok gyakran Németországban vagy Európában játszódnak, és tipikusan helyi történeteken alapulnak (például Siedler, amely az 1500-as években játszódó stratégiai játék). Az amerikai produkciók ezzel ellentétben gyakran Amerikában játszódnak, és hollywoodi esztétikumot jelenítenek meg. A japán játékok gyakran nemzeti mítoszokon és a japán rajzfilmek stílusán alapulnak.

| (37) | Ugyanezen harmadik felek azon a véleményen vannak, hogy az intézkedés kereskedelemre és versenyre gyakorolt hatása korlátozott lesz, és hogy nem jelent tényleges veszélyt a hazai, nevezetesen a német és a brit gyártókra. Az EGDF elsősorban azt hangsúlyozza, hogy az intézkedés a bejelentett formájában, lehetővé téve két év alatt 15–30 terv 20 % körüli finanszírozását, csak korlátozott torzulást fog előidézni, amennyiben minden évben és minden tagállamban 1 500 videojátékot dobnak piacra. A TIGA ezenkívül megjegyzi, hogy a verseny fő torzulásai harmadik országokból származnak, elsősorban Kanadából, ahol a hatóságok sokkal aktívabb támogatási politikát folytatnak a videojáték-iparuk területén. Néhány harmadik fél azt is hangsúlyozza, hogy ennek az intézkedésnek az is lehetne a hatása, hogy az egész Európai Közösségben ösztönözze a videojáték-gyártást. A GAME osztja ezt a nézőpontot, mindenesetre azzal a feltétellel, hogy az alvállalkozási költségeket figyelembe lehessen venni a támogatható költségekben: ellenkező esetben a kedvezményezett vállalkozások arra lennének késztetve, hogy inkább internalizálják a költségeiket, mintsem hogy alvállalkozást vegyenek igénybe. |
| --- | --- |

(37)

Ugyanezen harmadik felek azon a véleményen vannak, hogy az intézkedés kereskedelemre és versenyre gyakorolt hatása korlátozott lesz, és hogy nem jelent tényleges veszélyt a hazai, nevezetesen a német és a brit gyártókra. Az EGDF elsősorban azt hangsúlyozza, hogy az intézkedés a bejelentett formájában, lehetővé téve két év alatt 15–30 terv 20 % körüli finanszírozását, csak korlátozott torzulást fog előidézni, amennyiben minden évben és minden tagállamban 1 500 videojátékot dobnak piacra. A TIGA ezenkívül megjegyzi, hogy a verseny fő torzulásai harmadik országokból származnak, elsősorban Kanadából, ahol a hatóságok sokkal aktívabb támogatási politikát folytatnak a videojáték-iparuk területén. Néhány harmadik fél azt is hangsúlyozza, hogy ennek az intézkedésnek az is lehetne a hatása, hogy az egész Európai Közösségben ösztönözze a videojáték-gyártást. A GAME osztja ezt a nézőpontot, mindenesetre azzal a feltétellel, hogy az alvállalkozási költségeket figyelembe lehessen venni a támogatható költségekben: ellenkező esetben a kedvezményezett vállalkozások arra lennének késztetve, hogy inkább internalizálják a költségeiket, mintsem hogy alvállalkozást vegyenek igénybe.

| (38) | Az ISFE (8), mely a videojáték-kiadókat képviseli (különösen Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi) ezzel ellentétben úgy véli, hogy a videojátékok nem tekinthetők kulturális termékeknek, csupán interaktív szórakoztató termékeknek. Míg a filmnézők csendben szemlélik a művet, a játékos elsődleges tevékenysége a személyre szabott és interaktív részvétel a játékban, ahol a játék által elmesélt történetnek nincs valós jelentősége. A filmektől eltérően, a videojátékoknak nem célja gondolatok vagy kulturális üzenetek közvetítése. Ellenkezőleg, fő értékük a játszhatóság és a játékossal vagy a játékosokkal való interakció. Az ISFE hangsúlyozza, hogy a videojátékokat szoftvereknek kell tekinteni, és nem audiovizuális termékeknek. Az ISFE azt is vitatja, hogy az úgynevezett művészeti költségek a videojáték tervezési költségeinek több, mint 50 %-át tennék ki. Az ISFE szerint éppen ellenkezőleg az egyértelműen a játszhatósággal összefüggő szoftverköltségek azok, melyek a túlnyomó részt alkotják, és a gyártási költségek akár 70 %-át képviselik. Az ISFE szerint ez az adójóváírás a francia hatóságok részéről a videojátékok tényleges jellegének téves megítélését szemléltetné. |
| --- | --- |

(38)

Az ISFE (8), mely a videojáték-kiadókat képviseli (különösen Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi) ezzel ellentétben úgy véli, hogy a videojátékok nem tekinthetők kulturális termékeknek, csupán interaktív szórakoztató termékeknek. Míg a filmnézők csendben szemlélik a művet, a játékos elsődleges tevékenysége a személyre szabott és interaktív részvétel a játékban, ahol a játék által elmesélt történetnek nincs valós jelentősége. A filmektől eltérően, a videojátékoknak nem célja gondolatok vagy kulturális üzenetek közvetítése. Ellenkezőleg, fő értékük a játszhatóság és a játékossal vagy a játékosokkal való interakció. Az ISFE hangsúlyozza, hogy a videojátékokat szoftvereknek kell tekinteni, és nem audiovizuális termékeknek. Az ISFE azt is vitatja, hogy az úgynevezett művészeti költségek a videojáték tervezési költségeinek több, mint 50 %-át tennék ki. Az ISFE szerint éppen ellenkezőleg az egyértelműen a játszhatósággal összefüggő szoftverköltségek azok, melyek a túlnyomó részt alkotják, és a gyártási költségek akár 70 %-át képviselik. Az ISFE szerint ez az adójóváírás a francia hatóságok részéről a videojátékok tényleges jellegének téves megítélését szemléltetné.

| (39) | Az ISFE azt sem zárja ki, hogy az intézkedésnek kedvezőtlen hatásai lehetnek a versenyre, a franciaországi videojáték-készítő csoport gyártási költségeinek a csökkentésével és más tagállamok beruházásainak Franciaországba történő kihelyezésének bátorításával. Az ISFE azon a véleményen van továbbá, hogy ez az adójóváírás bátorítani fogja azon videojátékok gyártását, amelyek nem felelnek meg a piac igényeinek, és a kereszttámogatás kockázatát jelenti, lehetővé téve a gyártóknak a „kulturális” játékaikhoz kapott támogatás felhasználását ahhoz, hogy egyértelműen kereskedelmi játékok gyártását finanszírozzák. Az ISFE mindamellett jóváhagyja a franciaországi videojátékok támogatási elvét, de hangsúlyozza, hogy a kutatási, fejlesztési és innovációs állami támogatások közösségi keretszabályozása megfelelőbb jogi alap lehetne egy ilyen támogatáshoz (9). |
| --- | --- |

(39)

Az ISFE azt sem zárja ki, hogy az intézkedésnek kedvezőtlen hatásai lehetnek a versenyre, a franciaországi videojáték-készítő csoport gyártási költségeinek a csökkentésével és más tagállamok beruházásainak Franciaországba történő kihelyezésének bátorításával. Az ISFE azon a véleményen van továbbá, hogy ez az adójóváírás bátorítani fogja azon videojátékok gyártását, amelyek nem felelnek meg a piac igényeinek, és a kereszttámogatás kockázatát jelenti, lehetővé téve a gyártóknak a „kulturális” játékaikhoz kapott támogatás felhasználását ahhoz, hogy egyértelműen kereskedelmi játékok gyártását finanszírozzák. Az ISFE mindamellett jóváhagyja a franciaországi videojátékok támogatási elvét, de hangsúlyozza, hogy a kutatási, fejlesztési és innovációs állami támogatások közösségi keretszabályozása megfelelőbb jogi alap lehetne egy ilyen támogatáshoz (9).

| (40) | Az ADESE (10) megjegyzései hasonlóak. Az ADESE úgy véli, hogy a videojátékokat elsősorban számítógépes programoknak kell tekinteni, és nem audiovizuális termékeknek, hogy a videojáték gyártási költségei elsősorban technológiai és nem művészeti jellegűek, és hogy ezért megfelelőbbek lennének a kutatási és fejlesztési támogatások. Az ADESE azt is megjegyzi, hogy az intézkedésnek kedvezőtlen hatása lehet a tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre és különösen a spanyol iparra. Végezetül az ADESE hangsúlyozza a szubjektív értékelés veszélyét a kiválasztási kritériumok alkalmazásával megbízott szakértői bizottság részéről, ami megkülönböztetés forrása lehet. |
| --- | --- |

(40)

Az ADESE (10) megjegyzései hasonlóak. Az ADESE úgy véli, hogy a videojátékokat elsősorban számítógépes programoknak kell tekinteni, és nem audiovizuális termékeknek, hogy a videojáték gyártási költségei elsősorban technológiai és nem művészeti jellegűek, és hogy ezért megfelelőbbek lennének a kutatási és fejlesztési támogatások. Az ADESE azt is megjegyzi, hogy az intézkedésnek kedvezőtlen hatása lehet a tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre és különösen a spanyol iparra. Végezetül az ADESE hangsúlyozza a szubjektív értékelés veszélyét a kiválasztási kritériumok alkalmazásával megbízott szakértői bizottság részéről, ami megkülönböztetés forrása lehet.

5.   A FRANCIA HATÓSÁGOK ÁLTAL AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA KÖVETKEZTÉBEN MEGHOZOTT PONTOSÍTÁSOK ÉS MÓDOSÍTÁSOK

| (41) | Az eljárás megindítása és a Bizottsággal való kapcsolatfelvétel nyomán a francia hatóságok bizonyos pontosításokat és módosításokat végeztek az adójóváírás-tervezetben. |
| --- | --- |

(41)

Az eljárás megindítása és a Bizottsággal való kapcsolatfelvétel nyomán a francia hatóságok bizonyos pontosításokat és módosításokat végeztek az adójóváírás-tervezetben.

| (42) | Megerősítették, hogy az európai vállalkozások állandó francia intézményei szintén az adójóváírás kedvezményezettjei lehetnek a jogi formájuktól függetlenül. |
| --- | --- |

(42)

Megerősítették, hogy az európai vállalkozások állandó francia intézményei szintén az adójóváírás kedvezményezettjei lehetnek a jogi formájuktól függetlenül.

| (43) | Ami az azt célzó kritériumot illeti, hogy a „nagyon erőszakos” játékokat kizárják az adójóváírás kedvezményéből, a francia hatóságok azt is kifejtették, hogy a támogatható játékok meghatározásával megbízott szakértői bizottság kizárólag a meglévő páneurópai besorolási rendszerre támaszkodik: a PEGI (11) rendszerre, amely részletesen kifejti az erőszakos és különösen a nagyon erőszakos szituációkat (a „18+” osztályba sorolt videojátékok). A PEGI-rendszer alapján a „18+” osztályba sorolt összes játékot kizárják az adójóváírás kedvezményéből. |
| --- | --- |

(43)

Ami az azt célzó kritériumot illeti, hogy a „nagyon erőszakos” játékokat kizárják az adójóváírás kedvezményéből, a francia hatóságok azt is kifejtették, hogy a támogatható játékok meghatározásával megbízott szakértői bizottság kizárólag a meglévő páneurópai besorolási rendszerre támaszkodik: a PEGI (11) rendszerre, amely részletesen kifejti az erőszakos és különösen a nagyon erőszakos szituációkat (a „18+” osztályba sorolt videojátékok). A PEGI-rendszer alapján a „18+” osztályba sorolt összes játékot kizárják az adójóváírás kedvezményéből.

| (44) | A francia hatóságok egyébként mélyrehatóan módosították a kiválasztási tesztet. Amellett, hogy az adójóváírásban való részesüléshez a játéknak mindig 150 000 euro feletti fejlesztési költséggel kell rendelkeznie, és nem tartalmazhat pornográf jellegű vagy nagyon erőszakos képsorokat, az alábbi jelentős módosításokra került sor: |
| --- | --- |

(44)

A francia hatóságok egyébként mélyrehatóan módosították a kiválasztási tesztet. Amellett, hogy az adójóváírásban való részesüléshez a játéknak mindig 150 000 euro feletti fejlesztési költséggel kell rendelkeznie, és nem tartalmazhat pornográf jellegű vagy nagyon erőszakos képsorokat, az alábbi jelentős módosításokra került sor:

| (45) | Ezentúl a játékot elsősorban európai szerzők és kreatív munkatársak közreműködésével kell létrehozni. |
| --- | --- |

(45)

Ezentúl a játékot elsősorban európai szerzők és kreatív munkatársak közreműködésével kell létrehozni.

| (46) | Ezentúl a játéknak minimálisan 14 pontot kell kapnia (a 22-ből) az alábbi táblázatban található kritériumok alapján:






  Kritérium | Pontszám |
| --- | --- | --- |
| 1. | Örökség |

(46)

Ezentúl a játéknak minimálisan 14 pontot kell kapnia (a 22-ből) az alábbi táblázatban található kritériumok alapján:

Kritérium

Pontszám

1.

Örökség

Max. 4 pont

A játék az európai történelmi, művészeti és tudományos örökség elismert művének adaptációja.

VAGY

4 pont

A játékot egy film, audiovizuális mű, irodalmi vagy művészeti alkotás vagy európai rajzfilm inspirálta.

2 pont

| 2. | Eredeti alkotás |
| --- | --- |

2.

Eredeti alkotás

Max. 2 pont

A játék eredeti alkotás (eredeti forgatókönyv/kreatív grafikai vagy hangvilág)

0–2 pont

| 3. | Kulturális tartalom |
| --- | --- |

3.

Kulturális tartalom

Max. 8 pont

A játék elbeszélésen alapszik.

3 pont

A művészeti költségek (12) a gyártási költségvetés több, mint 50 %-át képviselik.

2 pont

A játék leírásának eredeti változata franciául készül.

1 pont

A játék az Európai Unióban érvényben lévő legalább három hivatalos nyelven kerül kiadásra eredeti változataiban.

1 pont

A játék az európai állampolgárokat érintő politikai, szociális vagy kulturális problémákkal foglalkozik, és/vagy sajátos értékeket közvetít az európai társadalmaknak.

1 pont

| 4. | A költségek európai helyhez kötése és az alkotó munkatársak nemzetisége |
| --- | --- |

4.

A költségek európai helyhez kötése és az alkotó munkatársak nemzetisége

Max. 5 pont

A megvalósítási költségek legalább 80 %-a az Európai Unió területén merül fel.

1 pont

A játékba európai kreatív munkatársakat vonnak be.

0–4 pont

| 5. | Kiadói és technológiai újítás |
| --- | --- |

5.

Kiadói és technológiai újítás

Max. 3 pont

A játék 1-3 újítást tartalmaz az alábbi hat terület közül: felhasználó/gép interfész, a felhasználók által sugallt tartalom, mesterséges intelligencia, hű ábrázolás, többjátékos interaktivitás és funkcionalitások, elbeszélő szerkezet.

0–3 pont

Az elérhető pontok maximális száma

22 pont

| (47) | Mint ahogy ezt előírták az eljárás megindításáról szóló határozatban, a francia hatóságok 2005–2006-ban elvégezték a szimulációkat a Franciaországban gyártott videojátékok alapján. Ily módon, az eljárás megindításáról szóló határozatban leírt kritériumok alapján a szimuláció azt mutatja, hogy a játékok 49 %-a lett volna támogatható. A (46) bekezdésben leírt új kritériumok alapján a videojátékok 31 %-a lett volna támogatható. |
| --- | --- |

(47)

Mint ahogy ezt előírták az eljárás megindításáról szóló határozatban, a francia hatóságok 2005–2006-ban elvégezték a szimulációkat a Franciaországban gyártott videojátékok alapján. Ily módon, az eljárás megindításáról szóló határozatban leírt kritériumok alapján a szimuláció azt mutatja, hogy a játékok 49 %-a lett volna támogatható. A (46) bekezdésben leírt új kritériumok alapján a videojátékok 31 %-a lett volna támogatható.

| (48) | Ami a támogatható költségek meghatározásának kérdését illeti, a francia hatóságok egyrészt megnyitották az adójóváírás lehetőségét az alvállalkozás előtt, pontosítva azt, hogy az alvállalkozási költségeket projektenként 1 millió EUR értékhatárig tartalmazhatják a támogatható költségek. Másrészt elfogadták azt, hogy többé nem rögzítik az „egyéb működési költségeket” (azaz a személyzeti költségeken és az értékcsökkenési leíráson kívüli költségeket) a személyzeti költségek 75 %-át kitevő átalányban, hanem csak a támogatható videojátékok elkészítéséhez ténylegesen szükséges működési költségeket veszik figyelembe. |
| --- | --- |

(48)

Ami a támogatható költségek meghatározásának kérdését illeti, a francia hatóságok egyrészt megnyitották az adójóváírás lehetőségét az alvállalkozás előtt, pontosítva azt, hogy az alvállalkozási költségeket projektenként 1 millió EUR értékhatárig tartalmazhatják a támogatható költségek. Másrészt elfogadták azt, hogy többé nem rögzítik az „egyéb működési költségeket” (azaz a személyzeti költségeken és az értékcsökkenési leíráson kívüli költségeket) a személyzeti költségek 75 %-át kitevő átalányban, hanem csak a támogatható videojátékok elkészítéséhez ténylegesen szükséges működési költségeket veszik figyelembe.

| (49) | Végezetül a francia hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy ezt a rendelkezést a hatálybalépése időpontjától számított maximum 4 éves határidőn belül újra bejelentik. |
| --- | --- |

(49)

Végezetül a francia hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy ezt a rendelkezést a hatálybalépése időpontjától számított maximum 4 éves határidőn belül újra bejelentik.

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

6.1.   Az állami támogatás minősítése

| (50) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(50)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (51) | Az e határozat tárgyát képező intézkedés lényege egy adójóváírás, mely rendes körülmények között a kedvezményezettek által fizetendő társasági adóból történő levonásból származik. Semmi kétség sem fér tehát ezen intézkedés állami forrás jellegéhez. |
| --- | --- |

(51)

Az e határozat tárgyát képező intézkedés lényege egy adójóváírás, mely rendes körülmények között a kedvezményezettek által fizetendő társasági adóból történő levonásból származik. Semmi kétség sem fér tehát ezen intézkedés állami forrás jellegéhez.

| (52) | Ezen intézkedés célja a kedvezményezett vállalkozások gyártási költségeinek csökkentése, és egyértelműen előnyt jelent, mely emellett szelektív is, amennyiben egyedül a videojáték-gyártó ágazat részesülhet benne. Ez az intézkedés tehát szelektív előny, amely a verseny torzulásához vezethet a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(52)

Ezen intézkedés célja a kedvezményezett vállalkozások gyártási költségeinek csökkentése, és egyértelműen előnyt jelent, mely emellett szelektív is, amennyiben egyedül a videojáték-gyártó ágazat részesülhet benne. Ez az intézkedés tehát szelektív előny, amely a verseny torzulásához vezethet a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (53) | Ezenfelül a francia hatóságok által a piaci részesedésekről szolgáltatott információk szerint, és amelyek csak a videojáték-kiadók számára állnak rendelkezésre, a három nagy francia videojáték-kiadó, vagyis az Ubisoft, Atari és VUGames, 2005-ben a videojáték-kiadás piacának 6,4 %-át, 3,5 %-át, illetve 4,4 %-át képviselték; e piacot az Egyesült Királyság, Németország, Franciaország, Spanyolország és Olaszország alkotja. A Franciaországban létesített stúdiók, amelyeknek az intézkedést szánták, e kiadók üzleti forgalmának csak korlátozott hányadát képviselik (25 % az Ubisoft, 10 % az Atari és 2 % a VUGames esetében). Mindazonáltal nem elhanyagolható hányadot képviselnek e kiadók piaci részesedésében a fent említett öt tagállamban. Az intézkedésnek nyilvánvalóan hatása van a Közösségen belüli kereskedelemre. |
| --- | --- |

(53)

Ezenfelül a francia hatóságok által a piaci részesedésekről szolgáltatott információk szerint, és amelyek csak a videojáték-kiadók számára állnak rendelkezésre, a három nagy francia videojáték-kiadó, vagyis az Ubisoft, Atari és VUGames, 2005-ben a videojáték-kiadás piacának 6,4 %-át, 3,5 %-át, illetve 4,4 %-át képviselték; e piacot az Egyesült Királyság, Németország, Franciaország, Spanyolország és Olaszország alkotja. A Franciaországban létesített stúdiók, amelyeknek az intézkedést szánták, e kiadók üzleti forgalmának csak korlátozott hányadát képviselik (25 % az Ubisoft, 10 % az Atari és 2 % a VUGames esetében). Mindazonáltal nem elhanyagolható hányadot képviselnek e kiadók piaci részesedésében a fent említett öt tagállamban. Az intézkedésnek nyilvánvalóan hatása van a Közösségen belüli kereskedelemre.

| (54) | Az előző megfontolásokra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó intézkedés a Szerződés értelmében vett állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(54)

Az előző megfontolásokra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó intézkedés a Szerződés értelmében vett állami támogatásnak minősül.

6.2.   A támogatások jogszerűsége

| (55) | 2007. január 31-én, a televíziós sugárzás modernizálására és a jövőbeni televíziózásra vonatkozó törvénytervezetről folytatott vita alkalmával a francia parlament elfogadta az adójóváírást bevezető cikktervezetet, melyet megküldtek a Bizottságnak, és amely alapján az megindította a vizsgálati eljárást. Ezt a törvényszöveget 2007. március 7-én hirdették ki a Journal Officiel-ben (a francia hivatalos közlönyben). Mindazonáltal a francia hatóságok megerősítették, hogy a végrehajtási rendeleteket nem fogadják el a Bizottság végleges határozata előtt. |
| --- | --- |

(55)

2007. január 31-én, a televíziós sugárzás modernizálására és a jövőbeni televíziózásra vonatkozó törvénytervezetről folytatott vita alkalmával a francia parlament elfogadta az adójóváírást bevezető cikktervezetet, melyet megküldtek a Bizottságnak, és amely alapján az megindította a vizsgálati eljárást. Ezt a törvényszöveget 2007. március 7-én hirdették ki a Journal Officiel-ben (a francia hivatalos közlönyben). Mindazonáltal a francia hatóságok megerősítették, hogy a végrehajtási rendeleteket nem fogadják el a Bizottság végleges határozata előtt.

| (56) | A Bizottság tehát levonhatja azt a következtetést, hogy a támogatási intézkedést nem hajtották végre, így tehát a francia hatóságok betartották a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében szereplő kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság tehát levonhatja azt a következtetést, hogy a támogatási intézkedést nem hajtották végre, így tehát a francia hatóságok betartották a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében szereplő kötelezettségeiket.

| (57) | A francia hatóságok egyébként kötelezettséget vállaltak arra, hogy módosítják a törvényszöveget és a végrehajtásirendelet-tervezeteket annak érdekében, hogy azokban elvégezzék az 5. szakaszban jelzett módosításokat. |
| --- | --- |

(57)

A francia hatóságok egyébként kötelezettséget vállaltak arra, hogy módosítják a törvényszöveget és a végrehajtásirendelet-tervezeteket annak érdekében, hogy azokban elvégezzék az 5. szakaszban jelzett módosításokat.

6.3.   A támogatások közös piaccal való összeegyeztethetősége

| (58) | Elsősorban, és a Bíróság által a Matra-ítéletben (13) megállapított elvet alkalmazva, a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy az adójóváíráshoz jutás feltételei nem tartalmaznak a Szerződésnek az állami támogatásoktól eltérő területekre vonatkozó rendelkezéseivel ellentétes záradékokat és különösen arról, hogy nem tartalmaznak semmilyen, nemzetiségen alapuló megkülönböztetést. |
| --- | --- |

(58)

Elsősorban, és a Bíróság által a Matra-ítéletben (13) megállapított elvet alkalmazva, a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy az adójóváíráshoz jutás feltételei nem tartalmaznak a Szerződésnek az állami támogatásoktól eltérő területekre vonatkozó rendelkezéseivel ellentétes záradékokat és különösen arról, hogy nem tartalmaznak semmilyen, nemzetiségen alapuló megkülönböztetést.

| (59) | Ezen a ponton meg kell jegyezni, hogy az intézkedés nem tartalmaz semmilyen megkötést az alkalmazott személyzet nemzetiségét vagy a támogatható költségek felmerülésének helyét illetően. A francia hatóságok 1 millió euro értékhatárig bevették az alvállalkozási költségeket a támogatható költségekbe, és megerősítették, hogy ezek a költségek támogathatók attól függetlenül, hogy az alvállalkozó vállalkozás székhelye Franciaországban van-e, vagy egy másik tagállamban. |
| --- | --- |

(59)

Ezen a ponton meg kell jegyezni, hogy az intézkedés nem tartalmaz semmilyen megkötést az alkalmazott személyzet nemzetiségét vagy a támogatható költségek felmerülésének helyét illetően. A francia hatóságok 1 millió euro értékhatárig bevették az alvállalkozási költségeket a támogatható költségekbe, és megerősítették, hogy ezek a költségek támogathatók attól függetlenül, hogy az alvállalkozó vállalkozás székhelye Franciaországban van-e, vagy egy másik tagállamban.

| (60) | Az intézkedés hozzáférhető a Franciaországban letelepedett videojáték-gyártó vállalkozások számára, beleértve az európai vállalkozások állandó francia intézményeit, mint ahogy ezt a francia hatóságok megerősítették azokban az észrevételekben, amelyeket az eljárás megindításáról szóló határozatot követően fogalmaztak meg. A Bizottság úgy tekinti, hogy az adójóváírás kedvezményének az így meghatározott vállalkozásokra történő korlátozása, a francia adószabályokat figyelembe véve, a Franciaországban történő adózás velejárója a társasági adó szempontjából, tehát a támogatási intézkedés adójellege igazolja azt. |
| --- | --- |

(60)

Az intézkedés hozzáférhető a Franciaországban letelepedett videojáték-gyártó vállalkozások számára, beleértve az európai vállalkozások állandó francia intézményeit, mint ahogy ezt a francia hatóságok megerősítették azokban az észrevételekben, amelyeket az eljárás megindításáról szóló határozatot követően fogalmaztak meg. A Bizottság úgy tekinti, hogy az adójóváírás kedvezményének az így meghatározott vállalkozásokra történő korlátozása, a francia adószabályokat figyelembe véve, a Franciaországban történő adózás velejárója a társasági adó szempontjából, tehát a támogatási intézkedés adójellege igazolja azt.

| (61) | A Bizottság tehát azt a következtetést vonhatja le, hogy a támogatási intézkedés a Szerződés állami támogatásoktól eltérő területekre vonatkozó rendelkezéseinek semmilyen megsértését nem tartalmazza. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság tehát azt a következtetést vonhatja le, hogy a támogatási intézkedés a Szerződés állami támogatásoktól eltérő területekre vonatkozó rendelkezéseinek semmilyen megsértését nem tartalmazza.

| (62) | Másodsorban, ami az intézkedésnek az állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályokkal való összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a francia hatóságok a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján jelentették be az intézkedést. Mint ahogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában jelezte, elemezni kell ezen intézkedésnek az említett cikk tekintetében való összeegyeztethetőségét az alábbi kérdések alapján:






  1. | Vajon az intézkedés a kultúra előmozdításának tényleges célkitűzését irányozza elő? |
| --- | --- | --- |

(62)

Másodsorban, ami az intézkedésnek az állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályokkal való összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a francia hatóságok a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján jelentették be az intézkedést. Mint ahogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában jelezte, elemezni kell ezen intézkedésnek az említett cikk tekintetében való összeegyeztethetőségét az alábbi kérdések alapján:

1.

Vajon az intézkedés a kultúra előmozdításának tényleges célkitűzését irányozza elő?

| 2. | Az intézkedést oly módon dolgozták ki, hogy elérje kulturális célkitűzését? Különös tekintettel az alábbiakra:






  a) | Megfelelő eszköz-e, vagy vannak-e más, jobban megfelelő eszközök? |
| --- | --- | --- |

2.

Az intézkedést oly módon dolgozták ki, hogy elérje kulturális célkitűzését? Különös tekintettel az alábbiakra:

a)

Megfelelő eszköz-e, vagy vannak-e más, jobban megfelelő eszközök?

| b) | Van-e megfelelő ösztönző hatása? |
| --- | --- |

b)

Van-e megfelelő ösztönző hatása?

| c) | Vajon arányos-e? Vajon ugyanez az eredmény elérhető lenne-e kevesebb támogatással? |
| --- | --- |

c)

Vajon arányos-e? Vajon ugyanez az eredmény elérhető lenne-e kevesebb támogatással?

| 3. | Vajon a verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatások korlátozottak-e oly módon, hogy a támogatás globális mérlege pozitív legyen? |
| --- | --- |

3.

Vajon a verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatások korlátozottak-e oly módon, hogy a támogatás globális mérlege pozitív legyen?

| (63) | Arra az általános kérdésre, hogy vajon a videojátékok tekinthetők-e kulturális termékeknek, a Bizottság megjegyzi, hogy az UNESCO elismeri a videojáték-ipar kulturális ipari jellegét, valamint szerepét a kulturális sokszínűség területén (14). Tudomásul veszi egyes harmadik felek és a francia hatóságok által előterjesztett érveket is, különösen azokat, amelyek szerint a videojátékok olyan képeket, értékeket, témákat közvetíthetnek, amelyek tükrözik azt a kulturális környezetet, amelyben azokat készítették, továbbá hatást gyakorolhatnak a felhasználók gondolkodásmódjára és kulturális tapasztalataira, elsősorban a fiatal korosztályokban. A Bizottság ebben az összefüggésben azt is megjegyzi, hogy az UNESCO elfogadott egy megállapodást a kulturális kifejezésmódok sokszínűségének védelméről és előmozdításáról (15). Ezenkívül a Bizottság tudomásul veszi a videojátékok egyre szélesebb körű terjedését a különböző korosztályokban és társadalmi-szakmai kategóriákban, valamint a nők és a férfiak körében. |
| --- | --- |

(63)

Arra az általános kérdésre, hogy vajon a videojátékok tekinthetők-e kulturális termékeknek, a Bizottság megjegyzi, hogy az UNESCO elismeri a videojáték-ipar kulturális ipari jellegét, valamint szerepét a kulturális sokszínűség területén (14). Tudomásul veszi egyes harmadik felek és a francia hatóságok által előterjesztett érveket is, különösen azokat, amelyek szerint a videojátékok olyan képeket, értékeket, témákat közvetíthetnek, amelyek tükrözik azt a kulturális környezetet, amelyben azokat készítették, továbbá hatást gyakorolhatnak a felhasználók gondolkodásmódjára és kulturális tapasztalataira, elsősorban a fiatal korosztályokban. A Bizottság ebben az összefüggésben azt is megjegyzi, hogy az UNESCO elfogadott egy megállapodást a kulturális kifejezésmódok sokszínűségének védelméről és előmozdításáról (15). Ezenkívül a Bizottság tudomásul veszi a videojátékok egyre szélesebb körű terjedését a különböző korosztályokban és társadalmi-szakmai kategóriákban, valamint a nők és a férfiak körében.

| (64) | Úgy tűnik, hogy a videojátékok fő célkitűzése interaktív szórakozás nyújtása, mint ahogy azt az ISFE hangsúlyozza. Ez ugyanakkor nem akadálya annak, hogy egyes videojátékoknak kulturális vonatkozásuk is legyen, mint ahogy ez az eset áll fenn bizonyos színházi formák esetében, amikor a közönséggel való interakció is jelen van. Sőt, az a tény, hogy a videojátékok inkább szoftvereknek tekinthetők, mint audiovizuális termékeknek, semmiben sem érinti azt a tényt, hogy néhány közülük kulturális terméknek is tekinthető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében. Helyénvaló tehát azt a következtetést levonni, hogy egyes videojátékok kulturális termékeket képviselnek (16). Ezt egyébként egyértelműen elismerték az eljárás megindításáról szóló határozatban (17). |
| --- | --- |

(64)

Úgy tűnik, hogy a videojátékok fő célkitűzése interaktív szórakozás nyújtása, mint ahogy azt az ISFE hangsúlyozza. Ez ugyanakkor nem akadálya annak, hogy egyes videojátékoknak kulturális vonatkozásuk is legyen, mint ahogy ez az eset áll fenn bizonyos színházi formák esetében, amikor a közönséggel való interakció is jelen van. Sőt, az a tény, hogy a videojátékok inkább szoftvereknek tekinthetők, mint audiovizuális termékeknek, semmiben sem érinti azt a tényt, hogy néhány közülük kulturális terméknek is tekinthető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében. Helyénvaló tehát azt a következtetést levonni, hogy egyes videojátékok kulturális termékeket képviselnek (16). Ezt egyébként egyértelműen elismerték az eljárás megindításáról szóló határozatban (17).

| (65) | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a 87. cikk (3) bekezdésének d) pontjában előírt eltérést, mint a 87. cikk (1) bekezdésében szereplő általános szabálytól való valamennyi eltérést, megszorító módon kell értelmezni. Ily módon a filmművészeti és audiovizuális alkotásokat gyártó ágazatban a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokkal kapcsolatos bizonyos jogi szempontokról szóló, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Regionális Bizottságnak címzett bizottsági közlemény kimondja: ahhoz, hogy ez az eltérés alkalmazható legyen, „minden tagállamnak ügyelnie kell arra, hogy a támogatás tárgyát képező alkotás tartalma kulturális legyen az ellenőrizhető nemzeti kritériumok szerint (a szubszidiaritás elvének megfelelően)” (18). |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a 87. cikk (3) bekezdésének d) pontjában előírt eltérést, mint a 87. cikk (1) bekezdésében szereplő általános szabálytól való valamennyi eltérést, megszorító módon kell értelmezni. Ily módon a filmművészeti és audiovizuális alkotásokat gyártó ágazatban a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokkal kapcsolatos bizonyos jogi szempontokról szóló, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Regionális Bizottságnak címzett bizottsági közlemény kimondja: ahhoz, hogy ez az eltérés alkalmazható legyen, „minden tagállamnak ügyelnie kell arra, hogy a támogatás tárgyát képező alkotás tartalma kulturális legyen az ellenőrizhető nemzeti kritériumok szerint (a szubszidiaritás elvének megfelelően)” (18).

| (66) | Ezt az elvet kell alkalmazni erre az esetre, és így ellenőrizni kell, hogy a francia hatóságok olyan ellenőrizhető nemzeti kritériumokat dolgoztak-e ki, amelyek lehetővé teszik annak biztosítását, hogy az adójóváírás címén támogatható videojátékoknak kulturális tartalmuk legyen. Pontosan ezért indított vizsgálati eljárást a Bizottság erről az adójóváírásról, mert kétségei merültek fel a francia hatóságok által kezdetben használt kritériumokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(66)

Ezt az elvet kell alkalmazni erre az esetre, és így ellenőrizni kell, hogy a francia hatóságok olyan ellenőrizhető nemzeti kritériumokat dolgoztak-e ki, amelyek lehetővé teszik annak biztosítását, hogy az adójóváírás címén támogatható videojátékoknak kulturális tartalmuk legyen. Pontosan ezért indított vizsgálati eljárást a Bizottság erről az adójóváírásról, mert kétségei merültek fel a francia hatóságok által kezdetben használt kritériumokkal kapcsolatban.

| (67) | Elemezni kell tehát az új kiválasztási tesztet annak ellenőrzése érdekében, hogy az megfelel-e a (65) bekezdésben megfogalmazott elvnek. |
| --- | --- |

(67)

Elemezni kell tehát az új kiválasztási tesztet annak ellenőrzése érdekében, hogy az megfelel-e a (65) bekezdésben megfogalmazott elvnek.

| (68) | Ahhoz, hogy a videojáték támogatható legyen, a 22 pontból legalább 14-et kell kapnia. A Bizottság által az N 461/05. számú állami támogatásra vonatkozó 2006. november 22-i határozatában (a továbbiakban: „UK Film Tax Incentive” határozat) (19) alkalmazott érvelésnek megfelelően a kiválasztási tesztet alkotó különböző kritériumok között meg kell határozni azokat, amelyek helyesnek tekinthetők a videojátékok kulturális tartalmának értékeléséhez, és meg kell győződni arról, hogy az e kritériumoknak adott pontszám elegendő annak biztosítására, hogy a támogatható videojátékok tartalmát kulturálisnak lehessen tekinteni a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(68)

Ahhoz, hogy a videojáték támogatható legyen, a 22 pontból legalább 14-et kell kapnia. A Bizottság által az N 461/05. számú állami támogatásra vonatkozó 2006. november 22-i határozatában (a továbbiakban: „UK Film Tax Incentive” határozat) (19) alkalmazott érvelésnek megfelelően a kiválasztási tesztet alkotó különböző kritériumok között meg kell határozni azokat, amelyek helyesnek tekinthetők a videojátékok kulturális tartalmának értékeléséhez, és meg kell győződni arról, hogy az e kritériumoknak adott pontszám elegendő annak biztosítására, hogy a támogatható videojátékok tartalmát kulturálisnak lehessen tekinteni a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében.

| (69) | A teszt első része két kritériumot tartalmaz az örökségre vonatkozóan, és úgy tekinthető, mint ami kulturális tartalommal bír. Egyértelműen ez a helyzet azon kritérium esetében, amely alapján 4 pontot adnak, ha a játék az európai történelmi, művészeti és tudományos örökség elismert művének adaptációja. Annak a kritériumnak, amely 2 pontot ad, ha a játékot európai film, audiovizuális, irodalmi vagy művészeti alkotás vagy rajzfilm ihlette, kevésbé erős a kulturális tartalma, mivel azon alkotás kulturális szintjétől függ, amely a videojátékot ihlette. Ezt mindenesetre tükrözi az e kritériumnál rendelkezésre álló kevesebb pontszám, amely tehát arányos, és ezért elfogadható. |
| --- | --- |

(69)

A teszt első része két kritériumot tartalmaz az örökségre vonatkozóan, és úgy tekinthető, mint ami kulturális tartalommal bír. Egyértelműen ez a helyzet azon kritérium esetében, amely alapján 4 pontot adnak, ha a játék az európai történelmi, művészeti és tudományos örökség elismert művének adaptációja. Annak a kritériumnak, amely 2 pontot ad, ha a játékot európai film, audiovizuális, irodalmi vagy művészeti alkotás vagy rajzfilm ihlette, kevésbé erős a kulturális tartalma, mivel azon alkotás kulturális szintjétől függ, amely a videojátékot ihlette. Ezt mindenesetre tükrözi az e kritériumnál rendelkezésre álló kevesebb pontszám, amely tehát arányos, és ezért elfogadható.

| (70) | A teszt második része maximum 2 pont adását teszi lehetővé a videojáték eredeti jellegének függvényében. Figyelembe veszik a forgatókönyv eredetiségét, valamint a grafikai és a hangzásvilág ötletességét. Úgy tűnik, hogy az audiovizuális termékek ötletességét általában a kulturális tartalmú termékek fontos elemének tekintik. Ezen túlmenően, a kulturális kifejezésmódok sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-megállapodásban (20) az ötletesség lényeges eleme a kulturális kifejezésmódok meghatározásának. Ezen kívül az „eredeti alkotás” kritérium használatát ajánlja az Irodalmi és művészeti tulajdonnal összefüggő jogok legfelső tanácsa annak érdekében, hogy a multimédia alkotásokat megkülönböztesse a szoftverektől (21). Végezetül, a francia hatóságok által végzett szimuláció azt is megmutatja, hogy valóban szelektív kritériumról van szó, mivel a Franciaországban 2005-ben és 2006-ban gyártott 74 videojátékból csupán 13 kap 1-2 pontot. Ez e kritériumnak a követett kulturális célkitűzés elérése terén nyújtott hatékonyságának mutatója. |
| --- | --- |

(70)

A teszt második része maximum 2 pont adását teszi lehetővé a videojáték eredeti jellegének függvényében. Figyelembe veszik a forgatókönyv eredetiségét, valamint a grafikai és a hangzásvilág ötletességét. Úgy tűnik, hogy az audiovizuális termékek ötletességét általában a kulturális tartalmú termékek fontos elemének tekintik. Ezen túlmenően, a kulturális kifejezésmódok sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-megállapodásban (20) az ötletesség lényeges eleme a kulturális kifejezésmódok meghatározásának. Ezen kívül az „eredeti alkotás” kritérium használatát ajánlja az Irodalmi és művészeti tulajdonnal összefüggő jogok legfelső tanácsa annak érdekében, hogy a multimédia alkotásokat megkülönböztesse a szoftverektől (21). Végezetül, a francia hatóságok által végzett szimuláció azt is megmutatja, hogy valóban szelektív kritériumról van szó, mivel a Franciaországban 2005-ben és 2006-ban gyártott 74 videojátékból csupán 13 kap 1-2 pontot. Ez e kritériumnak a követett kulturális célkitűzés elérése terén nyújtott hatékonyságának mutatója.

| (71) | A teszt harmadik részének címe „kulturális tartalom”. Az a kritérium, amely 3 pontot ad az elbeszélésen alapuló videojátékoknak, kulturálisnak tekinthető: ez előírja, hogy a videojáték alapjának forgatókönyvnek vagy történetnek kell lennie, ami kizárja a pusztán szimulációs játékokat (pl. sport vagy harci), amelyek kulturális jellege vitatható lenne. Ez lehetővé teszi azon videojátékok előnyben részesítését, amelyek a filmhez állnak közel, és amelyek kulturális tartalma ezért nyilvánvalóbbnak tűnik. |
| --- | --- |

(71)

A teszt harmadik részének címe „kulturális tartalom”. Az a kritérium, amely 3 pontot ad az elbeszélésen alapuló videojátékoknak, kulturálisnak tekinthető: ez előírja, hogy a videojáték alapjának forgatókönyvnek vagy történetnek kell lennie, ami kizárja a pusztán szimulációs játékokat (pl. sport vagy harci), amelyek kulturális jellege vitatható lenne. Ez lehetővé teszi azon videojátékok előnyben részesítését, amelyek a filmhez állnak közel, és amelyek kulturális tartalma ezért nyilvánvalóbbnak tűnik.

| (72) | Az a kritérium, amely 2 pontot ad azon videojátékoknak, amelyek gyártási költségvetésének 50 %-át a művészeti költségekre fordítják, szintén megfelelő kulturális kritériumnak tekinthető: valójában ez jelzi azt a különleges fontosságot, melyet a videojáték-gyártásban a design-nak, a forgatókönyvnek, a dialógusnak és a zenének szentelnek, melyek fontos elemek ahhoz a következtetéshez, hogy a videojáték egészében kulturális tartalommal bír. Az ilyen kritérium tehát lehetővé teszi e játékok előnyben részesítését azokkal szemben, amelyek inkább technikaiak, mint a sport- vagy pusztán szimulációs játékok, melyek kulturális jellege kevésbé nyilvánvaló. A kulturális kifejezésmódok sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-megállapodás egyébként szintén a művészi vonatkozásra hivatkozik a kulturális tartalom meghatározásához (22). |
| --- | --- |

(72)

Az a kritérium, amely 2 pontot ad azon videojátékoknak, amelyek gyártási költségvetésének 50 %-át a művészeti költségekre fordítják, szintén megfelelő kulturális kritériumnak tekinthető: valójában ez jelzi azt a különleges fontosságot, melyet a videojáték-gyártásban a design-nak, a forgatókönyvnek, a dialógusnak és a zenének szentelnek, melyek fontos elemek ahhoz a következtetéshez, hogy a videojáték egészében kulturális tartalommal bír. Az ilyen kritérium tehát lehetővé teszi e játékok előnyben részesítését azokkal szemben, amelyek inkább technikaiak, mint a sport- vagy pusztán szimulációs játékok, melyek kulturális jellege kevésbé nyilvánvaló. A kulturális kifejezésmódok sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-megállapodás egyébként szintén a művészi vonatkozásra hivatkozik a kulturális tartalom meghatározásához (22).

| (73) | Az ISFE kétségbe vonta azt a tényt, hogy egy játék gyártási költségeinek 50 %-a művészeti jellegű lehet, hangsúlyozva, hogy a szoftverköltségek általában a gyártási költségek 70 %-át jelentik. Ez az érv nem vonja kétségbe a kritérium érvényességét, éppen ellenkezőleg, megszilárdíthatja azt, amennyiben megerősíti, hogy ez a kritérium lehetővé teszi a videojátékok szigorúbb kiválasztását. |
| --- | --- |

(73)

Az ISFE kétségbe vonta azt a tényt, hogy egy játék gyártási költségeinek 50 %-a művészeti jellegű lehet, hangsúlyozva, hogy a szoftverköltségek általában a gyártási költségek 70 %-át jelentik. Ez az érv nem vonja kétségbe a kritérium érvényességét, éppen ellenkezőleg, megszilárdíthatja azt, amennyiben megerősíti, hogy ez a kritérium lehetővé teszi a videojátékok szigorúbb kiválasztását.

| (74) | A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az ISFE által szolgáltatott számok és a francia hatóságok azon kijelentése közötti eltérés, mely szerint bizonyos játékokat a gyártási költségek 50 %-át meghaladó művészeti költségek jellemezhetnek, a figyelembe vett különböző típusú költségekkel magyarázhatók. Így az adójóváírás keretében támogatható költségek egyedül a tervezési és alkotási költségeknek felelnek meg. Nem veszik figyelembe a gyártási költségek egészét, és kizárják például a hibamentesítési és a tesztelési költségeket, amelyek hatása a művészeti költségek rész megnövelése lehetne. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az ISFE által szolgáltatott számok és a francia hatóságok azon kijelentése közötti eltérés, mely szerint bizonyos játékokat a gyártási költségek 50 %-át meghaladó művészeti költségek jellemezhetnek, a figyelembe vett különböző típusú költségekkel magyarázhatók. Így az adójóváírás keretében támogatható költségek egyedül a tervezési és alkotási költségeknek felelnek meg. Nem veszik figyelembe a gyártási költségek egészét, és kizárják például a hibamentesítési és a tesztelési költségeket, amelyek hatása a művészeti költségek rész megnövelése lehetne.

| (75) | Ezenkívül meg kell említeni, hogy a francia hatóságok pontos példákat szolgáltattak a videojáték-gyártás részletes költségvetéseiből, melyek egyértelműen azt mutatták, hogy a művészeti költségek ezekben a nagyobb részt képviselhetik. Ezt erősítik egyébként egyes harmadik felek észrevételei is, köztük az APOM-é, amely hangsúlyozza, hogy a videojátékok kreatív elemei manapság az alkotások uralkodó és alapvető elemei, hogy a technológiai elemek és a szoftverek csak eszközök e kreatív elemek szolgálatában, és átlagosan az önköltségnek csak korlátozott részét képezik. A Bizottság végezetül megemlíti, hogy a szoftverköltségek változhatnak a játékkonzolok életciklusának függvényében, és ténylegesen magasabbak lehetnek a ciklus elején. |
| --- | --- |

(75)

Ezenkívül meg kell említeni, hogy a francia hatóságok pontos példákat szolgáltattak a videojáték-gyártás részletes költségvetéseiből, melyek egyértelműen azt mutatták, hogy a művészeti költségek ezekben a nagyobb részt képviselhetik. Ezt erősítik egyébként egyes harmadik felek észrevételei is, köztük az APOM-é, amely hangsúlyozza, hogy a videojátékok kreatív elemei manapság az alkotások uralkodó és alapvető elemei, hogy a technológiai elemek és a szoftverek csak eszközök e kreatív elemek szolgálatában, és átlagosan az önköltségnek csak korlátozott részét képezik. A Bizottság végezetül megemlíti, hogy a szoftverköltségek változhatnak a játékkonzolok életciklusának függvényében, és ténylegesen magasabbak lehetnek a ciklus elején.

| (76) | A fentiekben kifejtett okok miatt a művészeti költségeknek a költségvetésbeli részére alapozott kritérium ebben az esetben helyes kritériumnak tűnik a videojátékok kulturális tartalmának értékeléséhez. |
| --- | --- |

(76)

A fentiekben kifejtett okok miatt a művészeti költségeknek a költségvetésbeli részére alapozott kritérium ebben az esetben helyes kritériumnak tűnik a videojátékok kulturális tartalmának értékeléséhez.

| (77) | Az 1 pontot adó kritérium – ha a játék az európai állampolgárokat érintő politikai, szociális vagy kulturális problémákkal foglalkozik, és/vagy sajátos értékeket közvetít az európai társadalmaknak –, szintén helytálló, ha ezek az európai kulturális identitás kifejezései. |
| --- | --- |

(77)

Az 1 pontot adó kritérium – ha a játék az európai állampolgárokat érintő politikai, szociális vagy kulturális problémákkal foglalkozik, és/vagy sajátos értékeket közvetít az európai társadalmaknak –, szintén helytálló, ha ezek az európai kulturális identitás kifejezései.

| (78) | Ami a két nyelvi jellegű kritériumot illeti (a játék leírásának eredeti változata franciául, és a kiadott játék eredeti változata az Európai Unió legalább három nyelvén, köztük franciául), amelyre összesen két pont adható, először is azt kell figyelembe venni, hogy ezeket a kritériumokat majdnem mindig teljesítik a francia hatóságok által benyújtott szimulációban szereplő játékok, és ezen a címen viszonylag kevéssé megkülönböztetőek. Másodsorban, bizonyos fenntartások hangoztathatók a videojátékok kulturális tartalmának értékelésére vonatkozó tényleges helytállóságukat illetően. Ugyanis, a nyelv alapvető kulturális fontosságának bárminemű megkérdőjelezése nélkül, úgy tűnik, hogy az kevésbé fontos szerepet játszik a videojátékok kulturális jellegében, mint például egy film vagy egy könyv esetében. Valójában lehetségesnek tűnik a videojátékok nyelvének megváltoztatása az alkotás teljességének megbontása nélkül, egy film szinkronizálása vagy egy könyv lefordítása során viszont már nem ez a helyzet. |
| --- | --- |

(78)

Ami a két nyelvi jellegű kritériumot illeti (a játék leírásának eredeti változata franciául, és a kiadott játék eredeti változata az Európai Unió legalább három nyelvén, köztük franciául), amelyre összesen két pont adható, először is azt kell figyelembe venni, hogy ezeket a kritériumokat majdnem mindig teljesítik a francia hatóságok által benyújtott szimulációban szereplő játékok, és ezen a címen viszonylag kevéssé megkülönböztetőek. Másodsorban, bizonyos fenntartások hangoztathatók a videojátékok kulturális tartalmának értékelésére vonatkozó tényleges helytállóságukat illetően. Ugyanis, a nyelv alapvető kulturális fontosságának bárminemű megkérdőjelezése nélkül, úgy tűnik, hogy az kevésbé fontos szerepet játszik a videojátékok kulturális jellegében, mint például egy film vagy egy könyv esetében. Valójában lehetségesnek tűnik a videojátékok nyelvének megváltoztatása az alkotás teljességének megbontása nélkül, egy film szinkronizálása vagy egy könyv lefordítása során viszont már nem ez a helyzet.

| (79) | A kiválasztási teszt negyedik része olyan kritériumokat foglal magában, amelyek a költségek felmerülési helyéhez és az alkotó munkatársak nemzetiségéhez kapcsolódnak. Jóllehet az európai alkotók közreműködése közvetlenül hatással lehet a videojáték európai kulturális jellegére, ám ezeknek a keletkezési helyre vonatkozó és nemzetiségi kritériumoknak a videojáték-ágazat saját jellemzőit tekintve nincs közvetlen kapcsolatuk a támogatható videojátékok kulturális tartalmával. A Bizottság a „UK Film Tax Incentive” határozatában ugyanezekre a következtetésekre jutott a brit hatóságok által egy adójóváírási rendelkezés keretében használt hasonló kritériumokat illetően. |
| --- | --- |

(79)

A kiválasztási teszt negyedik része olyan kritériumokat foglal magában, amelyek a költségek felmerülési helyéhez és az alkotó munkatársak nemzetiségéhez kapcsolódnak. Jóllehet az európai alkotók közreműködése közvetlenül hatással lehet a videojáték európai kulturális jellegére, ám ezeknek a keletkezési helyre vonatkozó és nemzetiségi kritériumoknak a videojáték-ágazat saját jellemzőit tekintve nincs közvetlen kapcsolatuk a támogatható videojátékok kulturális tartalmával. A Bizottság a „UK Film Tax Incentive” határozatában ugyanezekre a következtetésekre jutott a brit hatóságok által egy adójóváírási rendelkezés keretében használt hasonló kritériumokat illetően.

| (80) | A teszt ötödik része a kiadói és technológiai újítással kapcsolatos kritériumokat foglalja magában. Ezek közvetlenebbül utalnak a videojátékok szoftver-alkotóelemeire, amelyek közül az ISFE egyébként a nem kulturális jelleget hangsúlyozza. Ez az érv elfogadható, és ezeket a kritériumokat nem kell helytállóknak tekinteni a támogatható videojátékok kulturális tartalmának értékeléséhez. |
| --- | --- |

(80)

A teszt ötödik része a kiadói és technológiai újítással kapcsolatos kritériumokat foglalja magában. Ezek közvetlenebbül utalnak a videojátékok szoftver-alkotóelemeire, amelyek közül az ISFE egyébként a nem kulturális jelleget hangsúlyozza. Ez az érv elfogadható, és ezeket a kritériumokat nem kell helytállóknak tekinteni a támogatható videojátékok kulturális tartalmának értékeléséhez.

| (81) | Úgy tűnik tehát, hogy a maximális 22 pontból 14-et érnek azok a kritériumok (12 pontot, ha a nyelvi kritériumokat nem veszik figyelembe), amelyeket ésszerűen úgy kell tekinteni, hogy céljuk a kultúra előmozdítása a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében. Ez tehát a rendelkezésre álló pontok több mint a felét jelenti. A Bizottság egyébként megvizsgálta azt a szélsőséges feltételezett helyzetet, ha egy játék a maximális pontszámot kapná a kulturális szempontból nem helytállónak tekinthető kritériumok és a nyelvi kritériumok alapján. Egy ilyen játék 10 pontot kapna. Tehát még 4 pontot kellene kapnia a kulturális szempontból helytálló kritériumok alapján ahhoz, hogy átlépje a támogathatósághoz szükséges 14 pontos küszöböt. Egyébként ez a „szélsőséges feltételezett helyzet” ritkának tűnik: a francia hatóságok által benyújtott szimulációban szereplő 74 videojátékból csupán hét felel meg ennek a helyzetnek. Közülük hat támogatható, de mindegyikük több, mint 4 pontot kapott a kulturális szempontból helytálló kritériumok közül (és 6-ot a nyelvi kritériumokat figyelembe véve). |
| --- | --- |

(81)

Úgy tűnik tehát, hogy a maximális 22 pontból 14-et érnek azok a kritériumok (12 pontot, ha a nyelvi kritériumokat nem veszik figyelembe), amelyeket ésszerűen úgy kell tekinteni, hogy céljuk a kultúra előmozdítása a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében. Ez tehát a rendelkezésre álló pontok több mint a felét jelenti. A Bizottság egyébként megvizsgálta azt a szélsőséges feltételezett helyzetet, ha egy játék a maximális pontszámot kapná a kulturális szempontból nem helytállónak tekinthető kritériumok és a nyelvi kritériumok alapján. Egy ilyen játék 10 pontot kapna. Tehát még 4 pontot kellene kapnia a kulturális szempontból helytálló kritériumok alapján ahhoz, hogy átlépje a támogathatósághoz szükséges 14 pontos küszöböt. Egyébként ez a „szélsőséges feltételezett helyzet” ritkának tűnik: a francia hatóságok által benyújtott szimulációban szereplő 74 videojátékból csupán hét felel meg ennek a helyzetnek. Közülük hat támogatható, de mindegyikük több, mint 4 pontot kapott a kulturális szempontból helytálló kritériumok közül (és 6-ot a nyelvi kritériumokat figyelembe véve).

| (82) | Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy ez a pontos kritériumegyüttesen alapuló új kiválasztási teszt lehetővé teszi a szubjektivitás kockázatának csökkentését a videojátékok szakértői bizottság által történő értékelésében. |
| --- | --- |

(82)

Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy ez a pontos kritériumegyüttesen alapuló új kiválasztási teszt lehetővé teszi a szubjektivitás kockázatának csökkentését a videojátékok szakértői bizottság által történő értékelésében.

| (83) | Végezetül a Bizottság megemlíti, hogy a francia hatóságok által javasolt új kiválasztási teszt megszorítóbb, mint az eredetileg megküldött teszt. Ily módon, az eljárás megindításáról szóló határozatban leírt kritériumok alapján, a francia hatóságok által szolgáltatott szimulációk azt mutatják, hogy a Franciaországban 2005–2006-ban gyártott videojátékok 49 %-a támogatható lett volna, a jelenlegi teszt alapján támogatható 31 %-kal szemben. Ahogy azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában hangsúlyozta, „ha az intézkedés elérné, hogy a videojátékok nagy százalékának gyártását támogassa, akkor kiderülhetne, hogy eltért a bevallott célkitűzésétől: a kultúra előmozdításától, és ekkor ipari célja lehetne” (23). A videojátékok különleges ágazatának sajátos jellemzői alapján az a tény, hogy a játékok közel 30 %-át kiválasztották, azt mutatja, hogy az intézkedésnek nem pusztán ipari támogatási célkitűzése van egy adott ágazat számára. |
| --- | --- |

(83)

Végezetül a Bizottság megemlíti, hogy a francia hatóságok által javasolt új kiválasztási teszt megszorítóbb, mint az eredetileg megküldött teszt. Ily módon, az eljárás megindításáról szóló határozatban leírt kritériumok alapján, a francia hatóságok által szolgáltatott szimulációk azt mutatják, hogy a Franciaországban 2005–2006-ban gyártott videojátékok 49 %-a támogatható lett volna, a jelenlegi teszt alapján támogatható 31 %-kal szemben. Ahogy azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában hangsúlyozta, „ha az intézkedés elérné, hogy a videojátékok nagy százalékának gyártását támogassa, akkor kiderülhetne, hogy eltért a bevallott célkitűzésétől: a kultúra előmozdításától, és ekkor ipari célja lehetne” (23). A videojátékok különleges ágazatának sajátos jellemzői alapján az a tény, hogy a játékok közel 30 %-át kiválasztották, azt mutatja, hogy az intézkedésnek nem pusztán ipari támogatási célkitűzése van egy adott ágazat számára.

| (84) | Azt a következetést kell tehát levonni, hogy a francia hatóságok olyan ellenőrizhető nemzeti kritériumokat dolgoztak ki, amelyek lehetővé teszik annak biztosítását, hogy az adójóváírás címén támogatható videojátékok tartalma valóban kulturális, valamint hogy a támogatási intézkedés betölti tényleges célkitűzését: a kultúra előmozdítását. |
| --- | --- |

(84)

Azt a következetést kell tehát levonni, hogy a francia hatóságok olyan ellenőrizhető nemzeti kritériumokat dolgoztak ki, amelyek lehetővé teszik annak biztosítását, hogy az adójóváírás címén támogatható videojátékok tartalma valóban kulturális, valamint hogy a támogatási intézkedés betölti tényleges célkitűzését: a kultúra előmozdítását.

| (85) | A Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy az intézkedés megfelelő, hogy elegendő ösztönző hatása van, és hogy arányos. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy az intézkedés megfelelő, hogy elegendő ösztönző hatása van, és hogy arányos.

| (86) | Az első pontot illetően a francia hatóságok kifejtették, hogy az adójóváírás szerintük a legmegfelelőbb eszköz a kívánt célkitűzés teljesítéséhez. A francia hatóságok tervbe vették azt a lehetőséget, hogy ezt az intézkedést a kutatásra, fejlesztésre és újításra szánt állami támogatások közösségi keretszabályozása alapján jelentik be, amit egyébként az ISFE indítványozott, de ettől elálltak, mivel ez a jogi alap különösen nem tette lehetővé a beavatkozásnak a támogatható videojátékok kulturális tartalmával való összekapcsolását és a videojáték-kínálat bizonyos sokszínűségének biztosítását. Ez a keretszabályozás nem tette volna lehetővé ugyanazon szintű támogatás nyújtását sem, mint az adójóváírás. A Bizottság elismeri, hogy az adójóváírás ebben a formában ténylegesen lehetővé teszi az állami támogatásnak a kulturális tartalmú játékok felé való irányítását, és ily módon megfelelő eszközként jelenik meg a követett kulturális cél eléréséhez. A Bizottság egyébként hangsúlyozza, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján a korábbi határozatokban (24) már döntött az adójóváírás formáját öltő intézkedések összeegyeztethetőségéről. |
| --- | --- |

(86)

Az első pontot illetően a francia hatóságok kifejtették, hogy az adójóváírás szerintük a legmegfelelőbb eszköz a kívánt célkitűzés teljesítéséhez. A francia hatóságok tervbe vették azt a lehetőséget, hogy ezt az intézkedést a kutatásra, fejlesztésre és újításra szánt állami támogatások közösségi keretszabályozása alapján jelentik be, amit egyébként az ISFE indítványozott, de ettől elálltak, mivel ez a jogi alap különösen nem tette lehetővé a beavatkozásnak a támogatható videojátékok kulturális tartalmával való összekapcsolását és a videojáték-kínálat bizonyos sokszínűségének biztosítását. Ez a keretszabályozás nem tette volna lehetővé ugyanazon szintű támogatás nyújtását sem, mint az adójóváírás. A Bizottság elismeri, hogy az adójóváírás ebben a formában ténylegesen lehetővé teszi az állami támogatásnak a kulturális tartalmú játékok felé való irányítását, és ily módon megfelelő eszközként jelenik meg a követett kulturális cél eléréséhez. A Bizottság egyébként hangsúlyozza, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján a korábbi határozatokban (24) már döntött az adójóváírás formáját öltő intézkedések összeegyeztethetőségéről.

| (87) | A videojáték-piac elemzése a kínálat koncentrálódási tendenciájával jellemezhető, ami káros hatással lehet a független gyártási stúdiókra, vagyis a kínálat sokszínűségére (25). A videojátékok piaca jelentős mértékben világpiac, amelyen a játékkonzolra készített játékok az eladások kétharmadát képviselik. Ezt a piacot nagymértékben uralják a játékkonzol-gyártók, akik olyan engedélyezési és licencrendszert kényszerítenek a videojáték-gyártókra, mely a játék végső árának 20 %-át is kiteheti. |
| --- | --- |

(87)

A videojáték-piac elemzése a kínálat koncentrálódási tendenciájával jellemezhető, ami káros hatással lehet a független gyártási stúdiókra, vagyis a kínálat sokszínűségére (25). A videojátékok piaca jelentős mértékben világpiac, amelyen a játékkonzolra készített játékok az eladások kétharmadát képviselik. Ezt a piacot nagymértékben uralják a játékkonzol-gyártók, akik olyan engedélyezési és licencrendszert kényszerítenek a videojáték-gyártókra, mely a játék végső árának 20 %-át is kiteheti.

| (88) | Ezenkívül a piacot a műszaki előírások töredezettsége és az interoperabilitás hiánya jellemzi. A keresletet a háztartási videojáték-berendezések (játékkonzolok és PC-k) szabályos, átlagosan hatévenkénti megújulása és kiselejtezése jellemzi. |
| --- | --- |

(88)

Ezenkívül a piacot a műszaki előírások töredezettsége és az interoperabilitás hiánya jellemzi. A keresletet a háztartási videojáték-berendezések (játékkonzolok és PC-k) szabályos, átlagosan hatévenkénti megújulása és kiselejtezése jellemzi.

| (89) | Következésképpen a videojáték-ipar a folyamatos újrakezdés fázisában van, igen rövid gyártási ciklusokkal és jelentős beruházásokkal. Ezen felül a gyártási költségek elsősorban a kiadási piacon írhatók le, nem úgy, mint például a filmek gyártási költségeinek különbségénél, melyek a televíziós közvetítési jogokkal vagy DVD eladásokkal szemben is leírhatók. |
| --- | --- |

(89)

Következésképpen a videojáték-ipar a folyamatos újrakezdés fázisában van, igen rövid gyártási ciklusokkal és jelentős beruházásokkal. Ezen felül a gyártási költségek elsősorban a kiadási piacon írhatók le, nem úgy, mint például a filmek gyártási költségeinek különbségénél, melyek a televíziós közvetítési jogokkal vagy DVD eladásokkal szemben is leírhatók.

| (90) | Ebben az összefüggésben, a benyújtott információk szerint, a francia videojáték-ipart általában kisméretű gyártási stúdiók jellemzik (kevesebb, mint 200 alkalmazott), melyek nem rendelkeznek elegendő pénzügyi kapacitással, és ennélfogva a fejlesztéseik finanszírozását illetően függenek a kiadóktól. A fejlesztési stúdiók kiadók által történő javadalmazásának rendszere az eladások függvénye, melyeket már fedeztek a kiadók által megelőlegezett gyártási költségek. A francia hatóságok hangsúlyozták, hogy azon „kulturális” videojátékok száma, amelyek teljesíteni tudnák ezen adójóváírás kiválasztási tesztjét, 2000 óta folyamatosan csökken. Elsősorban és példaként hangsúlyozzák, hogy egyre kevesebb történelmi összefüggésű videojáték (Versailles, Pompei, Egyiptom) van azóta, hogy az e típusú videojátékra szakosodott gyártási stúdió, a Cryo Interactive megszűnt. |
| --- | --- |

(90)

Ebben az összefüggésben, a benyújtott információk szerint, a francia videojáték-ipart általában kisméretű gyártási stúdiók jellemzik (kevesebb, mint 200 alkalmazott), melyek nem rendelkeznek elegendő pénzügyi kapacitással, és ennélfogva a fejlesztéseik finanszírozását illetően függenek a kiadóktól. A fejlesztési stúdiók kiadók által történő javadalmazásának rendszere az eladások függvénye, melyeket már fedeztek a kiadók által megelőlegezett gyártási költségek. A francia hatóságok hangsúlyozták, hogy azon „kulturális” videojátékok száma, amelyek teljesíteni tudnák ezen adójóváírás kiválasztási tesztjét, 2000 óta folyamatosan csökken. Elsősorban és példaként hangsúlyozzák, hogy egyre kevesebb történelmi összefüggésű videojáték (Versailles, Pompei, Egyiptom) van azóta, hogy az e típusú videojátékra szakosodott gyártási stúdió, a Cryo Interactive megszűnt.

| (91) | Az e határozat 5. szakaszában leírt kritériumokon alapuló adójóváírásnak előnyben kellene részesítenie a kulturális tartalmú videojátékok gyártását azon játékokkal szemben, amelyek pusztán szórakoztatóak, az előbbiek gyártási költségeinek csökkentésével. Azt a következtetést kell tehát levonni, hogy az intézkedés alkalmas arra, hogy elegendő ösztönző hatása legyen a célkitűzéséhez képest. |
| --- | --- |

(91)

Az e határozat 5. szakaszában leírt kritériumokon alapuló adójóváírásnak előnyben kellene részesítenie a kulturális tartalmú videojátékok gyártását azon játékokkal szemben, amelyek pusztán szórakoztatóak, az előbbiek gyártási költségeinek csökkentésével. Azt a következtetést kell tehát levonni, hogy az intézkedés alkalmas arra, hogy elegendő ösztönző hatása legyen a célkitűzéséhez képest.

| (92) | A Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás intenzitása csupán 20 %, ami viszonylag alacsony a kulturális területen általában engedélyezett támogatások intenzitásával összehasonlítva. A rendes körülmények között engedélyezett intenzitás a mozi és az audiovizuális gyártás területén 50 %. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás intenzitása csupán 20 %, ami viszonylag alacsony a kulturális területen általában engedélyezett támogatások intenzitásával összehasonlítva. A rendes körülmények között engedélyezett intenzitás a mozi és az audiovizuális gyártás területén 50 %.

| (93) | A Bizottság egyébként megjegyzi, hogy a támogatható költségek alapját ezentúl helyesen és pontosan határozzák meg: így egyedül a támogatás kedvezményezettje által a személyzeti költségeken és az értékcsökkenési leíráson kívül ténylegesen viselt működési költségeket veszik figyelembe. Ezt a kiadástípust már nem határozzák meg a személyzeti költségek 75 %-át kitevő átalányban. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság egyébként megjegyzi, hogy a támogatható költségek alapját ezentúl helyesen és pontosan határozzák meg: így egyedül a támogatás kedvezményezettje által a személyzeti költségeken és az értékcsökkenési leíráson kívül ténylegesen viselt működési költségeket veszik figyelembe. Ezt a kiadástípust már nem határozzák meg a személyzeti költségek 75 %-át kitevő átalányban.

| (94) | Helyénvaló tehát az a következtetés, hogy az intézkedés arányos is. Ezenkívül, mivel egyedül a támogatható játékok gyártása kapcsán ténylegesen felmerült költségeket veszik figyelembe, az ISFE által a kulturális játékok és a kereskedelmi játékok közötti kereszttámogatás kockázatával kapcsolatban kifejezett aggodalomnak már nincs értelme. |
| --- | --- |

(94)

Helyénvaló tehát az a következtetés, hogy az intézkedés arányos is. Ezenkívül, mivel egyedül a támogatható játékok gyártása kapcsán ténylegesen felmerült költségeket veszik figyelembe, az ISFE által a kulturális játékok és a kereskedelmi játékok közötti kereszttámogatás kockázatával kapcsolatban kifejezett aggodalomnak már nincs értelme.

| (95) | A francia hatóságok által benyújtott számok alapján úgy tűnik, hogy a videojátékok piacán a fő versenytársak a japánok és az észak-amerikaiak. Ily módon 2005-ben az európai kiadók piaci részesedése a főbb európai piacokon soha nem haladta meg a 20 %-ot, és átlagosan 18 % volt, mint ahogy ezt az alábbi grafikon is mutatja: |
| --- | --- |

(95)

A francia hatóságok által benyújtott számok alapján úgy tűnik, hogy a videojátékok piacán a fő versenytársak a japánok és az észak-amerikaiak. Ily módon 2005-ben az európai kiadók piaci részesedése a főbb európai piacokon soha nem haladta meg a 20 %-ot, és átlagosan 18 % volt, mint ahogy ezt az alábbi grafikon is mutatja:

Image

| (96) | Ezeket a számokat támasztja alá az a lista, melyet az ISFE nyújtott be a 2006-ban Franciaországban 50 legtöbbet eladott videojátékokról: 21-et japán vállalkozások adtak ki, 19-et amerikai vállalkozások és 10-et európai vállalkozások. Ezeket az adatokat erősíti meg a videojáték-vállalkozások üzleti forgalma szerinti besorolás is, melyet az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet készített 2003-ban, mely azt jelzi, hogy az első négy vállalkozás japán és amerikai. |
| --- | --- |

(96)

Ezeket a számokat támasztja alá az a lista, melyet az ISFE nyújtott be a 2006-ban Franciaországban 50 legtöbbet eladott videojátékokról: 21-et japán vállalkozások adtak ki, 19-et amerikai vállalkozások és 10-et európai vállalkozások. Ezeket az adatokat erősíti meg a videojáték-vállalkozások üzleti forgalma szerinti besorolás is, melyet az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet készített 2003-ban, mely azt jelzi, hogy az első négy vállalkozás japán és amerikai.

| (97) | Azon francia kiadók piaci részesedései, amelyek közvetett módon részesülnek az adójóváírásból, ha az adójóváírás keretében támogatható stúdiók által gyártott videojátékokat adnak ki, logikusan mérsékeltebbek: 2005-ben a három fő francia kiadó, az Ubisoft, az Atari és a VU Games, a (95) preambulumbekezdésben szereplő grafikonban említett öt tagállamból álló videojáték-kiadói piac 6,4 %-át, 3,5 %-át és 4,4 %-át képviseltek. Ezenkívül, e Franciaországban levő kiadók csak elhanyagolható részt képviselnek e kiadók piaci részesedéséből: 25 % az Ubisoft (vagyis az ezen öt tagállamból álló piac 1,6 %-a), 10 % az Atari (vagyis 0,35 %) és 2 % a VU Games (elhanyagolható rész). |
| --- | --- |

(97)

Azon francia kiadók piaci részesedései, amelyek közvetett módon részesülnek az adójóváírásból, ha az adójóváírás keretében támogatható stúdiók által gyártott videojátékokat adnak ki, logikusan mérsékeltebbek: 2005-ben a három fő francia kiadó, az Ubisoft, az Atari és a VU Games, a (95) preambulumbekezdésben szereplő grafikonban említett öt tagállamból álló videojáték-kiadói piac 6,4 %-át, 3,5 %-át és 4,4 %-át képviseltek. Ezenkívül, e Franciaországban levő kiadók csak elhanyagolható részt képviselnek e kiadók piaci részesedéséből: 25 % az Ubisoft (vagyis az ezen öt tagállamból álló piac 1,6 %-a), 10 % az Atari (vagyis 0,35 %) és 2 % a VU Games (elhanyagolható rész).

| (98) | Ezen túlmenően hangsúlyozni kell, hogy a Franciaországban gyártott videojátékok viszonylag kis részét támogatják: a 2005–2006-ban Franciaországban gyártott videojátékokra vonatkozó szimuláció azt mutatja, hogy elvileg közülük csupán 30 % részesülhetne adókedvezményben. |
| --- | --- |

(98)

Ezen túlmenően hangsúlyozni kell, hogy a Franciaországban gyártott videojátékok viszonylag kis részét támogatják: a 2005–2006-ban Franciaországban gyártott videojátékokra vonatkozó szimuláció azt mutatja, hogy elvileg közülük csupán 30 % részesülhetne adókedvezményben.

| (99) | Azt is meg kell említeni, hogy az eljárás megindítása nyomán észrevételeket megfogalmazó videojáték-gyártó társulások, mint a TIGA, GAME, APOM és az EGDF, szintén hangsúlyozták az intézkedés nemzeti iparaikra gyakorolt csekély hatását. Az EGDF, amely 500 stúdiót képvisel tíz tagállamban, elsősorban azt hangsúlyozta, hogy az intézkedés a bejelentett formájában, két év alatt 15–30 terv 20 % körüli finanszírozását lehetővé téve, csak korlátozott torzulást fog előidézni, amennyiben minden évben 1 500 videojátékot dobnak piacra. Ezek az észrevételek annál is inkább jelentősek, mivel azokat az eljárás megindításáról szóló határozatban leírt tervezet alapján fogalmazták meg, amelynek alkalmazási köre azóta csökkent. |
| --- | --- |

(99)

Azt is meg kell említeni, hogy az eljárás megindítása nyomán észrevételeket megfogalmazó videojáték-gyártó társulások, mint a TIGA, GAME, APOM és az EGDF, szintén hangsúlyozták az intézkedés nemzeti iparaikra gyakorolt csekély hatását. Az EGDF, amely 500 stúdiót képvisel tíz tagállamban, elsősorban azt hangsúlyozta, hogy az intézkedés a bejelentett formájában, két év alatt 15–30 terv 20 % körüli finanszírozását lehetővé téve, csak korlátozott torzulást fog előidézni, amennyiben minden évben 1 500 videojátékot dobnak piacra. Ezek az észrevételek annál is inkább jelentősek, mivel azokat az eljárás megindításáról szóló határozatban leírt tervezet alapján fogalmazták meg, amelynek alkalmazási köre azóta csökkent.

| (100) | Az intézkedésnek a GAME által felismert potenciálisan kedvezőtlen hatása lehetett volna a kereskedelemre, mivel Franciaország eredeti javaslatában az alvállalkozói költségeket nem vették figyelembe támogatható költségként. Ez arra ösztönözte volna a kedvezményezett vállalkozásokat, hogy alvállalkozások igénybevétele helyett internalizálják a költségeiket, ami szokásos gyakorlat ebben az ágazatban. Ez éppen a más tagállamokban székhellyel rendelkező vállalkozások kárára valósult volna meg, vagyis a Közösségen belüli kereskedelem kárára. Mindazonáltal ezt a kedvezőtlen hatást elhárították, mivel a francia hatóságok elfogadták, hogy az alvállalkozási költségeket bevegyék a támogatható költségek közé, projektenként 1 millió euro határértékig. |
| --- | --- |

(100)

Az intézkedésnek a GAME által felismert potenciálisan kedvezőtlen hatása lehetett volna a kereskedelemre, mivel Franciaország eredeti javaslatában az alvállalkozói költségeket nem vették figyelembe támogatható költségként. Ez arra ösztönözte volna a kedvezményezett vállalkozásokat, hogy alvállalkozások igénybevétele helyett internalizálják a költségeiket, ami szokásos gyakorlat ebben az ágazatban. Ez éppen a más tagállamokban székhellyel rendelkező vállalkozások kárára valósult volna meg, vagyis a Közösségen belüli kereskedelem kárára. Mindazonáltal ezt a kedvezőtlen hatást elhárították, mivel a francia hatóságok elfogadták, hogy az alvállalkozási költségeket bevegyék a támogatható költségek közé, projektenként 1 millió euro határértékig.

| (101) | A Bizottság úgy véli, hogy ez a határérték, amelyet költségvetési okok indokolnak, elfogadható ebben az esetben, amennyiben a gyakorlatban nem érinti a Franciaországban gyártott videojátékok többségét. Ugyanis a francia hatóságok által szolgáltatott információk szerint a szimulációjukban szereplő 74 videojátékból 64-nek volt 2 millió euro alatti gyártási költségvetése, nyolcnak kettő és öt millió euro közötti költségvetése, és kettőnek volt öt millió eurót meghaladó gyártási költségvetése. Figyelembe véve ezt az átlagos gyártási költségvetési szintet, az alvállalkozási költségekre vonatkozó egy millió eurós értékhatár a jelek szerint nem akadályozná jelentősen az alvállalkozások igénybevételét. A videojátékok gyártási költségvetésének franciaországi alakulása függvényében a Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy felülvizsgálja ezt az értékhatár-szintet, ha a francia hatóságok – kötelezettségeinek megfelelően – a végrehajtást követő négy éven belül újra bejelentik ezt a támogatási intézkedést. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság úgy véli, hogy ez a határérték, amelyet költségvetési okok indokolnak, elfogadható ebben az esetben, amennyiben a gyakorlatban nem érinti a Franciaországban gyártott videojátékok többségét. Ugyanis a francia hatóságok által szolgáltatott információk szerint a szimulációjukban szereplő 74 videojátékból 64-nek volt 2 millió euro alatti gyártási költségvetése, nyolcnak kettő és öt millió euro közötti költségvetése, és kettőnek volt öt millió eurót meghaladó gyártási költségvetése. Figyelembe véve ezt az átlagos gyártási költségvetési szintet, az alvállalkozási költségekre vonatkozó egy millió eurós értékhatár a jelek szerint nem akadályozná jelentősen az alvállalkozások igénybevételét. A videojátékok gyártási költségvetésének franciaországi alakulása függvényében a Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy felülvizsgálja ezt az értékhatár-szintet, ha a francia hatóságok – kötelezettségeinek megfelelően – a végrehajtást követő négy éven belül újra bejelentik ezt a támogatási intézkedést.

| (102) | Ezenkívül, a Bizottság úgy véli, hogy az adójóváírás hatása a versenyre annál is inkább korlátozott lesz, mivel igen jelentős a videojáték-piac, 2003-ban az Egyesült Államokban 21 milliárd dollár nagyságrendű, amelyet évi 13 %-osra becsült, hosszú távú intenzív növekedés jellemez, továbbá ezen a piacon az árak viszonylag rögzítettek. |
| --- | --- |

(102)

Ezenkívül, a Bizottság úgy véli, hogy az adójóváírás hatása a versenyre annál is inkább korlátozott lesz, mivel igen jelentős a videojáték-piac, 2003-ban az Egyesült Államokban 21 milliárd dollár nagyságrendű, amelyet évi 13 %-osra becsült, hosszú távú intenzív növekedés jellemez, továbbá ezen a piacon az árak viszonylag rögzítettek.

| (103) | Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a harmadik felek közül kettő előre feltételezte az intézkedésnek a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt potenciálisan kedvezőtlen hatását. Az ISFE jelezte, az intézkedés veszélye, hogy a beruházásokat Franciaországba helyezik át, és az ADESE az intézkedés potenciálisan kedvezőtlen hatását hangsúlyozta, elsősorban a spanyol iparra vonatkozóan. Ezek a harmadik felek mindenesetre semmilyen olyan számadatot vagy részletes magyarázatot nem szolgáltattak, amelyek lehetővé tennék a Bizottság számára e potenciális veszélynek a felmérését. A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy az ISFE és az ADESE videojáték-kiadókat és -terjesztőket képvisel. Ugyanakkor, mint ahogy ezt már a (37) preambulumbekezdésben kifejtették, azok a gyártói társulások, amelyek a támogatás potenciális kedvezményezettjeinek közvetlen versenytársait jelentik, arra a következtetésre jutottak, hogy kizárható a versenyre gyakorolt ilyen veszély. A Bizottság egyébként úgy véli, hogy a támogatásban részesülő fejlesztési stúdiók nincsenek olyan helyzetben, hogy piaci hatalmat gyakoroljanak a kiadókra, amint ez a (90) preambulumbekezdésben szerepel. Ezekben az észrevételekben az Ubisoft, az egyik legjelentősebb francia kiadó egyébként hangsúlyozta a támogatás szintén jótékony hatását, amely a videojátékok gyártási költségeinek csökkentése révén lehetővé teszi a kiadók pénzügyi kockázatának csökkentését, valamint az európai kínálat fejlesztését is. |
| --- | --- |

(103)

Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a harmadik felek közül kettő előre feltételezte az intézkedésnek a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt potenciálisan kedvezőtlen hatását. Az ISFE jelezte, az intézkedés veszélye, hogy a beruházásokat Franciaországba helyezik át, és az ADESE az intézkedés potenciálisan kedvezőtlen hatását hangsúlyozta, elsősorban a spanyol iparra vonatkozóan. Ezek a harmadik felek mindenesetre semmilyen olyan számadatot vagy részletes magyarázatot nem szolgáltattak, amelyek lehetővé tennék a Bizottság számára e potenciális veszélynek a felmérését. A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy az ISFE és az ADESE videojáték-kiadókat és -terjesztőket képvisel. Ugyanakkor, mint ahogy ezt már a (37) preambulumbekezdésben kifejtették, azok a gyártói társulások, amelyek a támogatás potenciális kedvezményezettjeinek közvetlen versenytársait jelentik, arra a következtetésre jutottak, hogy kizárható a versenyre gyakorolt ilyen veszély. A Bizottság egyébként úgy véli, hogy a támogatásban részesülő fejlesztési stúdiók nincsenek olyan helyzetben, hogy piaci hatalmat gyakoroljanak a kiadókra, amint ez a (90) preambulumbekezdésben szerepel. Ezekben az észrevételekben az Ubisoft, az egyik legjelentősebb francia kiadó egyébként hangsúlyozta a támogatás szintén jótékony hatását, amely a videojátékok gyártási költségeinek csökkentése révén lehetővé teszi a kiadók pénzügyi kockázatának csökkentését, valamint az európai kínálat fejlesztését is.

| (104) | A Bizottság ezen túlmenően úgy véli, hogy az adójóváírás nem ér el olyan arányokat, amely képes lenne módosítani a vállalkozások azon döntéseit, amelyek beruházásaik helyszínének megválasztására vonatkoznak, tekintettel ezen döntések egyéb paramétereire, különösen a foglalkoztatási és javadalmazási feltételekre. Ami elsősorban az intézkedésnek a spanyol iparra gyakorolt hatását illeti, a Bizottság egyébként a (95) preambulumbekezdésben szereplő grafikon alapján megjegyzi, hogy Spanyolországban a legkisebb az európai kiadók piaci részesedése. Azzal ellentétben, amit az ADESE jelent ki, és a részéről pontosabb adatok hiányában, úgy kell tekinteni, hogy ennek a támogatási intézkedésnek nem lesz jelentősebb hatása Spanyolországban, mint a többi tagállamban. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság ezen túlmenően úgy véli, hogy az adójóváírás nem ér el olyan arányokat, amely képes lenne módosítani a vállalkozások azon döntéseit, amelyek beruházásaik helyszínének megválasztására vonatkoznak, tekintettel ezen döntések egyéb paramétereire, különösen a foglalkoztatási és javadalmazási feltételekre. Ami elsősorban az intézkedésnek a spanyol iparra gyakorolt hatását illeti, a Bizottság egyébként a (95) preambulumbekezdésben szereplő grafikon alapján megjegyzi, hogy Spanyolországban a legkisebb az európai kiadók piaci részesedése. Azzal ellentétben, amit az ADESE jelent ki, és a részéről pontosabb adatok hiányában, úgy kell tekinteni, hogy ennek a támogatási intézkedésnek nem lesz jelentősebb hatása Spanyolországban, mint a többi tagállamban.

| (105) | Tekintettel az előző megfontolásokra, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatásnak nem lesz olyan hatása, hogy megerősítse a kedvezményezett vállalkozások piaci erejét, és nem is gátolja a piac szereplőinek dinamikus ösztönzőit, hanem éppen ellenkezőleg, növeli a piaci kínálat sokféleségét. Azt a következtetést kell tehát levonni, hogy a verseny torzulásai és az intézkedésnek a kereskedelemre gyakorolt hatásai korlátozottak, ily módon a támogatás globális mérlege pozitív. A videojáték-előállítása utáni adójóváírás tehát összeegyeztethető a közös piaccal, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján, |
| --- | --- |

(105)

Tekintettel az előző megfontolásokra, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatásnak nem lesz olyan hatása, hogy megerősítse a kedvezményezett vállalkozások piaci erejét, és nem is gátolja a piac szereplőinek dinamikus ösztönzőit, hanem éppen ellenkezőleg, növeli a piaci kínálat sokféleségét. Azt a következtetést kell tehát levonni, hogy a verseny torzulásai és az intézkedésnek a kereskedelemre gyakorolt hatásai korlátozottak, ily módon a támogatás globális mérlege pozitív. A videojáték-előállítása utáni adójóváírás tehát összeegyeztethető a közös piaccal, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által előirányzott intézkedés, amely adójóváírást vezet be a videojáték-előállítás javára, összeegyeztethető a közös piaccal, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 11-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 297., 2006.12.7., 19. o.

1

(2)  L. 1. bíbjegyzet.

2

(3)  A Bíróság Matra kontra Bizottság ügyben 1993. június 15-én hozott ítélete (C-225/91. sz. ügy, EBHT I-3203. o., 41. pont).

3

(4)  Trade association representing the business and commercial interests of games developers (A videojáték-gyártók gazdasági és kereskedelmi érdekeit az Egyesült Királyságban és Európában képviselő szakmai társulása).

4

(5)  Bundesverband der Entwickler von Computerspielen e.V. (A videojáték-gyártók németországi szövetségi társulása).

5

(6)  Multimédia alkotások gyártóinak társulása.

6

(7)  European Games Developer Federation (Videojáték-gyártók Európai Szövetsége).

7

(8)  Interactive Software Federation of Europe (Interaktív szoftverek Európai Szövetsége).

8

(9)  HL C 323., 2006.12.30., 1. o.

9

(10)  Asociación Española de Distribuidores y Editores de Software de Entretenimiento (Szórakoztató szoftverforgalmazók és -kiadók spanyol társulása).

10

(11)  A PEGI (Pan-European Game Information), amelyet az ISFE indított el 2003-ban, egy videojáték-osztályozási rendszer, amelynek célja az európai nemzeti rendszerek egyesítése. Megkapta az Európai Bizottság támogatását.

11

(12)  Az adójóváírás szempontjából támogatható kiadások megfelelnek a tervezési és alkotási kiadásoknak. A művészeti kiadások fedezik a személyzettel kapcsolatos azon költségeket (javadalmazás és szociális terhek), melyek a rendezőnek, a rendező-asszisztensnek, a művészeti igazgatónak, a forgatókönyvvel, az animációval és a hangi környezettel megbízott személyeknek járnak. A művészeti költségek nem fedezik a személyzettel kapcsolatos azon költségeket, amelyek a programozással megbízott személyeknek járnak, a közvetlenül a videojáték elkészítésére fordított, az értékcsökkenési leírást, az egyéb működési kiadásokat.

12

(13)  A 3. lábjegyzetben említett Matra kontra Bizottság ítélet.

13

(14)  Lásd az UNESCO internetes oldalát, különösen a kulturális iparokra és a kultúrára jelentett kockázatukra vonatkozó oldalakat: http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=2461&URL_DO=DO_TOPIC***URL_SECTION=201.html.

14

(15)  Az UNESCO általános konferenciája által 2005. október 20-án elfogadott megállapodás, amelyet a közösségi jogba a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény megkötéséről szóló, 2006. május 18-i 2006/515/EK tanácsi határozat (HL L 201., 2006.7.25., 15. o.) vezetett be (melynek szövege elérhető a következő internetes címen: http://unesdoc.unesco.org/images/0014/001429/142919f.pdf).

15

(16)  Az ilyen következtetés semmiben sem sérti a nemzeti vagy nemzetközi előírásokból származó videojáték-besorolást vagy -minősítést.

16

(17)  (39) preambulumbekezdés.

17

(18)  COM(2001) 234 végleges (HL C 43., 2002.2.16., 6. o.).

18

(19)  HL C 9., 2007.1.13., 1. o.

19

(20)  4. cikk 3. pont: „A kulturális kifejezésmódok azok a kifejezésmódok, amelyek az egyének, a csoportok és a társadalmak kreativitásának az eredményei, és amelyek kulturális tartalmat hordoznak”.

20

(21)  Az Irodalmi és művészeti tulajdonnal összefüggő jogok legfelső tanácsának (A multimédia alkotások jogi szempontjaival foglalkozó bizottság) 2005. május 26-i tanulmánya: „A multimédia alkotások jogi rendszere: Szerzői jogok és a beruházók jogi biztonsága”.

21

(22)  A 4. cikk 2. pontja szerint a „Kulturális tartalom a szimbolikus értelmezésre, a művészi vonatkozásra és a kulturális értékekre utal, amelyekből erednek, vagy amelyek kulturális identitásokat fejeznek ki.”

22

(23)  (41) preambulumbekezdés.

23

(24)  Lásd például az N 45/06. sz. ügyről szóló, 2006. május 16-i határozatot – Adójóváírás a hanglemezgyártáshoz (HL C 293., 2006.12.2., 6. o.) és a 84/04. és a 95/05. sz. ügyről szóló, 2006. március 22-i határozatot – Támogatási rendszerek a mozinak és a televíziózásnak (HL C 159., 2005.6.30., 24. o.).

24

(25)  Források: Digital Broadband content – the online computer and video game industry, OECD, DSTI/ICCP/IE(2004)13/FINAL, melyet 2005/05/12-én tettek közzé; Fries úr jelentése Francis Mer, gazdasági, pénzügyi és ipari miniszter úrnak és Nicole Fontaine, megbízott ipari miniszterasszonynak. – Javaslatok a videojáték-ipar franciaországi fejlesztésére (2003. december 22.).

25

---

AJÁNLÁSOK

Bizottság

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/30

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2007. december 5.)

az EKSz. 20. cikke szövegének az útlevelekben történő megjelenítéséről

(az értesítés a C(2007) 5841. számú dokumentummal történt)

(2008/355/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 20. cikke (a továbbiakban: az EKSz. 20. cikke) értelmében az uniós polgárok jogosultak bármely tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságainak védelmét igénybe venni olyan harmadik ország területén, ahol az állampolgárságuk szerinti tagállam nem rendelkezik képviselettel, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai; ez a jog szerepel az Európai Unió alapjogi chartájának 46. cikkében is. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 20. cikke (a továbbiakban: az EKSz. 20. cikke) értelmében az uniós polgárok jogosultak bármely tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságainak védelmét igénybe venni olyan harmadik ország területén, ahol az állampolgárságuk szerinti tagállam nem rendelkezik képviselettel, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai; ez a jog szerepel az Európai Unió alapjogi chartájának 46. cikkében is.

| (2) | Egy 2006. júliusában nyilvánosságra hozott Eurobarométer felmérés feltárta, hogy az uniós polgárok nincsenek tudatában az EKSz. 20. cikkének és hatásainak. A megkérdezettek mindössze 23 százaléka állította, hogy ismeri az EKSz. 20. cikke által biztosított lehetőségeket. A felmérésből az is kiderült, hogy az uniós polgárok fele tervezi harmadik ország felkeresését az elkövetkező három éven belül. |
| --- | --- |

(2)

Egy 2006. júliusában nyilvánosságra hozott Eurobarométer felmérés feltárta, hogy az uniós polgárok nincsenek tudatában az EKSz. 20. cikkének és hatásainak. A megkérdezettek mindössze 23 százaléka állította, hogy ismeri az EKSz. 20. cikke által biztosított lehetőségeket. A felmérésből az is kiderült, hogy az uniós polgárok fele tervezi harmadik ország felkeresését az elkövetkező három éven belül.

| (3) | Az EKSz. 20. cikke szövegének az útlevelekben való megjelenítésére vonatkozó javaslat először a 2006. május 9-i, „Az európai polgári védelmi erő: Europe aid” című Barnier-jelentésben fordult elő. 2006. június 15-én a Tanács elnöksége felkérte a tagállamokat, gondolják végig annak lehetőségét, hogy az EKSz. 20. cikkének szövege megjelenjen az útlevelekben és ezáltal biztosítsa az uniós polgárok tájékoztatását jogaikról (1). |
| --- | --- |

(3)

Az EKSz. 20. cikke szövegének az útlevelekben való megjelenítésére vonatkozó javaslat először a 2006. május 9-i, „Az európai polgári védelmi erő: Europe aid” című Barnier-jelentésben fordult elő. 2006. június 15-én a Tanács elnöksége felkérte a tagállamokat, gondolják végig annak lehetőségét, hogy az EKSz. 20. cikkének szövege megjelenjen az útlevelekben és ezáltal biztosítsa az uniós polgárok tájékoztatását jogaikról (1).

| (4) | A Bizottság 2006. november 28-án elfogadta „Az Európai Unió polgárainak diplomáciai és konzuli védelme harmadik országokban” című zöld könyvet (2), amely számos lehetséges lépést javasolt az uniós polgárok védelmének megerősítése céljával. Javaslat született arra vonatkozóan, hogy ajánlás tárgya legyen az EKSz. 20. cikke szövegének megjelenítése az útlevelekben, mint az uniós polgárok jogaira vonatkozó tájékoztatásának hatékony módja. E javaslat széleskörű támogatást kapott a tagállamoktól, a civil társadalomtól, a polgárok és a többi európai intézmény részéről (3)
   (4). Azzal a céllal, hogy tájékoztassák a polgárokat az EKSz. 20. cikke értelmében meglévő diplomáciai és konzuli védelemhez való jogukról, az is felmerült, hogy e jogra vonatkozóan kialakítsanak egy uniós honlapot, és a nemzeti útlevelek tartalmazzanak hivatkozást e honlapra. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2006. november 28-án elfogadta „Az Európai Unió polgárainak diplomáciai és konzuli védelme harmadik országokban” című zöld könyvet (2), amely számos lehetséges lépést javasolt az uniós polgárok védelmének megerősítése céljával. Javaslat született arra vonatkozóan, hogy ajánlás tárgya legyen az EKSz. 20. cikke szövegének megjelenítése az útlevelekben, mint az uniós polgárok jogaira vonatkozó tájékoztatásának hatékony módja. E javaslat széleskörű támogatást kapott a tagállamoktól, a civil társadalomtól, a polgárok és a többi európai intézmény részéről (3)
   (4). Azzal a céllal, hogy tájékoztassák a polgárokat az EKSz. 20. cikke értelmében meglévő diplomáciai és konzuli védelemhez való jogukról, az is felmerült, hogy e jogra vonatkozóan kialakítsanak egy uniós honlapot, és a nemzeti útlevelek tartalmazzanak hivatkozást e honlapra.

| (5) | Az útlevélkibocsátás a tagállamok hatáskörébe tartozik. 1981. június 23-án a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek állásfoglalása egységes formátumot vezetett be az útlevelek tekintetében (5). Ezen túlmenően közösségi szintű intézkedéseket fogadtak el az útlevelek biztonsági követelményeire vonatkozóan is. A tagállamok kormányai képviselőinek állásfoglalása 2000. október 17-én biztonsági minimumkövetelményeket fogadott el az útlevelekre vonatkozóan, a hamisítás elleni küzdelem érdekében (6). 2004. december 13-án tanácsi határozat elfogadására került sor, amely szerint a tagállamoknak 2006. augusztus 28-ig biometrikus elemeket kellett bevezetniük az útlevelekbe, és további adatokat kell rögzíteniük az útlevelekben 2007. június 28-tól (7). |
| --- | --- |

(5)

Az útlevélkibocsátás a tagállamok hatáskörébe tartozik. 1981. június 23-án a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek állásfoglalása egységes formátumot vezetett be az útlevelek tekintetében (5). Ezen túlmenően közösségi szintű intézkedéseket fogadtak el az útlevelek biztonsági követelményeire vonatkozóan is. A tagállamok kormányai képviselőinek állásfoglalása 2000. október 17-én biztonsági minimumkövetelményeket fogadott el az útlevelekre vonatkozóan, a hamisítás elleni küzdelem érdekében (6). 2004. december 13-án tanácsi határozat elfogadására került sor, amely szerint a tagállamoknak 2006. augusztus 28-ig biometrikus elemeket kellett bevezetniük az útlevelekbe, és további adatokat kell rögzíteniük az útlevelekben 2007. június 28-tól (7).

| (6) | Az EKSz. 20. cikke az útlevelet kibocsátó tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein kell megjelenjen az útlevélben. |
| --- | --- |

(6)

Az EKSz. 20. cikke az útlevelet kibocsátó tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein kell megjelenjen az útlevélben.

| (7) | Elégséges lenne az EKSz. 20. cikkének első mondatát megjeleníteni az útlevelekben. A második mondat a tagállamok azon kötelezettségére vonatkozik, hogy nemzetközi tárgyalásokat kezdeményezzenek a védelem biztosítása érdekében, és ily módon közvetlenül nem érinti a polgárokat. |
| --- | --- |

(7)

Elégséges lenne az EKSz. 20. cikkének első mondatát megjeleníteni az útlevelekben. A második mondat a tagállamok azon kötelezettségére vonatkozik, hogy nemzetközi tárgyalásokat kezdeményezzenek a védelem biztosítása érdekében, és ily módon közvetlenül nem érinti a polgárokat.

| (8) | A Bizottság tervezi a konzuli védelemmel kapcsolatos gyakorlati információk nyilvánosságra hozatalát célzó honlap kialakítását, pl. a tagállamok harmadik országokban található képviseleteinek elérhetőségeit tartalmazó, aktualizált adatokkal. Hasznos lenne az erre a honlapra vonatkozó hivatkozást, mint a szóban forgó joggal kapcsolatos információ egységes közös elérhetőségét az EKSz. 20. cikkével együtt megjeleníteni a nemzeti útlevelekben. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság tervezi a konzuli védelemmel kapcsolatos gyakorlati információk nyilvánosságra hozatalát célzó honlap kialakítását, pl. a tagállamok harmadik országokban található képviseleteinek elérhetőségeit tartalmazó, aktualizált adatokkal. Hasznos lenne az erre a honlapra vonatkozó hivatkozást, mint a szóban forgó joggal kapcsolatos információ egységes közös elérhetőségét az EKSz. 20. cikkével együtt megjeleníteni a nemzeti útlevelekben.

| (9) | A tagállamokra nehezedő adminisztratív terhek lehető legalacsonyabbra szorítása érdekében megfelelő lépés lenne azzal az ajánlással fordulni a tagállamokhoz, hogy a 2009. július 1-je után kiállított útlevelekben jelenítsék meg az EKSz. 20. cikkének szövegét. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamokra nehezedő adminisztratív terhek lehető legalacsonyabbra szorítása érdekében megfelelő lépés lenne azzal az ajánlással fordulni a tagállamokhoz, hogy a 2009. július 1-je után kiállított útlevelekben jelenítsék meg az EKSz. 20. cikkének szövegét.

| (10) | Azzal a céllal, hogy azokat a polgárokat is tájékoztassák, akiknek útlevelét az EKSz. 20. cikkére való hivatkozás nélkül állították ki, szükséges ajánlani, hogy matricát helyezzenek el az útlevél hátsó fedőlapjára. |
| --- | --- |

(10)

Azzal a céllal, hogy azokat a polgárokat is tájékoztassák, akiknek útlevelét az EKSz. 20. cikkére való hivatkozás nélkül állították ki, szükséges ajánlani, hogy matricát helyezzenek el az útlevél hátsó fedőlapjára.

| (11) | Az EKSz. 20. cikke szövegének megjelenítése az útlevelekben nagymértékben javítaná a polgárok tájékozottságát a diplomáciai és konzuli hatóságok nyújtotta védelem tekintetében, ugyanakkor csak korlátozott költségeket róna a tagállamokra, |
| --- | --- |

(11)

Az EKSz. 20. cikke szövegének megjelenítése az útlevelekben nagymértékben javítaná a polgárok tájékozottságát a diplomáciai és konzuli hatóságok nyújtotta védelem tekintetében, ugyanakkor csak korlátozott költségeket róna a tagállamokra,

AJÁNLJA:

| 1. | hogy a tagállamok a 2009. július 1-je után kiadott útlevelekben jelenítsék meg az Európai Közösséget létrehozó szerződés 20. cikkének első mondatát és az uniós honlapra vonatkozó hivatkozást (http://ec.europa.eu/consularprotection); |
| --- | --- |

1.

hogy a tagállamok a 2009. július 1-je után kiadott útlevelekben jelenítsék meg az Európai Közösséget létrehozó szerződés 20. cikkének első mondatát és az uniós honlapra vonatkozó hivatkozást (http://ec.europa.eu/consularprotection);

| 2. | hogy a tagállamok bocsássák a 2009. július 1-je előtt kiadott útlevelek tulajdonosai rendelkezésére az 1. pontban szereplő információt tartalmazó matricát; |
| --- | --- |

2.

hogy a tagállamok bocsássák a 2009. július 1-je előtt kiadott útlevelek tulajdonosai rendelkezésére az 1. pontban szereplő információt tartalmazó matricát;

| 3. | hogy a tagállamok ezen ajánlásnak a Hivatalos Lapban történő közzétételétől számított 18 hónapon belül tájékoztassák a Bizottságot az ajánlásban foglaltakkal kapcsolatban megtett lépésekről. |
| --- | --- |

3.

hogy a tagállamok ezen ajánlásnak a Hivatalos Lapban történő közzétételétől számított 18 hónapon belül tájékoztassák a Bizottságot az ajánlásban foglaltakkal kapcsolatban megtett lépésekről.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 5-én.

a Bizottság részéről

Franco FRATTINI

alelnök

---

(1)  „A szükség- és válsághelyzetekre adandó európai uniós reagálási képesség megerősítéséről”, a Tanács 2006.6.15.-i 10551/06 számú dokumentuma.

1

(2)  COM(2006) 712 végleges.

2

(3)  Az Európai Parlament véleménye: A6-0454/2007.

3

(4)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: SOC/262 (CESE 425/2007).

4

(5)  HL C 241., 1981.9.19., 1. o.

5

(6)  HL C 310., 2000.10.28., 1. o.

6

(7)  A Tanács 2004. december 13-i 2252/2004/EK rendelete a tagállamok által kiállított útlevelek és útiokmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról, HL L 385., 2004.12.29., 1. o.

7

---

MEGÁLLAPODÁSOK

Tanács

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/32

---

Tájékoztatás az Európai Közösség és az Elefántcsontparti Köztársaság között létrejött partnerségi megállapodás hatálybalépésének időpontjáról

Az Európai Közösség és az Elefántcsontparti Köztársaság kormánya 2008. április 18-án kölcsönösen értesítették egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejeződéséről.

A megállapodás ennek megfelelően – a megállapodás 16. cikkének értelmében – 2008. április 18-án hatályba lépett.

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/33

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EULEX/2/2008 HATÁROZATA

(2008. április 22.)

az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról

(2008/356/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikkének harmadik albekezdésére,

tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/124/KKBP együttes fellépés 13. cikkének (3) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásához szükséges megfelelő határozatokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/124/KKBP együttes fellépés 13. cikkének (3) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásához szükséges megfelelő határozatokat.

| (2) | Az Európai Tanács 2001. június 15–16-i göteborgi ülésén elfogadott következtetések megállapították a harmadik államok rendőri missziókhoz történő hozzájárulásának irányadó elveit és szabályait. A Tanács 2002. december 10-én jóváhagyta „A nem EU-tagállamoknak az EU polgári válságkezelési műveleteiben való részvételére vonatkozó konzultációk és szabályok” című dokumentumot, amely továbbfejlesztette a harmadik államok polgári válságkezelési műveletekben való részvételének szabályait, beleértve a hozzájáruló felek bizottságának létrehozását. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2001. június 15–16-i göteborgi ülésén elfogadott következtetések megállapították a harmadik államok rendőri missziókhoz történő hozzájárulásának irányadó elveit és szabályait. A Tanács 2002. december 10-én jóváhagyta „A nem EU-tagállamoknak az EU polgári válságkezelési műveleteiben való részvételére vonatkozó konzultációk és szabályok” című dokumentumot, amely továbbfejlesztette a harmadik államok polgári válságkezelési műveletekben való részvételének szabályait, beleértve a hozzájáruló felek bizottságának létrehozását.

| (3) | Az EULEX KOSOVO tekintetében a hozzájáruló felek bizottsága kulcsszerepet fog játszani a misszió napi irányításában. Ez a bizottság lesz az a fő fórum, ahol a misszió napi irányításához kapcsolódó valamennyi probléma megvitatásra kerülhet. A misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását gyakorló PBB figyelembe veszi a hozzájáruló felek bizottsága által kifejezett nézeteket, |
| --- | --- |

(3)

Az EULEX KOSOVO tekintetében a hozzájáruló felek bizottsága kulcsszerepet fog játszani a misszió napi irányításában. Ez a bizottság lesz az a fő fórum, ahol a misszió napi irányításához kapcsolódó valamennyi probléma megvitatásra kerülhet. A misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását gyakorló PBB figyelembe veszi a hozzájáruló felek bizottsága által kifejezett nézeteket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Bizottság létrehozása

Az EULEX KOSOVO tekintetében létrejön a hozzájáruló felek bizottsága (HFB).

2. cikk

Feladatok

(1)   A HFB kifejtheti nézeteit, amelyeket az EULEX KOSOVO politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását gyakorló PBB figyelembe vesz.

(2)   A HFB feladatmeghatározását „A nem EU-tagállamoknak az EU polgári válságkezelési műveleteiben való részvételére vonatkozó konzultációk és szabályok” című dokumentum tartalmazza.

3. cikk

Összetétel

(1)   Valamennyi EU-tagállam jogosult részt venni a HFB megbeszélésein, de az EULEX KOSOVO napi irányításában csak a hozzájáruló államok vesznek részt. Az EULEX KOSOVO-ban részt vevő harmadik államok képviselői jelen lehetnek a HFB ülésein. Az Európai Bizottság képviselője szintén jelen lehet a HFB ülésein.

(2)   A HFB a misszió vezetőjétől rendszeres tájékoztatást kap.

4. cikk

Az elnök

Az EULEX KOSOVO során a HFB elnöki tisztét, „A nem EU-tagállamoknak az EU polgári válságkezelési műveleteiben való részvételére vonatkozó konzultációk és szabályok” című dokumentummal összhangban a főtitkár/főképviselő képviselője tölti be, az elnökséggel szoros együttműködésben.

5. cikk

Ülések

(1)   A HFB-t az elnök rendszeresen összehívja. A körülményektől függően az elnök saját kezdeményezésére vagy bármely részt vevő állam képviselőjének kérésére rendkívüli ülést hívhat össze.

(2)   Az elnök az ülést megelőzően körbeküldi az ülés tervezett napirendjét és az üléshez kapcsolódó anyagokat. Az elnök felel a HFB megbeszélésein elért eredményeknek a PBB-hez való továbbításáért.

6. cikk

Titoktartás

(1)   A HFB üléseire és eljárásrendjére a Tanács biztonsági szabályzatát kell alkalmazni. Különösen a HFB képviselőinek megfelelő biztonsági átvilágítással kell rendelkezniük.

(2)   A HFB tanácskozásaira szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2008. április 22-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

M. IPAVIC

---

(1)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

1

---