# Europos Sąjungos L 144/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 144 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. birželio 4d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 144

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. birželio 4d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2008 m. birželio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 490/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2008 m. birželio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 491/2008, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisykles, susijusias su grūdų sektoriaus gamybos grąžinamosiomis išmokomis | 3 |
| | * | 2008 m. birželio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 492/2008, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės mononatrio glutamatui | 14 |
| | * | 2008 m. birželio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 493/2008, kuriuo uždraudžiama su Portugalijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes TJTT I ir II zonų Norvegijos vandenyse | 31 |
| | * | 2008 m. birželio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 494/2008, kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes TJTT VI zonoje, Vb zonos EB vandenyse ir XII bei XIV zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse | 33 |
| | * | 2008 m. birželio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 495/2008, kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti šiaurinius žydruosius merlangus I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse | 35 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2008 m. birželio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 490/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2008 m. birželio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 491/2008, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisykles, susijusias su grūdų sektoriaus gamybos grąžinamosiomis išmokomis

3

*

2008 m. birželio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 492/2008, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės mononatrio glutamatui

14

*

2008 m. birželio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 493/2008, kuriuo uždraudžiama su Portugalijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes TJTT I ir II zonų Norvegijos vandenyse

31

*

2008 m. birželio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 494/2008, kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes TJTT VI zonoje, Vb zonos EB vandenyse ir XII bei XIV zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse

33

*

2008 m. birželio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 495/2008, kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti šiaurinius žydruosius merlangus I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse

35

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/408/EB |
| | * | 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 36/A/06 (ex NN 38/06), kurią Italija suteikė ThyssenKrupp, Cementir ir Nuova Terni Industrie Chimiche

  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5400)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2008/409/EB |
| | * | 2008 m. balandžio 17 d. Komisijos sprendimas dėl kontroliuojamų medžiagų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 leidžiamų 2008 m. naudoti svarbiausioms reikmėms Bendrijoje, kiekių paskirstymo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1403)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/410/EB |
| | * | 2008 m. balandžio 30 d. Komisijos sprendimas dėl kontroliuojamų medžiagų importo kvotų paskirstymo 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1639) | 69 |
| | | 2008/411/EB |
| | * | 2008 m. gegužės 21 d. Komisijos sprendimas dėl 3400–3800 MHz dažnių juostos antžeminėms sistemoms, kuriomis Bendrijoje galima teikti elektroninių ryšių paslaugas, suderinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1873)

   (
  1
  ) | 77 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2008/408/EB

*

2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 36/A/06 (ex NN 38/06), kurią Italija suteikė ThyssenKrupp, Cementir ir Nuova Terni Industrie Chimiche

  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5400)

   (
  1
  )

ThyssenKrupp, Cementir

Nuova Terni Industrie Chimiche

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5400)

1

37

2008/409/EB

*

2008 m. balandžio 17 d. Komisijos sprendimas dėl kontroliuojamų medžiagų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 leidžiamų 2008 m. naudoti svarbiausioms reikmėms Bendrijoje, kiekių paskirstymo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1403)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1403)

1

55

2008/410/EB

*

2008 m. balandžio 30 d. Komisijos sprendimas dėl kontroliuojamų medžiagų importo kvotų paskirstymo 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1639)

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1639)

69

2008/411/EB

*

2008 m. gegužės 21 d. Komisijos sprendimas dėl 3400–3800 MHz dažnių juostos antžeminėms sistemoms, kuriomis Bendrijoje galima teikti elektroninių ryšių paslaugas, suderinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1873)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1873)

1

77

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | | 2008/412/BUSP |
| | * | 2008 m. gegužės 28 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas CHAD/3/2008, iš dalies keičiantis Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/1/2008 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priėmimo bei Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komiteto sudarymo | 82 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

2008/412/BUSP

*

2008 m. gegužės 28 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas CHAD/3/2008, iš dalies keičiantis Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/1/2008 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priėmimo bei Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komiteto sudarymo

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 490/2008

2008 m. birželio 3 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (1), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. birželio 4 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 3 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

1

---

PRIEDAS

prie 2008 m. birželio 3 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 82,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 146,8 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 143,6 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 130,6 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 104,6 |
| BR | 84,5 |
| CA | 61,8 |
| CL | 91,9 |
| CN | 82,3 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 113,4 |
| TR | 85,9 |
| US | 113,4 |
| UY | 89,8 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0809 10 00 | TR | 250,6 |
| ZZ | 250,6 |
| 0809 20 95 | TR | 532,1 |
| US | 508,1 |
| ZZ | 520,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

93,6

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

30,3

TR

134,3

ZZ

82,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

146,8

IL

134,6

TR

144,8

US

143,6

UY

61,8

ZA

130,6

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

104,6

BR

84,5

CA

61,8

CL

91,9

CN

82,3

MK

50,7

NZ

113,4

TR

85,9

US

113,4

UY

89,8

ZA

85,2

ZZ

87,6

0809 10 00

TR

250,6

ZZ

250,6

0809 20 95

TR

532,1

US

508,1

ZZ

520,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 491/2008

2008 m. birželio 3 d.

nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisykles, susijusias su grūdų sektoriaus gamybos grąžinamosiomis išmokomis

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo (BRO) reglamentas) (1), ypač jo 98 straipsnį kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 201 straipsnio 1 dalies c punktą nuo 2008 m. liepos 1 d. turi būti panaikintas 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (2). |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 201 straipsnio 1 dalies c punktą nuo 2008 m. liepos 1 d. turi būti panaikintas 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (2).

| (2) | 1993 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1722/93, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl gamybos grąžinamųjų išmokų grūdų sektoriuje (3), buvo keletą kartų iš esmės taisytas. Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 priėmus kaip bendrą BRO reglamentą, reikėtų atitinkamai suderinti Reglamentą (EEB) Nr. 1722/93. Dėl aiškumo tą reglamentą reikėtų panaikinti ir pakeisti nauju reglamentu. |
| --- | --- |

(2)

1993 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1722/93, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl gamybos grąžinamųjų išmokų grūdų sektoriuje (3), buvo keletą kartų iš esmės taisytas. Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 priėmus kaip bendrą BRO reglamentą, reikėtų atitinkamai suderinti Reglamentą (EEB) Nr. 1722/93. Dėl aiškumo tą reglamentą reikėtų panaikinti ir pakeisti nauju reglamentu.

| (3) | Atsižvelgiant į ypatingą krakmolo rinkos padėtį, ypač į būtinybę palaikyti kainas konkurencingas palyginti su trečiosiose šalyse pagaminto krakmolo, kurį importuojant prekių pavidalu taikomos importo priemonės neužtikrina pakankamos Bendrijos gamintojų apsaugos, kainomis, Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 96 straipsnyje yra numatyta gamybos grąžinamoji išmoka už kukurūzų, kviečių arba bulvių krakmolą ir už tam tikrų produktų gamyboje naudojamus išvestinius produktus, kurių sąrašą sudaro Komisija, arba, jei krakmolo gamybai nepakanka kitų vietoje auginamų grūdų rūšių, už Suomijoje ir Švedijoje kiekvienais prekybos metais iš miežių ir avižų pagamintą krakmolą, jeigu neviršijami iš šių dviejų grūdų rūšių pagaminto krakmolo kiekiai. Šios grąžinamosios išmokos skyrimo tikslas – užtikrinti, kad atitinkamos naudotojų pramonės įmonės galėtų krakmolo ir tam tikrų išvestinių produktų įsigyti mažesne kaina nei ta, kurią reikėtų mokėti pagal bendro šių produktų rinkos organizavimo taisykles. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į ypatingą krakmolo rinkos padėtį, ypač į būtinybę palaikyti kainas konkurencingas palyginti su trečiosiose šalyse pagaminto krakmolo, kurį importuojant prekių pavidalu taikomos importo priemonės neužtikrina pakankamos Bendrijos gamintojų apsaugos, kainomis, Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 96 straipsnyje yra numatyta gamybos grąžinamoji išmoka už kukurūzų, kviečių arba bulvių krakmolą ir už tam tikrų produktų gamyboje naudojamus išvestinius produktus, kurių sąrašą sudaro Komisija, arba, jei krakmolo gamybai nepakanka kitų vietoje auginamų grūdų rūšių, už Suomijoje ir Švedijoje kiekvienais prekybos metais iš miežių ir avižų pagamintą krakmolą, jeigu neviršijami iš šių dviejų grūdų rūšių pagaminto krakmolo kiekiai. Šios grąžinamosios išmokos skyrimo tikslas – užtikrinti, kad atitinkamos naudotojų pramonės įmonės galėtų krakmolo ir tam tikrų išvestinių produktų įsigyti mažesne kaina nei ta, kurią reikėtų mokėti pagal bendro šių produktų rinkos organizavimo taisykles.

| (4) | Siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų taikomos vienodos taisyklės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 98 straipsnį būtina priimti išsamias taisykles dėl gamybos grąžinamųjų išmokų skyrimo, įskaitant kontrolės ir mokėjimo taisykles. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų taikomos vienodos taisyklės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 98 straipsnį būtina priimti išsamias taisykles dėl gamybos grąžinamųjų išmokų skyrimo, įskaitant kontrolės ir mokėjimo taisykles.

| (5) | Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 numatyta sudaryti produktų, kuriuos gaminant naudojamas krakmolas, už kurį yra numatyta grąžinamoji išmoka, sąrašą. |
| --- | --- |

(5)

Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 numatyta sudaryti produktų, kuriuos gaminant naudojamas krakmolas, už kurį yra numatyta grąžinamoji išmoka, sąrašą.

| (6) | Siekiant užtikrinti kontrolės priemonių veiksmingumą, turėtų būti numatyta, kad valstybės narės, kurių teritorijoje yra gaminami paminėti produktai, iš anksto patvirtina grąžinamųjų išmokų gavėjus. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant užtikrinti kontrolės priemonių veiksmingumą, turėtų būti numatyta, kad valstybės narės, kurių teritorijoje yra gaminami paminėti produktai, iš anksto patvirtina grąžinamųjų išmokų gavėjus.

| (7) | Būtina numatyti, kaip grąžinamosios išmokos bus skaičiuojamos ir kaip dažnai nustatomos. Tinkamiausias apskaičiavimo būdas šiuo metu yra pagrįstas grūdų rinkos kainos ir kainos, naudojamos importo mokesčiui apskaičiuoti, skirtumu. Dėl stabilumo gamybos grąžinamųjų išmokų dydis paprastai turėtų būti nustatomas kartą per mėnesį ir, siekiant kontroliuoti, kad gamybos grąžinamųjų išmokų vertė būtų teisinga, reikėtų stebėti grūdų kainas pasaulio ir tipiškiausiose Bendrijos rinkose. Reikėtų išsiaiškinti, kurios Bendrijos rinkos turi būti stebimos, ir stebėti reikėtų tik kukurūzų kainas. Kadangi atsižvelgimas į kitų grūdų kainas skaičiuojant grąžinamosios išmokos sumą praeityje praktinės reikšmės neturėjo, į kitų grūdų kainas atsižvelgti nereikėtų. |
| --- | --- |

(7)

Būtina numatyti, kaip grąžinamosios išmokos bus skaičiuojamos ir kaip dažnai nustatomos. Tinkamiausias apskaičiavimo būdas šiuo metu yra pagrįstas grūdų rinkos kainos ir kainos, naudojamos importo mokesčiui apskaičiuoti, skirtumu. Dėl stabilumo gamybos grąžinamųjų išmokų dydis paprastai turėtų būti nustatomas kartą per mėnesį ir, siekiant kontroliuoti, kad gamybos grąžinamųjų išmokų vertė būtų teisinga, reikėtų stebėti grūdų kainas pasaulio ir tipiškiausiose Bendrijos rinkose. Reikėtų išsiaiškinti, kurios Bendrijos rinkos turi būti stebimos, ir stebėti reikėtų tik kukurūzų kainas. Kadangi atsižvelgimas į kitų grūdų kainas skaičiuojant grąžinamosios išmokos sumą praeityje praktinės reikšmės neturėjo, į kitų grūdų kainas atsižvelgti nereikėtų.

| (8) | Gamybos grąžinamosios išmokos turi būti mokamos už krakmolo ir kai kurių išvestinių produktų naudojimą tam tikroms prekėms gaminti; kad būtų lengviau tinkamai kontroliuoti ir mokėti gamybos grąžinamąsias išmokas pareiškėjams, reikalinga išsami informacija; atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai turėtų būti suteikti įgaliojimai reikalauti, kad pareiškėjai pateiktų visą informaciją ir leistų atlikti patikrinimus arba inspektavimą, kad būtų įgyvendintos minėtos kontrolės priemonės. |
| --- | --- |

(8)

Gamybos grąžinamosios išmokos turi būti mokamos už krakmolo ir kai kurių išvestinių produktų naudojimą tam tikroms prekėms gaminti; kad būtų lengviau tinkamai kontroliuoti ir mokėti gamybos grąžinamąsias išmokas pareiškėjams, reikalinga išsami informacija; atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai turėtų būti suteikti įgaliojimai reikalauti, kad pareiškėjai pateiktų visą informaciją ir leistų atlikti patikrinimus arba inspektavimą, kad būtų įgyvendintos minėtos kontrolės priemonės.

| (9) | Produkto gamintojas nebūtinai turi naudoti krakmolo žaliavą, todėl būtina parengti tam tikrų iš krakmolo gaunamų produktų, kurių naudojimas suteiks gamintojui teisę gauti grąžinamąją išmoką, sąrašą. |
| --- | --- |

(9)

Produkto gamintojas nebūtinai turi naudoti krakmolo žaliavą, todėl būtina parengti tam tikrų iš krakmolo gaunamų produktų, kurių naudojimas suteiks gamintojui teisę gauti grąžinamąją išmoką, sąrašą.

| (10) | Esterinto arba eterinto krakmolo specialios savybės galėtų sudaryti sąlygas tam tikroms spekuliacinėms perdirbimo operacijoms, kuriomis siekiama daugiau negu vieną kartą gauti gamybos grąžinamąją išmoką; taigi, siekiant išvengti tokios spekuliacijos, būtinos priemonės, užtikrinančios, kad esterintas arba eterintas krakmolas nebus pakartotinai perdirbtas į žaliavą, kurios naudojimas suteiktų teisę kreiptis dėl grąžinamosios išmokos. Turėtų būti nustatytas toks saugos lygis, kad būtų išvengta tokių spekuliacijų. |
| --- | --- |

(10)

Esterinto arba eterinto krakmolo specialios savybės galėtų sudaryti sąlygas tam tikroms spekuliacinėms perdirbimo operacijoms, kuriomis siekiama daugiau negu vieną kartą gauti gamybos grąžinamąją išmoką; taigi, siekiant išvengti tokios spekuliacijos, būtinos priemonės, užtikrinančios, kad esterintas arba eterintas krakmolas nebus pakartotinai perdirbtas į žaliavą, kurios naudojimas suteiktų teisę kreiptis dėl grąžinamosios išmokos. Turėtų būti nustatytas toks saugos lygis, kad būtų išvengta tokių spekuliacijų.

| (11) | Gamybos grąžinamoji išmoka neturėtų būti mokama iki perdirbimo pabaigos. Perdirbus mokėjimas turėtų būti atliktas per penkis mėnesius nuo tos dienos, kai kompetentinga institucija patvirtino, kad krakmolas buvo perdirbtas. Tačiau gamintojui vis dėlto turėtų būti sudaryta galimybė gauti avansą prieš tai, kai bus atlikti patikrinimai. |
| --- | --- |

(11)

Gamybos grąžinamoji išmoka neturėtų būti mokama iki perdirbimo pabaigos. Perdirbus mokėjimas turėtų būti atliktas per penkis mėnesius nuo tos dienos, kai kompetentinga institucija patvirtino, kad krakmolas buvo perdirbtas. Tačiau gamintojui vis dėlto turėtų būti sudaryta galimybė gauti avansą prieš tai, kai bus atlikti patikrinimai.

| (12) | Siekiant supaprastinimo ir administracinės naštos bei modifikuotų krakmolų rekonvertavimo išlaidų sumažinimo būtų tikslinga padidinti gamybos grąžinamosios išmokos sumą, kurios neviršijus kontrolės priemonių taikyti nebūtina, tačiau nepadidinti nereikalingo Bendrijos lėšų eikvojimo rizikos. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant supaprastinimo ir administracinės naštos bei modifikuotų krakmolų rekonvertavimo išlaidų sumažinimo būtų tikslinga padidinti gamybos grąžinamosios išmokos sumą, kurios neviršijus kontrolės priemonių taikyti nebūtina, tačiau nepadidinti nereikalingo Bendrijos lėšų eikvojimo rizikos.

| (13) | 1985 m. liepos 22 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2220/85, nustatantis bendras išsamias taisykles dėl užstatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (4), taikomas šiame reglamente numatytoms priemonėms. Todėl reikėtų apibrėžti pirminius reikalavimus gamintojų įsipareigojimams, užtikrinamiems pateiktu užstatu. |
| --- | --- |

(13)

1985 m. liepos 22 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2220/85, nustatantis bendras išsamias taisykles dėl užstatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (4), taikomas šiame reglamente numatytoms priemonėms. Todėl reikėtų apibrėžti pirminius reikalavimus gamintojų įsipareigojimams, užtikrinamiems pateiktu užstatu.

| (14) | Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komitetas nepateikė savo nuomonės per pirmininko nustatytą laikotarpį, |
| --- | --- |

(14)

Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komitetas nepateikė savo nuomonės per pirmininko nustatytą laikotarpį,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 96 straipsnį gamybos grąžinamoji išmoka (toliau – grąžinamoji išmoka) gali būti skiriama fiziniams arba juridiniams asmenims, kurie šio reglamento I priede išvardytoms prekėms gaminti naudoja iš kukurūzų, kviečių arba bulvių gautą krakmolą arba tam tikrus išvestinius produktus.

Suomijos ir Švedijos subjektams grąžinamoji išmoka gali būti mokama ir už miežių bei avižų krakmolo naudojimą, jei bendras kiekis neviršija 50 000 tonų Suomijoje ir 10 000 tonų Švedijoje.

2.   Grąžinamąją išmoką nuspręsta mokėti atsižvelgiant visų pirma į:

| a) | konkurencijos su trečiosiomis šalimis mastą ir apsaugos nuo tokios konkurencijos lygį, kuris užtikrinamas bendros žemės ūkio politikos mechanizmais ir bendruoju muitų tarifu; |
| --- | --- |

a)

konkurencijos su trečiosiomis šalimis mastą ir apsaugos nuo tokios konkurencijos lygį, kuris užtikrinamas bendros žemės ūkio politikos mechanizmais ir bendruoju muitų tarifu;

| b) | pažangą krakmolo gamybos ir naudojimo technologijų srityje; |
| --- | --- |

b)

pažangą krakmolo gamybos ir naudojimo technologijų srityje;

| c) | krakmolo naudojimo galutiniame produkte lygį ir (arba) santykinę krakmolo vertę galutiniame produkte, ir (arba) produkto svarbą krakmolo realizavimo rinkai, atsižvelgiant į konkurenciją su kitais produktais. |
| --- | --- |

c)

krakmolo naudojimo galutiniame produkte lygį ir (arba) santykinę krakmolo vertę galutiniame produkte, ir (arba) produkto svarbą krakmolo realizavimo rinkai, atsižvelgiant į konkurenciją su kitais produktais.

3.   Grąžinamosios išmokos produktui skyrimas negali iškraipyti konkurencijos su kitais produktais, kuriems negali būti skiriamos grąžinamosios išmokos, sąlygų.

4.   Nustačius, kad paskyrus grąžinamąją išmoką įvyko iškraipymas, grąžinamoji išmoka:

| a) | panaikinama arba |
| --- | --- |

a)

panaikinama arba

| b) | pakoreguojama tiek, kiek būtina konkurencijos sąlygų iškraipymui pašalinti. |
| --- | --- |

b)

pakoreguojama tiek, kiek būtina konkurencijos sąlygų iškraipymui pašalinti.

5.   Gamybos grąžinamoji išmoka už krakmolą, importuojamą į Bendriją pagal importo sistemą, dėl kurios yra sumažinamas importo mokestis, negali būti skiriama.

6.   Šiame straipsnyje numatytus sprendimus priima Komisija Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

2 straipsnis

Šiame reglamente:

| a) | krakmolas – krakmolo žaliava arba iš krakmolo gauti produktai, išvardyti šio reglamento II priede; |
| --- | --- |

a)

krakmolas – krakmolo žaliava arba iš krakmolo gauti produktai, išvardyti šio reglamento II priede;

| b) | patvirtinti produktai – I priede išvardyti produktai; |
| --- | --- |

b)

patvirtinti produktai – I priede išvardyti produktai;

| c) | gamintojas – patvirtintiems produktams gaminti skirto krakmolo naudotojas. |
| --- | --- |

c)

gamintojas – patvirtintiems produktams gaminti skirto krakmolo naudotojas.

3 straipsnis

1.   Tais atvejais, kai skiriama grąžinamoji išmoka, ji nustatoma kartą per mėnesį. Tačiau jeigu kukurūzų ir (arba) kviečių kainos Bendrijoje arba pasaulio rinkoje labai kinta, pagal šio straipsnio 2 dalį apskaičiuota grąžinamoji išmoka tą mėnesį gali būti patikslinta atsižvelgiant į minėtus pokyčius.

2.   Grąžinamoji išmoka už vieną toną kukurūzų, kviečių, miežių arba avižų krakmolo skaičiuojama visų pirma remiantis iš koeficiento 1,6 padaugintu skirtumu tarp:

| a) | kukurūzų rinkos kainų Prancūzijoje ir Vengrijoje, galiojusių penkias dienas iki nustatymo dienos, vidurkio; ir |
| --- | --- |

a)

kukurūzų rinkos kainų Prancūzijoje ir Vengrijoje, galiojusių penkias dienas iki nustatymo dienos, vidurkio; ir

| b) | Roterdamo tipinių CIF importo kainų, naudojamų kukurūzų importo muitams nustatyti ir galiojusių penkias dienas iki pirmos taikymo dienos, vidurkio. |
| --- | --- |

b)

Roterdamo tipinių CIF importo kainų, naudojamų kukurūzų importo muitams nustatyti ir galiojusių penkias dienas iki pirmos taikymo dienos, vidurkio.

Apskaičiuojant pirmojoje pastraipoje nurodytą skirtumą taikomos šios taisyklės:

| a) | jei a punkte minėta kukurūzų rinkos kaina yra didesnė už Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 18 straipsnyje nurodytą intervencinę kainą, bet mažesnė nei 155 proc. tos kainos, tai kaina, į kurią reikia atsižvelgti, yra intervencinė kaina, prie kurios pridėtas perpus padalytas tikrosios ir intervencinės kainos skirtumas; |
| --- | --- |

a)

jei a punkte minėta kukurūzų rinkos kaina yra didesnė už Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 18 straipsnyje nurodytą intervencinę kainą, bet mažesnė nei 155 proc. tos kainos, tai kaina, į kurią reikia atsižvelgti, yra intervencinė kaina, prie kurios pridėtas perpus padalytas tikrosios ir intervencinės kainos skirtumas;

| b) | jei a punkte minėta kukurūzų rinkos kaina yra didesnė nei 155 proc. intervencinės kainos, tai kaina, į kurią reikia atsižvelgti, yra intervencinė kaina, prie kurios pridėta 27,5 proc. intervencinės kainos. |
| --- | --- |

b)

jei a punkte minėta kukurūzų rinkos kaina yra didesnė nei 155 proc. intervencinės kainos, tai kaina, į kurią reikia atsižvelgti, yra intervencinė kaina, prie kurios pridėta 27,5 proc. intervencinės kainos.

Bulvių krakmolui gali būti nustatyta kitokia norma, atspindinti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1868/1994 (5) 4a straipsnyje nurodytą mažiausią kainą. Tuo atveju skirtumas apskaičiuojamas remiantis pirmosios pastraipos a punkte nurodyta kukurūzų kaina Prancūzijos ir Vengrijos rinkose, neviršijant 115 proc. intervencinės kainos.

Liepos, rugpjūčio ir rugsėjo mėnesiais pirmosios pastraipos a punkte nurodyta kukurūzų kaina mažinama Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 18 straipsnyje nurodytos grūdų intervencinės kainos, galiojančios birželio mėnesį, ir jų intervencinės kainos, galiojančios liepos mėnesį, skirtumu, išskyrus tą atvejį, kai pirmosios pastraipos a punkte nurodyta kukurūzų kaina jau atitinka naujajam derliui galiojančią kainą.

3.   Mokėtina grąžinamoji išmoka skaičiuojama pagal 2 dalį ir dauginama iš koeficiento, nurodyto II priede pagal krakmolo, faktiškai sunaudoto patvirtintiems produktams pagaminti, KN kodą.

4.   Šiame straipsnyje numatytus sprendimus Komisija priima Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

4 straipsnis

1.   Gamintojai, ketinantys prašyti grąžinamųjų išmokų, turėtų kreiptis į valstybės narės, kuriose bus naudojamas krakmolas, kompetentingą instituciją, ir pateikti tokią informaciją:

| a) | gamintojo pavadinimą ir adresą; |
| --- | --- |

a)

gamintojo pavadinimą ir adresą;

| b) | išsamų produktų, kuriuose naudojamas krakmolas, įskaitant I priedo sąraše nurodytus ir nenurodytus produktus, aprašymą ir jų KN kodus; |
| --- | --- |

b)

išsamų produktų, kuriuose naudojamas krakmolas, įskaitant I priedo sąraše nurodytus ir nenurodytus produktus, aprašymą ir jų KN kodus;

| c) | vietos(-ų), kurioje krakmolas bus perdirbamas į patvirtintą produktą, adresą(-us), jeigu jis nesutampa su gamintojo adresu. |
| --- | --- |

c)

vietos(-ų), kurioje krakmolas bus perdirbamas į patvirtintą produktą, adresą(-us), jeigu jis nesutampa su gamintojo adresu.

Valstybės narės gali prašyti gamintojo pateikti papildomos informacijos.

2.   Gamintojai kompetentingai institucijai pateikia rašytinį pasižadėjimą, kad jie leis kompetentingoms institucijoms atlikti visus patikrinimus ir inspektavimus, būtinus stebint, kaip yra naudojamas krakmolas, ir suteiks visą reikalaujamą informaciją.

3.   Kompetentinga institucija imasi priemonių užtikrinti, kad gamintojas yra įsisteigęs ir oficialiai pripažintas valstybėje narėje.

4.   Remdamasi 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija, kompetentinga institucija sudaro patvirtintų gamintojų sąrašą, kurį nuolat atnaujina.

Tik tokiu būdu patvirtinti gamintojai turi teisę 5 straipsnyje nustatyta tvarka reikalauti grąžinamosios išmokos.

5 straipsnis

1.   Jeigu gamintojas nori kreiptis dėl grąžinamosios išmokos, jis pats privalo raštu kreiptis į savo kompetentingą instituciją dėl grąžinamosios išmokos sertifikato išdavimo. Prašymai gali būti teikiami kiekvieną darbo dieną iki 13 valandos Briuselio laiku.

2.   Prašyme turi būti nurodyta:

| a) | gamintojo pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- |

a)

gamintojo pavadinimas ir adresas;

| b) | panaudotinas krakmolo kiekis; |
| --- | --- |

b)

panaudotinas krakmolo kiekis;

| c) | krakmolo kiekis, kuris bus panaudotas, jeigu gaminamas produktas yra klasifikuojamas pagal KN kodą 3505 10 50; |
| --- | --- |

c)

krakmolo kiekis, kuris bus panaudotas, jeigu gaminamas produktas yra klasifikuojamas pagal KN kodą 3505 10 50;

| d) | vieta(-os), kur krakmolas bus panaudotas; |
| --- | --- |

d)

vieta(-os), kur krakmolas bus panaudotas;

| e) | planuojamos perdirbimo operacijų datos. |
| --- | --- |

e)

planuojamos perdirbimo operacijų datos.

3.   Kartu su prašymu pateikiama:

| a) | 8 straipsnyje nurodytas užstatas; |
| --- | --- |

a)

8 straipsnyje nurodytas užstatas;

| b) | krakmolo tiekėjo deklaracija, patvirtinanti, kad naudotinas produktas buvo pagamintas iš kukurūzų, kviečių, miežių ar bulvių tiesiogiai, nenaudojant jokių kitų žemės ūkio produktų ar prekių gamybos šalutinių produktų. |
| --- | --- |

b)

krakmolo tiekėjo deklaracija, patvirtinanti, kad naudotinas produktas buvo pagamintas iš kukurūzų, kviečių, miežių ar bulvių tiesiogiai, nenaudojant jokių kitų žemės ūkio produktų ar prekių gamybos šalutinių produktų.

4.   Valstybės narės gali reikalauti papildomos informacijos.

6 straipsnis

1.   Gavusi 5 straipsnyje nustatyta tvarka pateiktus prašymus, kompetentinga institucija juos patikrina ir iš karto išduoda pirmiau nurodytą grąžinamosios išmokos sertifikatą.

2.   Valstybės narės naudoja nacionalines grąžinamųjų išmokų sertifikato formas, kuriose, nepažeidžiant Bendrijos teisės aktų kitų nuostatų, turi būti pateikta bent jau 3 dalyje nurodyta informacija.

3.   Grąžinamųjų išmokų sertifikate nurodoma 5 straipsnio 2 dalyje minėta informacija, grąžinamosios išmokos norma ir paskutinė sertifikato galiojimo diena, kuri yra paskutinė trečiojo mėnesio po išdavimo mėnesio diena.

Tačiau liepos bei rugpjūčio mėnesiais ir iki rugsėjo 24 d. imtinai išduoti sertifikatai galioja tik 30 dienų nuo jų išdavimo dienos, bet ne ilgiau kaip iki rugsėjo 30 d.

4.   Taikytina ir sertifikate nurodyta grąžinamosios išmokos norma atitinka prašymo gavimo dieną galiojančią normą.

Tačiau jeigu koks nors sertifikate nurodytas krakmolo kiekis perdirbamas per grūdų prekybos metus, einančius po paraiškos gavimo metų, grąžinamoji išmoka, mokėtina už tą naujais prekybos metais perdirbtą krakmolą, yra tikslinama atsižvelgiant į intervencinės kainos, taikytos naujo grąžinamosios išmokos sertifikato pateikimo mėnesį, ir perdirbimo mėnesį galiojusios kainos skirtumą, padaugintą iš koeficiento 1,60. Gamybos grąžinamųjų išmokų atveju valiutos keitimo kursą lemiantis operacinis įvykis yra Reglamento (EB) Nr. 1913/2006 2 straipsnio 1 dalyje nurodyta diena.

7 straipsnis

1.   Jei gamintojai, turintys pagal 6 straipsnį išduotus grąžinamųjų išmokų sertifikatus, yra įvykdę visus šio reglamento reikalavimus, jie turi teisę po to, kai panaudojo krakmolą atitinkamiems patvirtintiems produktams gaminti, prašyti išmokėti sertifikate nurodytą grąžinamąją išmoką.

2.   Sertifikate nurodytos teisės negali būti perduotos kitiems.

8 straipsnis

1.   Sertifikatas gamintojui išduodamas tada, kai jis kompetentingai įstaigai pateikia užstatą, kuris lygus 15 EUR už toną krakmolo žaliavos, prireikus padaugintą iš koeficiento, atitinkančio panaudotino krakmolo rūšį, kaip nurodyta II priede.

2.   Užstatas grąžinamas Reglamente (EEB) Nr. 2220/85 nustatyta tvarka. Pagrindinis reikalavimas, kaip apibrėžta to reglamento 20 straipsnyje, – sertifikato galiojimo laikotarpiu prašyme nurodytą krakmolo kiekį perdirbti į patvirtintus produktus. Tačiau tas pirminis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei gamintojas perdirbo ne mažiau kaip 90 proc. prašyme nurodyto krakmolo kiekio.

9 straipsnis

1.   Paskutinė grąžinamosios išmokos dalis gali būti išmokėta tik po to, kai gamintojas praneša kompetentingai institucijai šią informaciją:

| a) | krakmolo pirkimo ir pristatymo datą arba datas; |
| --- | --- |

a)

krakmolo pirkimo ir pristatymo datą arba datas;

| b) | krakmolo tiekėjų pavardes (pavadinimus) ir adresus; |
| --- | --- |

b)

krakmolo tiekėjų pavardes (pavadinimus) ir adresus;

| c) | krakmolo gamintojų pavardes (pavadinimus) ir adresus; |
| --- | --- |

c)

krakmolo gamintojų pavardes (pavadinimus) ir adresus;

| d) | krakmolo perdirbimo datą arba datas; |
| --- | --- |

d)

krakmolo perdirbimo datą arba datas;

| e) | panaudoto krakmolo kiekį ir rūšį, įskaitant KN kodus; |
| --- | --- |

e)

panaudoto krakmolo kiekį ir rūšį, įskaitant KN kodus;

| f) | sertifikate nurodytą patvirtinto produkto kiekį, pagamintą iš krakmolo. |
| --- | --- |

f)

sertifikate nurodytą patvirtinto produkto kiekį, pagamintą iš krakmolo.

2.   Jeigu sertifikate nurodytas produktas yra klasifikuojamas pagal KN kodą 3505 10 50, tuomet, pateikiant 1 dalyje minėtą informaciją, kartu reikalaujama ir užstato, kuris lygus už atitinkamo produkto pagaminimą mokamai gamybos grąžinamajai išmokai. Tačiau jeigu gamybos grąžinamosios išmokos suma yra mažesnė nei 30 EUR už vieną toną krakmolo, užstato nereikalaujama ir 10 straipsnyje numatytos tikrinimo ir kontrolės priemonės netaikomos.

Pirminis reikalavimas, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 2220/85 20 straipsnyje, – naudoti arba eksportuoti produktą pagal atitinkamas šio reglamento 10 straipsnio 1 dalies a ir b punktų nuostatas. Produkto naudojimo arba eksportavimo laikotarpis yra 12 mėnesių nuo sertifikato galiojimo pabaigos. Kompetentingai institucijai gavus tinkamai pagrįstą prašymą gali būti svarstomas šio termino pratęsimas ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams.

3.   Prieš mokėjimą kompetentinga institucija nustato, ar krakmolas buvo panaudotas patvirtintiems produktams gaminti pagal sertifikate nurodytą informaciją. Paprastai tuo įsitikinama atliekant administracinius patikrinimus, tačiau prireikus jie turėtų būti paremti fiziniu tikrinimu.

4.   Visi šiame reglamente numatyti patikrinimai turi būti atlikti per penkis mėnesius nuo tos dienos, kai kompetentinga institucija gavo pagal 1 dalį reikalaujamą informaciją.

5.   Jeigu perdirbto krakmolo kiekis viršija sertifikate nurodytą kiekį, pagal tą dokumentą perdirbtu kiekiu, suteikiančiu teisę į dokumente nurodytą grąžinamąją išmoką, laikomas ne didesnis kaip 5 proc. perviršis.

10 straipsnis

1.   9 straipsnio 2 dalyje numatytas užstatas grąžinamas tik tuo atveju, jeigu kompetentinga institucija gavo įrodymą, kad pagal KN kodą 3505 10 50 klasifikuojamas produktas:

| a) | panaudotas Bendrijos muitų teritorijoje ne II priede nurodytiems produktams gaminti; arba |
| --- | --- |

a)

panaudotas Bendrijos muitų teritorijoje ne II priede nurodytiems produktams gaminti; arba

| b) | išvežtas iš Bendrijos muitų teritorijos, kai eksportuojama tiesiai į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

b)

išvežtas iš Bendrijos muitų teritorijos, kai eksportuojama tiesiai į trečiąsias šalis.

2.   Šio straipsnio 1 dalies a punkte minėtas įrodymas yra deklaracija, kurią kompetentingai institucijai pateikė gamintojas, nurodydamas:

| a) | ar atitinkamas produktas turi būti perdirbtas; |
| --- | --- |

a)

ar atitinkamas produktas turi būti perdirbtas;

| b) | kad produktas bus naudojamas tik II priede neišvardytiems produktams gaminti, |
| --- | --- |

b)

kad produktas bus naudojamas tik II priede neišvardytiems produktams gaminti,

| c) | kad atitinkamas produktas bus parduotas tik tai šaliai, kuri prisiims b punkte minėtą įsipareigojimą, pagal tam tikslui numatytą sutarties sąlygą arba pardavimo sąskaitoje faktūroje nurodytą konkrečią sąlygą; gamintojas pasilieka pardavimo sutarties arba pardavimo sąskaitos faktūros egzempliorių ir jį saugo, kad galėtų pateikti kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

c)

kad atitinkamas produktas bus parduotas tik tai šaliai, kuri prisiims b punkte minėtą įsipareigojimą, pagal tam tikslui numatytą sutarties sąlygą arba pardavimo sąskaitoje faktūroje nurodytą konkrečią sąlygą; gamintojas pasilieka pardavimo sutarties arba pardavimo sąskaitos faktūros egzempliorių ir jį saugo, kad galėtų pateikti kompetentingai institucijai;

| d) | kad jis yra susipažinęs su šio straipsnio 8 dalies nuostatomis; |
| --- | --- |

d)

kad jis yra susipažinęs su šio straipsnio 8 dalies nuostatomis;

| e) | produktą gaunančios šalies pavadinimą ir adresą, taip pat atitinkamą jo kiekį, jeigu produktas perduodamas; |
| --- | --- |

e)

produktą gaunančios šalies pavadinimą ir adresą, taip pat atitinkamą jo kiekį, jeigu produktas perduodamas;

| f) | T 5 kontrolinės kopijos numerį, jeigu pirkėjas yra kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

f)

T 5 kontrolinės kopijos numerį, jeigu pirkėjas yra kitoje valstybėje narėje.

3.   Kiekvieno ketvirčio pabaigoje gamintojas per 20 darbo dienų savo kompetentingoms institucijoms perduoda 2 dalyje minėtos deklaracijos egzempliorius. Atitinkama kompetentinga institucija, gavusi juos, tuos pačius dokumentus per 20 darbo dienų nusiunčia pirkėjo kompetentingai institucijai.

4.   Pagal KN kodą 3505 10 50 klasifikuojamo produkto gamintojai ir pardavėjai privalo turėti tokią valstybių narių patvirtintą atsargų apskaitą, kad būtų galima patikrinti šio straipsnio 2 dalyje nurodytų įsipareigojimų vykdymą bei gamintojo deklaracijoje pateiktą informaciją. Valstybių narių kompetentingos institucijos patikrinimus atlieka remdamosi šia atsargų apskaita, atsižvelgdamos į finansinę apskaitą, įskaitant sąskaitas faktūras bei bankų išrašus, naudodamosi jais tiek, kiek reikia, kad įsitikintų užregistruotų kiekybinių operacijų teisingumu.

Tačiau pirkėjai, kiekvieną ketvirtį naudojantys mažiau kaip 1 000 kg pagal šį KN kodą klasifikuojamo produkto, gali būti atleisti nuo šio įpareigojimo.

5.   4 dalyje numatytą patikrinimą atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos atlieka gamintojo ir pirkėjo patalpose pasibaigus kiekvienam ketvirčiui. Tikrinant visų pirma siekiama patikrinti, ar atitinka bendri to laikotarpio duomenys, susiję su atitinkamais gamintojais ir pirkėjais, be to, turi būti kruopščiai patikrinama ne mažiau kaip 10 proc. visų įvykusių sandorių ir panaudojimo atvejų.

Šį tikrinimą kompetentingos institucijos apibrėžia remdamosi rizikos analize, atsižvelgdamos į kiekių ir sumų svarbą, ankstesnių tikrinimų duomenis ir kitus veiksnius, kuriuos turi nustatyti kompetentingos kontrolės institucijos.

Kiekvienas tikrinimas turi būti baigtas ne vėliau kaip per penkis mėnesius nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos.

Gamintojo kompetentinga institucija kiekvieno patikrinimo rezultatus privalo gauti ne vėliau kaip praėjus 20 darbo dienų nuo kiekvieno patikrinimo pabaigos.

Jeigu tokie patikrinimai yra atliekami dviejose arba keliose valstybėse narėse, kompetentingos institucijos informuoja apie rezultatus, gautus per patikrinimus, kurie atliekami kaip Tarybos reglamente (EEB) Nr. 1468/81 (6) numatytų procedūrų dalis.

6.   Jei nustatyti pažeidimai apima 3 proc. arba daugiau 5 pastraipoje nurodytų patikrinimų, kompetentingos institucijos patikrinimus suintensyvina.

Jeigu to reikia atsižvelgiant į patikrinimų rezultatus, užstatą grąžinusi kompetentinga institucija atitinkamam gamintojui taiko 8 dalyje numatytą sankciją.

7.   Jeigu atitinkamu produktu yra prekiaujama Bendrijos viduje arba jis per kitos valstybės narės teritoriją eksportuojamas į trečiąsias šalis, Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93 (7) nustatyta tvarka išduodama T 5 kontrolinę kopiją.

Kontrolinės kopijos 104 langelyje „Kita informacija“ įrašomas vienas iš šio reglamento III priede išvardytų įrašų.

8.   Jei nesilaikoma 1–7 dalyse nustatytų sąlygų, atitinkamos valstybės narės kompetentinga institucija, neapribodama teisės taikyti nacionalines sankcijas, reikalauja sumokėti sumą, lygią 150 proc. didžiausios grąžinamosios išmokos, taikomos atitinkamam produktui per praėjusius 12 mėnesių.

11 straipsnis

1.   Sertifikate nurodyta grąžinamoji išmoka mokama tik už faktiškai perdirbtą krakmolo kiekį. Kartu 8 straipsnio 1 dalyje minimas užstatas yra grąžinamas Reglamento (EEB) Nr. 2220/85 V dalyje nustatyta tvarka.

2.   Grąžinamoji išmoka sumokama ne vėliau kaip praėjus penkiems mėnesiams nuo 9 straipsnio 3 dalyje numatyto patikrinimo pabaigos. Tačiau gamintojo prašymu kompetentinga institucija gali grąžinamąją išmoką atitinkančią sumą iš anksto išmokėti praėjus 30 dienų nuo minėtos informacijos gavimo. Išskyrus tuos atvejus, kai produktas klasifikuojamas KN kodu 3505 10 50, šis išankstinis mokėjimas atliekamas tik tada, kai gamintojas pateikia užstatą, kuris lygus 115 proc. iš anksto gautos sumos. Užstatas grąžinamas Reglamento (EEB) Nr. 2220/85 19 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka.

12 straipsnis

Valstybės narės praneša Komisijai:

| a) | iki pirmosios kiekvieno mėnesio savaitės pabaigos – apie krakmolo kiekį, kuriam ankstesnį mėnesį pateikti sertifikatų prašymai, nurodyti 5 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

iki pirmosios kiekvieno mėnesio savaitės pabaigos – apie krakmolo kiekį, kuriam ankstesnį mėnesį pateikti sertifikatų prašymai, nurodyti 5 straipsnio 1 dalyje;

| b) | per tris mėnesius nuo kiekvieno kalendorinių metų ketvirčio pabaigos – apie krakmolo (kukurūzų, kviečių, bulvių, miežių arba avižų), už kurį buvo sumokėtos grąžinamosios išmokos, rūšį, kiekį bei kilmę ir produktų, kuriems gaminti buvo naudojamas krakmolas, kiekį. |
| --- | --- |

b)

per tris mėnesius nuo kiekvieno kalendorinių metų ketvirčio pabaigos – apie krakmolo (kukurūzų, kviečių, bulvių, miežių arba avižų), už kurį buvo sumokėtos grąžinamosios išmokos, rūšį, kiekį bei kilmę ir produktų, kuriems gaminti buvo naudojamas krakmolas, kiekį.

13 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 1722/93 panaikinamas.

14 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 3 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 361/2008 (OL L 121, 2008 5 7, p. 1).

1

(2)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 735/2007 (OL L 169, 2007 6 29, p. 6).

2

(3)  OL L 159, 1993 7 1, p. 112. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1996/2006 (OL L 398, 2006 12 30, p. 1).

3

(4)  OL L 205, 1985 8 3, p. 5. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2006 (OL L 365, 2006 12 21, p. 52).

4

(5)  OL L 197, 1994 7 30, p. 4.

5

(6)  OL L 144, 1981 6 2, p. 1.

6

(7)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

7

---

I PRIEDAS

Produktai, kurių gamybai naudojamas krakmolas ir (arba) jo išvestiniai produktai, klasifikuojami pagal šiuos kombinuotosios nomenklatūros kodus ir skyrius

| KN kodas | Prekės aprašymas |
| --- | --- |
| ex 1302 | Augalų syvai ir ekstraktai; pektino medžiagos, pektinatai ir pektatai; agaras, kitos augalinės gleivės bei tirštikliai, modifikuoti arba nemodifikuoti: |
| | – Augalinės gleivės ir tirštikliai, modifikuoti arba nemodifikuoti: |
| ex 1302 32 90 | – – – Guaro sėklų augalinės gleivės |
| ex 1302 39 00 | – – Kiti(-os): |
| | – Karaginas |
| ex 1404 | Augaliniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje: |
| 1404 20 00 | – Medvilnės pūkai |
| ex 1702 | Kitų rūšių cukrus, įskaitant chemiškai gryną laktozę, maltozę, gliukozę ir fruktozę, kurių būvis kietas; cukraus sirupai, į kuriuos nepridėta aromatinių arba dažančiųjų medžiagų; dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su natūraliu medumi; karamelė (degintas cukrus): |
| 1702 50 00 | – Chemiškai gryna fruktozė |
| ex 1702 90 | – Kiti, įskaitant invertuotąjį cukrų: |
| 1702 90 10 | – – Chemiškai gryna maltozė |
| ex 29 skirsnis | Organiniai chemikalai, išskyrus klasifikuojamus 2905 43 00 ir 2905 44 subpozicijose |
| 30 skirsnis | Farmacijos produktai |
| 3402 | Organinės paviršinio aktyvumo medžiagos (išskyrus muilą); paviršinio aktyvumo preparatai, skalbikliai (įskaitant pagalbinius skalbiklius) ir valikliai, kurių sudėtyje yra arba nėra muilo, išskyrus klasifikuojamus(-as) 3401 pozicijoje |
| ex 35 skirsnis | Albumininės medžiagos; modifikuoti krakmolai; klijai; fermentai (enzimai), išskyrus klasifikuojamus(-as) 3501 pozicijoje ir 3505 10 10, 3505 10 90 ir 3505 20 subpozicijose |
| ex 38 skirsnis | Įvairūs chemijos produktai, išskyrus klasifikuojamus 3809 ir 3824 60 pozicijose |
| 39 skirsnis | Plastikai ir jų dirbiniai |
| ex 48 skirsnis | Popierius ir kartonas; popieriaus plaušienos, popieriaus arba kartono dirbiniai |
| 4801 00 | Laikraštinis ritininis arba lakštinis popierius |
| 4802 | Nepadengtas popierius ir kartonas, naudojami rašyti, spausdinti ir kitiems grafinio atvaizdavimo tikslams, neperforuotas perforuotųjų kortų ir perforuotųjų juostų ritininis arba stačiakampiais (įskaitant kvadratinius) lakštais popierius, išskyrus popierių, klasifikuojamą 4801 arba 4803 pozicijose; rankų darbo popierius ir kartonas |
| 4803 00 | Žaliavinis popierius, naudojamas tualetiniam popieriui, veido servetėlėms, rankšluosčiams arba vystyklams gaminti, ir panašus popierius, naudojamas buitinėms arba higieninėms reikmėms, celiuliozinė vata ir celiuliozės pluoštų klodai, krepinis arba nekrepinis, klostytas arba neklostytas, įspaustinis arba neįspaustinis, perforuotas arba neperforuotas, dažytu arba nedažytu, dekoruotu arba nedekoruotu paviršiumi, su atspaudais arba be atspaudų |
| 4804 | Nepadengtas ritininis arba lakštinis kraftpopierius ir kartonas, išskyrus klasifikuojamus 4802 arba 4803 pozicijose |
| 4805 | Kitas nepadengtas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas, toliau neapdorotas ir neperdirbtas, išskyrus Kombinuotosios nomenklatūros 48 skirsnio 2 pastaboje nurodytus būdus |
| 4806 | Augalinis pergaminas, riebalams nelaidus popierius, kalkės, blizgusis pergamentinis popierius ir kitas blizgusis, skaidrus arba pusiau permatomas ritininis arba lakštinis popierius |
| 4807 | Kombinuotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (pagamintas adhezyvu suklijuojant plokščius popieriaus arba kartono sluoksnius), nepadengtu paviršiumi arba neįmirkytas, viduje sutvirtintas arba nesutvirtintas |
| 4808 | Gofruotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (su priklijuotais plokščiais paviršiniais lakštais arba be jų), krepiniai, klostyti, įspaustiniai arba perforuoti, išskyrus popieriaus rūšis, aprašytas 4803 pozicijoje |
| 4809 | Anglinis popierius (kalkė), savaiminio kopijavimo popierius ir kitas kopijavimo arba atspaudimo ritininis arba lakštinis popierius (įskaitant padengtą arba įmirkytą popierių, naudojamą kopijavimo aparatų matricoms arba ofsetinėms plokštėms), su atspaudais arba be atspaudų |
| 4810 | Popierius ir kartonas, iš vienos arba abiejų pusių padengtas kaolinu ar kitomis neorganinėmis medžiagomis, su rišikliais arba be jų, nepadengti jokiais kitais apvalkalais, dažytu ar nedažytu, dekoruotu ar nedekoruotu paviršiumi, su atspaudais arba be atspaudų |
| 4811 | Popierius, kartonas, celiuliozinė vata ir celiuliozės pluoštų klodai, įmirkyti, padengti, dažytu paviršiumi, dekoruotu paviršiumi arba su atspaudais, bet kokio dydžio ritiniais arba stačiakampiais (įskaitant kvadratinius) lakštais, išskyrus prekes, klasifikuojamas 4803, 4809 arba 4810 pozicijose |
| 4812 00 00 | Filtravimo blokai, sliabai ir plokštės iš popieriaus plaušienos |
| ex 4813 | Rūkomasis popierius, supjaustytas arba nesupjaustytas pagal nustatytus matmenis, taip pat knygelių arba tūtelių pavidalo: |
| ex 4813 90 | – Kitas |
| ex 4814 | Popieriniai apmušalai ir panašios sienų dangos; permatomos popierinės langų dangos: |
| 4814 10 00 | – Popierius iš pluoštų, grūdėtu paviršiumi „ingrain“ |
| 4814 20 00 | – Popieriniai apmušalai ir panašios sienų dangos iš popieriaus, kurio geroji pusė padengta grūdėtu, įspaustiniu, dažytu, margintu arba kitu būdu dekoruotu plastikų sluoksniu |
| 4814 90 | – Kitas |
| ex 4816 | Anglinis popierius (kalkė), savaiminio kopijavimo popierius ir kitas kopijavimo arba atspaudimo popierius (išskyrus klasifikuojamus 4809 pozicijoje), popierinės kopijavimo aparatų matricos ir popierinės ofsetinės plokštės, supakuoti arba nesupakuoti dėžėse: |
| 4816 10 00 | – Anglinis popierius (kalkė) arba panašus kopijavimo popierius |
| 4816 90 00 | – Kitas |
| 52 skirsnis | Medvilnė |
| ex 5801 | Pūkiniai audiniai ir šeniliniai audiniai, išskyrus audinius, klasifikuojamus 5806 pozicijoje: |
| | – Iš medvilnės: |
| 5801 21 00 | – – Kilpelinio pūko ataudų audiniai |
| ex 5802 | Kilpiniai rankšluosčių audiniai ir panašūs kilpiniai audiniai, išskyrus siauruosius audinius, klasifikuojamus 5806 pozicijoje; siūtinės pūkinės tekstilės medžiagos, išskyrus gaminius, klasifikuojamus 5703 pozicijoje: |
| | – Kilpiniai medvilniniai rankšluosčių audiniai ir panašūs kilpiniai medvilniniai audiniai: |
| 5802 11 00 | – – Nebalinti |
| 5802 19 00 | – – Kiti |
| ex 5803 | Gazas, išskyrus siauruosius audinius, klasifikuojamus 5806 pozicijoje: |
| 5803 10 00 | – Iš medvilnės |

KN kodas

Prekės aprašymas

ex 1302

Augalų syvai ir ekstraktai; pektino medžiagos, pektinatai ir pektatai; agaras, kitos augalinės gleivės bei tirštikliai, modifikuoti arba nemodifikuoti:

– Augalinės gleivės ir tirštikliai, modifikuoti arba nemodifikuoti:

ex 1302 32 90

– – – Guaro sėklų augalinės gleivės

ex 1302 39 00

– – Kiti(-os):

– Karaginas

ex 1404

Augaliniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje:

1404 20 00

– Medvilnės pūkai

ex 1702

Kitų rūšių cukrus, įskaitant chemiškai gryną laktozę, maltozę, gliukozę ir fruktozę, kurių būvis kietas; cukraus sirupai, į kuriuos nepridėta aromatinių arba dažančiųjų medžiagų; dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su natūraliu medumi; karamelė (degintas cukrus):

1702 50 00

– Chemiškai gryna fruktozė

ex 1702 90

– Kiti, įskaitant invertuotąjį cukrų:

1702 90 10

– – Chemiškai gryna maltozė

ex 29 skirsnis

Organiniai chemikalai, išskyrus klasifikuojamus 2905 43 00 ir 2905 44 subpozicijose

30 skirsnis

Farmacijos produktai

3402

Organinės paviršinio aktyvumo medžiagos (išskyrus muilą); paviršinio aktyvumo preparatai, skalbikliai (įskaitant pagalbinius skalbiklius) ir valikliai, kurių sudėtyje yra arba nėra muilo, išskyrus klasifikuojamus(-as) 3401 pozicijoje

ex 35 skirsnis

Albumininės medžiagos; modifikuoti krakmolai; klijai; fermentai (enzimai), išskyrus klasifikuojamus(-as) 3501 pozicijoje ir 3505 10 10, 3505 10 90 ir 3505 20 subpozicijose

ex 38 skirsnis

Įvairūs chemijos produktai, išskyrus klasifikuojamus 3809 ir 3824 60 pozicijose

39 skirsnis

Plastikai ir jų dirbiniai

ex 48 skirsnis

Popierius ir kartonas; popieriaus plaušienos, popieriaus arba kartono dirbiniai

4801 00

Laikraštinis ritininis arba lakštinis popierius

4802

Nepadengtas popierius ir kartonas, naudojami rašyti, spausdinti ir kitiems grafinio atvaizdavimo tikslams, neperforuotas perforuotųjų kortų ir perforuotųjų juostų ritininis arba stačiakampiais (įskaitant kvadratinius) lakštais popierius, išskyrus popierių, klasifikuojamą 4801 arba 4803 pozicijose; rankų darbo popierius ir kartonas

4803 00

Žaliavinis popierius, naudojamas tualetiniam popieriui, veido servetėlėms, rankšluosčiams arba vystyklams gaminti, ir panašus popierius, naudojamas buitinėms arba higieninėms reikmėms, celiuliozinė vata ir celiuliozės pluoštų klodai, krepinis arba nekrepinis, klostytas arba neklostytas, įspaustinis arba neįspaustinis, perforuotas arba neperforuotas, dažytu arba nedažytu, dekoruotu arba nedekoruotu paviršiumi, su atspaudais arba be atspaudų

4804

Nepadengtas ritininis arba lakštinis kraftpopierius ir kartonas, išskyrus klasifikuojamus 4802 arba 4803 pozicijose

4805

Kitas nepadengtas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas, toliau neapdorotas ir neperdirbtas, išskyrus Kombinuotosios nomenklatūros 48 skirsnio 2 pastaboje nurodytus būdus

4806

Augalinis pergaminas, riebalams nelaidus popierius, kalkės, blizgusis pergamentinis popierius ir kitas blizgusis, skaidrus arba pusiau permatomas ritininis arba lakštinis popierius

4807

Kombinuotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (pagamintas adhezyvu suklijuojant plokščius popieriaus arba kartono sluoksnius), nepadengtu paviršiumi arba neįmirkytas, viduje sutvirtintas arba nesutvirtintas

4808

Gofruotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (su priklijuotais plokščiais paviršiniais lakštais arba be jų), krepiniai, klostyti, įspaustiniai arba perforuoti, išskyrus popieriaus rūšis, aprašytas 4803 pozicijoje

4809

Anglinis popierius (kalkė), savaiminio kopijavimo popierius ir kitas kopijavimo arba atspaudimo ritininis arba lakštinis popierius (įskaitant padengtą arba įmirkytą popierių, naudojamą kopijavimo aparatų matricoms arba ofsetinėms plokštėms), su atspaudais arba be atspaudų

4810

Popierius ir kartonas, iš vienos arba abiejų pusių padengtas kaolinu ar kitomis neorganinėmis medžiagomis, su rišikliais arba be jų, nepadengti jokiais kitais apvalkalais, dažytu ar nedažytu, dekoruotu ar nedekoruotu paviršiumi, su atspaudais arba be atspaudų

4811

Popierius, kartonas, celiuliozinė vata ir celiuliozės pluoštų klodai, įmirkyti, padengti, dažytu paviršiumi, dekoruotu paviršiumi arba su atspaudais, bet kokio dydžio ritiniais arba stačiakampiais (įskaitant kvadratinius) lakštais, išskyrus prekes, klasifikuojamas 4803, 4809 arba 4810 pozicijose

4812 00 00

Filtravimo blokai, sliabai ir plokštės iš popieriaus plaušienos

ex 4813

Rūkomasis popierius, supjaustytas arba nesupjaustytas pagal nustatytus matmenis, taip pat knygelių arba tūtelių pavidalo:

ex 4813 90

– Kitas

ex 4814

Popieriniai apmušalai ir panašios sienų dangos; permatomos popierinės langų dangos:

4814 10 00

– Popierius iš pluoštų, grūdėtu paviršiumi „ingrain“

4814 20 00

– Popieriniai apmušalai ir panašios sienų dangos iš popieriaus, kurio geroji pusė padengta grūdėtu, įspaustiniu, dažytu, margintu arba kitu būdu dekoruotu plastikų sluoksniu

4814 90

– Kitas

ex 4816

Anglinis popierius (kalkė), savaiminio kopijavimo popierius ir kitas kopijavimo arba atspaudimo popierius (išskyrus klasifikuojamus 4809 pozicijoje), popierinės kopijavimo aparatų matricos ir popierinės ofsetinės plokštės, supakuoti arba nesupakuoti dėžėse:

4816 10 00

– Anglinis popierius (kalkė) arba panašus kopijavimo popierius

4816 90 00

– Kitas

52 skirsnis

Medvilnė

ex 5801

Pūkiniai audiniai ir šeniliniai audiniai, išskyrus audinius, klasifikuojamus 5806 pozicijoje:

– Iš medvilnės:

5801 21 00

– – Kilpelinio pūko ataudų audiniai

ex 5802

Kilpiniai rankšluosčių audiniai ir panašūs kilpiniai audiniai, išskyrus siauruosius audinius, klasifikuojamus 5806 pozicijoje; siūtinės pūkinės tekstilės medžiagos, išskyrus gaminius, klasifikuojamus 5703 pozicijoje:

– Kilpiniai medvilniniai rankšluosčių audiniai ir panašūs kilpiniai medvilniniai audiniai:

5802 11 00

– – Nebalinti

5802 19 00

– – Kiti

ex 5803

Gazas, išskyrus siauruosius audinius, klasifikuojamus 5806 pozicijoje:

5803 10 00

– Iš medvilnės

---

II PRIEDAS

Krakmolo žaliava ir iš krakmolo gauti produktai

| KN kodas | Prekės aprašymas | Vienai tonai pagaminti reikalingas krakmolo kiekis
  (koeficientas) |
| --- | --- | --- |
| A.   KRAKMOLO ŽALIAVA (1)
   (2) |
| ex 1108 | Krakmolas, inulinas: | |
| | – Krakmolas: | |
| 1108 11 00 | – – Kviečių krakmolas | 1,00 |
| 1108 12 00 | – – Kukurūzų krakmolas | 1,00 |
| 1108 13 00 | – – Bulvių krakmolas | 1,00 |
| ex 1108 19 | – – Kitų rūšių krakmolas | 1,00 |
| B.   IŠVESTINIAI PRODUKTAI IŠ PIRMIAU NURODYTOS KRAKMOLO ŽALIAVOS |
| 1702 | Kitų rūšių cukrus, įskaitant chemiškai gryną laktozę, maltozę, gliukozę ir fruktozę, kurių būvis kietas; cukraus sirupai, į kuriuos nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų; dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su natūraliu medumi; karamelė (degintas cukrus): | |
| ex 1702 30 | – Gliukozė ir gliukozės sirupas, kurių sudėtyje nėra fruktozės arba fruktozė sudaro mažiau kaip 20 % sausosios medžiagos masės: | |
| | – – Kiti: | |
| | – – – Kurių sudėtyje esanti gliukozė sudaro ne mažiau kaip 99 % arba daugiau sausosios medžiagos masės: | |
| 1702 30 51 | – – – – Turintys baltų kristalinių miltelių, aglomeruotų arba neaglomeruotų, pavidalą | 1,304 |
| 1702 30 59 | – – – – Kiti (3) | 1,00 |
| | – – – Kiti | |
| 1702 30 91 | – – – – Turintys baltų kristalinių miltelių, aglomeruotų arba neaglomeruotų, pavidalą: | 1,304 |
| 1702 30 99 | – – – – Kiti (3) | 1,00 |
| ex 1702 40 | – Gliukozė ir gliukozės sirupas, kurių sudėtyje esanti fruktozė sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet mažiau kaip 50 % sausosios medžiagos masės: | |
| 1702 40 90 | – – Kiti (3) | 1,00 |
| ex 1702 90 | – Kiti, įskaitant invertuotąjį cukrų: | |
| 1702 90 50 | – – Maltodekstrinas ir maltodekstrino sirupas: | |
| | – – – Turintys baltų kristalinių miltelių pavidalą, aglomeruotų arba neaglomeruotų | 1,304 |
| | – – – Kiti (3) | 1,00 |
| | – – Karamelė (degintas cukrus): | |
| | – – – Kita: | |
| 1702 90 75 | – – – – Turinti aglomeruotų arba neaglomeruotų miltelių pavidalą | 1,366 |
| 1702 90 79 | – – – – Kita (3) | 0,95 |
| ex 2905 | Alifatiniai alkoholiai ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | |
| | – Kiti polihidroksiliniai alkoholiai: | |
| 2905 43 00 | – – Manitolis | 1,52 |
| 2905 44 | – – D-gliucitolis (sorbitolis): | |
| | – – – Vandeninis tirpalas: | |
| 2905 44 11 | – – – – Kurio sudėtyje D-manitolis sudaro ne daugiau kaip 2 % masės, skaičiuojant pagal D-gliucitolio kiekį (4) | 1,068 |
| 2905 44 19 | – – – – Kiti (4) | 0,944 |
| | – – – Kiti | |
| 2905 44 91 | – – – – Kurių sudėtyje D-manitolis sudaro ne daugiau kaip 2 % masės, skaičiuojant pagal D-gliucitolio kiekį | 1,52 |
| 2905 44 99 | – – – – Kiti | 1,52 |
| 3505 | Dekstrinai ir kiti modifikuoti krakmolai (pavyzdžiui, paželatinuoti arba esterinti krakmolai), klijai, daugiausia sudaryti iš krakmolų, dekstrinų arba kitų modifikuotų krakmolų: | |
| ex 3505 10 | – Dekstrinai ir kiti modifikuoti krakmolai: | |
| 3505 10 10 | – – Dekstrinai (5) | 1,14 |
| | – – Kiti modifikuoti krakmolai: | |
| 3505 10 90 | – – – Kiti (5) | 1,14 |
| 3505 20 | – Klijai | 1,14 |
| ex 3809 | Apdailos agentai, priemonės, naudojamos dažymui arba dažiklių fiksacijai pagreitinti, ir kiti produktai bei preparatai (pavyzdžiui, užpildai ir kandikai), naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose, nenurodyti kitoje vietoje: | |
| 3809 10 | – Daugiausia iš krakmolingų medžiagų (5) | 1,14 |
| ex 3824 | Paruošti liejimo formų arba gurgučių rišikliai; chemijos produktai ir chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų gaminiai (įskaitant sudarytus iš gamtinių produktų mišinių), nenurodyti kitoje vietoje; chemijos pramonės ir giminingų chemijos pramonės šakų atliekos, nenurodytos kitoje vietoje: | |
| 3824 60 | – Gliucitolis (sorbitolis), išskyrus klasifikuojamą 2905 44 subpozicijoje: | |
| | – – Vandeniniame tirpale | |
| 3824 60 11 | – – – Kurio sudėtyje esantis D-manitolis, išreikštas D-gliucitolio kiekiu, sudaro ne daugiau kaip 2 % masės (4) | 1,068 |
| 3824 60 19 | – – – Kitas (4) | 0,944 |
| | – – Kitas: | |
| 3824 60 91 | – – – Kurio sudėtyje esantis D-manitolis, išreikštas D-gliucitolio kiekiu, sudaro ne daugiau kaip 2 % masės | 1,52 |
| 3824 60 99 | – – – Kitas | 1,52 |

KN kodas

Prekės aprašymas

Vienai tonai pagaminti reikalingas krakmolo kiekis

(koeficientas)

KRAKMOLO ŽALIAVA (1)
   (2)

ex 1108

Krakmolas, inulinas:

– Krakmolas:

1108 11 00

– – Kviečių krakmolas

1,00

1108 12 00

– – Kukurūzų krakmolas

1,00

1108 13 00

– – Bulvių krakmolas

1,00

ex 1108 19

– – Kitų rūšių krakmolas

1,00

IŠVESTINIAI PRODUKTAI IŠ PIRMIAU NURODYTOS KRAKMOLO ŽALIAVOS

1702

Kitų rūšių cukrus, įskaitant chemiškai gryną laktozę, maltozę, gliukozę ir fruktozę, kurių būvis kietas; cukraus sirupai, į kuriuos nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų; dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su natūraliu medumi; karamelė (degintas cukrus):

ex 1702 30

– Gliukozė ir gliukozės sirupas, kurių sudėtyje nėra fruktozės arba fruktozė sudaro mažiau kaip 20 % sausosios medžiagos masės:

– – Kiti:

– – – Kurių sudėtyje esanti gliukozė sudaro ne mažiau kaip 99 % arba daugiau sausosios medžiagos masės:

1702 30 51

– – – – Turintys baltų kristalinių miltelių, aglomeruotų arba neaglomeruotų, pavidalą

1,304

1702 30 59

– – – – Kiti (3)

1,00

– – – Kiti

1702 30 91

– – – – Turintys baltų kristalinių miltelių, aglomeruotų arba neaglomeruotų, pavidalą:

1,304

1702 30 99

– – – – Kiti (3)

1,00

ex 1702 40

– Gliukozė ir gliukozės sirupas, kurių sudėtyje esanti fruktozė sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet mažiau kaip 50 % sausosios medžiagos masės:

1702 40 90

– – Kiti (3)

1,00

ex 1702 90

– Kiti, įskaitant invertuotąjį cukrų:

1702 90 50

– – Maltodekstrinas ir maltodekstrino sirupas:

– – – Turintys baltų kristalinių miltelių pavidalą, aglomeruotų arba neaglomeruotų

1,304

– – – Kiti (3)

1,00

– – Karamelė (degintas cukrus):

– – – Kita:

1702 90 75

– – – – Turinti aglomeruotų arba neaglomeruotų miltelių pavidalą

1,366

1702 90 79

– – – – Kita (3)

0,95

ex 2905

Alifatiniai alkoholiai ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai:

– Kiti polihidroksiliniai alkoholiai:

2905 43 00

– – Manitolis

1,52

2905 44

– – D-gliucitolis (sorbitolis):

– – – Vandeninis tirpalas:

2905 44 11

– – – – Kurio sudėtyje D-manitolis sudaro ne daugiau kaip 2 % masės, skaičiuojant pagal D-gliucitolio kiekį (4)

1,068

2905 44 19

– – – – Kiti (4)

0,944

– – – Kiti

2905 44 91

– – – – Kurių sudėtyje D-manitolis sudaro ne daugiau kaip 2 % masės, skaičiuojant pagal D-gliucitolio kiekį

1,52

2905 44 99

– – – – Kiti

1,52

3505

Dekstrinai ir kiti modifikuoti krakmolai (pavyzdžiui, paželatinuoti arba esterinti krakmolai), klijai, daugiausia sudaryti iš krakmolų, dekstrinų arba kitų modifikuotų krakmolų:

ex 3505 10

– Dekstrinai ir kiti modifikuoti krakmolai:

3505 10 10

– – Dekstrinai (5)

1,14

– – Kiti modifikuoti krakmolai:

3505 10 90

– – – Kiti (5)

1,14

3505 20

– Klijai

1,14

ex 3809

Apdailos agentai, priemonės, naudojamos dažymui arba dažiklių fiksacijai pagreitinti, ir kiti produktai bei preparatai (pavyzdžiui, užpildai ir kandikai), naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose, nenurodyti kitoje vietoje:

3809 10

– Daugiausia iš krakmolingų medžiagų (5)

1,14

ex 3824

Paruošti liejimo formų arba gurgučių rišikliai; chemijos produktai ir chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų gaminiai (įskaitant sudarytus iš gamtinių produktų mišinių), nenurodyti kitoje vietoje; chemijos pramonės ir giminingų chemijos pramonės šakų atliekos, nenurodytos kitoje vietoje:

3824 60

– Gliucitolis (sorbitolis), išskyrus klasifikuojamą 2905 44 subpozicijoje:

– – Vandeniniame tirpale

3824 60 11

– – – Kurio sudėtyje esantis D-manitolis, išreikštas D-gliucitolio kiekiu, sudaro ne daugiau kaip 2 % masės (4)

1,068

3824 60 19

– – – Kitas (4)

0,944

– – Kitas:

3824 60 91

– – – Kurio sudėtyje esantis D-manitolis, išreikštas D-gliucitolio kiekiu, sudaro ne daugiau kaip 2 % masės

1,52

3824 60 99

– – – Kitas

1,52

---

(1)  Nurodytas koeficientas yra kukurūzų ir kviečių krakmolui, kurio sausosios medžiagos kiekis sudaro ne mažiau kaip 87 %, ir bulvių krakmolui, kurio sausosios medžiagos kiekis sudaro ne mažiau kaip 80 %.

Gamybos grąžinamoji išmoka už krakmolo žaliavą, kurios sausosios medžiagos kiekis yra mažesnis nei nurodyta, turi būti tikslinama pagal toliau pateiktą formulę.

| 1. | Kukurūzų arba kviečių krakmolas: (faktinis sausosios medžiagos procentas/87) × gamybos grąžinamoji išmoka. |
| --- | --- |

1.

Kukurūzų arba kviečių krakmolas: (faktinis sausosios medžiagos procentas/87) × gamybos grąžinamoji išmoka.

| 2. | Bulvių krakmolas: (faktinis sausosios medžiagos procentas/80) x gamybos grąžinamoji išmoka. |
| --- | --- |

2.

Bulvių krakmolas: (faktinis sausosios medžiagos procentas/80) x gamybos grąžinamoji išmoka.

Skiriant gamybos grąžinamąją išmoką už krakmolą, klasifikuojamą pagal KN 1108 kodą, gryno krakmolo sausosios medžiagos kiekis turi būti ne mažesnis kaip 97 %.

Krakmolo grynumo laipsnis sausojoje medžiagoje nustatomas taikant vieną iš Komisijos direktyvos 72/199/EEB (OL L 123, 1972 5 29, p. 6) I priede paskelbtų metodų.

(2)  Tiesiogiai pagaminta iš kukurūzų, kviečių arba bulvių, bet ne šalutinių produktų, gautų gaminant kitus žemės ūkio produktus arba prekes.

(3)  Gamybos grąžinamoji išmoka mokama už tuos pagal KN kodus klasifikuojamus produktus, kurių sausosios medžiagos kiekis yra ne mažesnis kaip 78 %. Jei pagal KN kodus klasifikuojamų produktų sausosios medžiagos kiekis yra mažesnis nei 78 %, už juos mokama gamybos grąžinamoji išmoka turi būti tikslinama pagal šią formulę: (tikrasis sausosios medžiagos procentas/78) × gamybos grąžinamoji išmoka.

(4)  Gamybos grąžinamoji išmoka mokama už D-gliucitolį (sorbitolį) vandeniniame tirpale, kuriame sausosios medžiagos kiekis yra ne mažesnis kaip 70 %. Jei sausosios medžiagos yra mažiau kaip 70 %, gamybos grąžinamoji išmoka turi būti tikslinama pagal šią formulę: (tikrasis sausosios medžiagos procentas/70) × gamybos grąžinamoji išmoka.

(5)  Gamybos grąžinamoji išmoka yra mokama už faktinį krakmolo arba dekstrino sausosios medžiagos kiekį.

---

III PRIEDAS

10 straipsnio 7 dalyje minėti įrašai

| — | : | Bulgarų kalba | : | Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Ispanų kalba | : | Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad. |
| — | : | Čekų kalba | : | Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství. |
| — | : | Danų kalba | : | Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde. |
| — | : | Vokiečių kalba | : | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt. |
| — | : | Estų kalba | : | Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt. |
| — | : | Graikų kalba | : | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας. |
| — | : | Anglų kalba | : | To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community. |
| — | : | Prancūzų kalba | : | À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté. |
| — | : | Italų kalba | : | Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità. |
| — | : | Latvių kalba | : | Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas. |
| — | : | Lietuvių kalba | : | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos. |
| — | : | Vengrų kalba | : | Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra. |
| — | : | Maltiečių kalba | : | Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità. |
| — | : | Olandų kalba | : | Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap. |
| — | : | Lenkų kalba | : | Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty. |
| — | : | Portugalų kalba | : | A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade. |
| — | : | Rumunų kalba | : | A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității. |
| — | : | Slovakų kalba | : | Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva. |
| — | : | Slovėnų kalba | : | Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti. |
| — | : | Suomių kalba | : | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta. |
| — | : | Švedų kalba | : | Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde. |

—

:

Bulgarų kalba

:

Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността.

—

:

Ispanų kalba

:

Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad.

—

:

Čekų kalba

:

Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství.

—

:

Danų kalba

:

Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde.

—

:

Vokiečių kalba

:

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt.

—

:

Estų kalba

:

Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt.

—

:

Graikų kalba

:

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας.

—

:

Anglų kalba

:

To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community.

—

:

Prancūzų kalba

:

À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté.

—

:

Italų kalba

:

Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità.

—

:

Latvių kalba

:

Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas.

—

:

Lietuvių kalba

:

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos.

—

:

Vengrų kalba

:

Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra.

—

:

Maltiečių kalba

:

Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità.

—

:

Olandų kalba

:

Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap.

—

:

Lenkų kalba

:

Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty.

—

:

Portugalų kalba

:

A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade.

—

:

Rumunų kalba

:

A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității.

—

:

Slovakų kalba

:

Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva.

—

:

Slovėnų kalba

:

Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti.

—

:

Suomių kalba

:

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta.

—

:

Švedų kalba

:

Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde.

---

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 492/2008

2008 m. birželio 3 d.

kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės mononatrio glutamatui

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2007 m. rugsėjo 5 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbtu pranešimu (toliau – pranešimas apie tyrimo inicijavimą) Komisija paskelbė apie antidempingo procedūros į Bendriją importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės mononatrio glutamatui inicijavimą. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. rugsėjo 5 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbtu pranešimu (toliau – pranešimas apie tyrimo inicijavimą) Komisija paskelbė apie antidempingo procedūros į Bendriją importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės mononatrio glutamatui inicijavimą.

| (2) | Tyrimas inicijuotas po to, kai 2007 m. liepos 23 d. bendrovė Ajinomoto Foods Europe S.A.S., kuri pagamina 100 % Bendrijos mononatrio glutamato, pateikė skundą. Skunde buvo pateikti šio produkto dempingo ir dėl jo vieninteliam Bendrijos gamintojui daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas po to, kai 2007 m. liepos 23 d. bendrovė Ajinomoto Foods Europe S.A.S., kuri pagamina 100 % Bendrijos mononatrio glutamato, pateikė skundą. Skunde buvo pateikti šio produkto dempingo ir dėl jo vieninteliam Bendrijos gamintojui daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (3) | Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir žinomiems suinteresuotiems naudotojams bei nagrinėjamųjų šalių atstovams apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(3)

Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir žinomiems suinteresuotiems naudotojams bei nagrinėjamųjų šalių atstovams apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (4) | Savo nuomones pareiškė skundo pateikėjas, eksportuojantys gamintojai, importuotojai, tiekėjų asociacijos ir naudotojai. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Savo nuomones pareiškė skundo pateikėjas, eksportuojantys gamintojai, importuotojai, tiekėjų asociacijos ir naudotojai. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (5) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos importuotojų skaičių, šio tyrimo metu gali būti taikoma atranka. Tačiau, kadangi pareiškusių norą bendradarbiauti KLR eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos importuotojų skaičius buvo mažesnis negu tikėtasi, buvo nutarta, kad atranka nėra būtina. |
| --- | --- |

(5)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos importuotojų skaičių, šio tyrimo metu gali būti taikoma atranka. Tačiau, kadangi pareiškusių norą bendradarbiauti KLR eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos importuotojų skaičius buvo mažesnis negu tikėtasi, buvo nutarta, kad atranka nėra būtina.

| (6) | Kad KLR eksportuojantys gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba individualaus režimo (toliau – IR) statuso suteikimo, Komisija išsiuntė prašymų formas žinomiems suinteresuotiems eksportuojantiems gamintojams ir KLR valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(6)

Kad KLR eksportuojantys gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba individualaus režimo (toliau – IR) statuso suteikimo, Komisija išsiuntė prašymų formas žinomiems suinteresuotiems eksportuojantiems gamintojams ir KLR valdžios institucijoms.

| (7) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, t. y. vieninteliam Bendrijos gamintojui, dvidešimt dviem importuotojams ir dvidešimt septyniems nagrinėjamojo produkto naudotojams bei dviem žaliavų tiekėjams. |
| --- | --- |

(7)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, t. y. vieninteliam Bendrijos gamintojui, dvidešimt dviem importuotojams ir dvidešimt septyniems nagrinėjamojo produkto naudotojams bei dviem žaliavų tiekėjams.

| (8) | Skundą pateikęs Bendrijos gamintojas, trys nesusiję importuotojai, keturi naudotojai ir du tiekėjai pateikė atsakymus. |
| --- | --- |

(8)

Skundą pateikęs Bendrijos gamintojas, trys nesusiję importuotojai, keturi naudotojai ir du tiekėjai pateikė atsakymus.

| (9) | Kalbant apie nagrinėjamąją šalį, Komisija gavo trijų KLR eksportuojančių gamintojų atsakymus. |
| --- | --- |

(9)

Kalbant apie nagrinėjamąją šalį, Komisija gavo trijų KLR eksportuojančių gamintojų atsakymus.

| (10) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | Bendrijoje įsikūręs gamintojas







  — | Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Prancūzija ir jo susijęs prekybininkas Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburgas, Vokietija |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

a)

Bendrijoje įsikūręs gamintojas

—

Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Prancūzija ir jo susijęs prekybininkas Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburgas, Vokietija

| b) | Bendrijos naudotojas

  Vienas gamintojas remdamasis pagrindinio reglamento 19 straipsniu paprašė, kad informacija nebūtų skelbiama, nes atskleidus šią informaciją jis nukentėtų. Nustatyta, kad prašymas yra pakankamai pagrįstas, todėl jis buvo patenkintas.






  — | Nestlé, Vevė, Šveicarija |
| --- | --- | --- |

b)

Bendrijos naudotojas

Vienas gamintojas remdamasis pagrindinio reglamento 19 straipsniu paprašė, kad informacija nebūtų skelbiama, nes atskleidus šią informaciją jis nukentėtų. Nustatyta, kad prašymas yra pakankamai pagrįstas, todėl jis buvo patenkintas.

—

Nestlé, Vevė, Šveicarija

| — | Unilever, Noihauzenas, Šveicarija |
| --- | --- |

—

Unilever, Noihauzenas, Šveicarija

| c) | Bendrijos importuotojai







  — | Omya Peralta GmbH, Hamburgas, Vokietija |
| --- | --- | --- |

c)

Bendrijos importuotojai

—

Omya Peralta GmbH, Hamburgas, Vokietija

| — | Helm AG, Hamburgas, Vokietija |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburgas, Vokietija

| — | Standard SP Z.O.O., Liublinas, Lenkija |
| --- | --- |

—

Standard SP Z.O.O., Liublinas, Lenkija

| d) | KLR eksportuojantys gamintojai ir susijusios bendrovės







  1. | Meihua Group







  — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

KLR eksportuojantys gamintojai ir susijusios bendrovės

1.

Meihua Group

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei,

| — | Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Vidinė Mongolija, |
| --- | --- |

—

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Vidinė Mongolija,

| — | Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Vidinė Mongolija, |
| --- | --- |

—

Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Vidinė Mongolija,

| — | Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei. |
| --- | --- |

—

Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.

| 2. | LingHua Group







  — | Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Numatyta surengti tikrinamuosius vizitus kitose dvejose grupės bendrovėse |
| --- | --- | --- |

2.

LingHua Group

—

Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Numatyta surengti tikrinamuosius vizitus kitose dvejose grupės bendrovėse

| — | Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog ir |
| --- | --- |

—

Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog ir

| — | Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog tyrimas turėjo būti nutrauktas dėl 15–18 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių. |
| --- | --- |

—

Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog tyrimas turėjo būti nutrauktas dėl 15–18 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių.

| 3. | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian |
| --- | --- |

3.

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian

| e) | Panašios šalies gamintojas







  — | Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bankokas, Tailandas. |
| --- | --- | --- |

e)

Panašios šalies gamintojas

—

Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bankokas, Tailandas.

1.3.   Tiriamasis laikotarpis

| (11) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjami laikotarpio nuo 2006 m. liepos 1 d. iki 2007 m. birželio 30 d. (toliau – TL) duomenys. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2004 m. balandžio mėn. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(11)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjami laikotarpio nuo 2006 m. liepos 1 d. iki 2007 m. birželio 30 d. (toliau – TL) duomenys. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2004 m. balandžio mėn. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (12) | Į Bendriją eksportuojamas KLR kilmės mononatrio glutamatas (toliau – nagrinėjamasis produktas) yra maisto priedas ir daugiausiai yra naudojamas sriubų, sultinių, žuvies ir mėsos patiekalų bei paruošto maisto skoniui sustiprinti. Jis taip pat naudojamas asmens priežiūros kosmetikos pramonėje. Paprastai jo klasifikacinis KN kodas yra ex 2922 42 00. |
| --- | --- |

(12)

Į Bendriją eksportuojamas KLR kilmės mononatrio glutamatas (toliau – nagrinėjamasis produktas) yra maisto priedas ir daugiausiai yra naudojamas sriubų, sultinių, žuvies ir mėsos patiekalų bei paruošto maisto skoniui sustiprinti. Jis taip pat naudojamas asmens priežiūros kosmetikos pramonėje. Paprastai jo klasifikacinis KN kodas yra ex 2922 42 00.

| (13) | Mononatrio glutamatas pakuojamas įvairaus dydžio pakuotėse, nuo naudotojams skirtų 0,5 gramo svorio pakuočių iki 1 000 kilogramų svorio maišų. Mažos pakuotės privatiems vartotojams yra parduodamos per platintojus, o didesnės 20 kg arba daugiau pakuotės yra skirtos pramonės naudotojams. Be to, grynumas taip pat skiriasi. Tačiau mononatrio glutamato, supakuoto įvairaus dydžio pakuotėse, arba skirtingo grynumo mononatrio glutamato savybės nesiskiria. |
| --- | --- |

(13)

Mononatrio glutamatas pakuojamas įvairaus dydžio pakuotėse, nuo naudotojams skirtų 0,5 gramo svorio pakuočių iki 1 000 kilogramų svorio maišų. Mažos pakuotės privatiems vartotojams yra parduodamos per platintojus, o didesnės 20 kg arba daugiau pakuotės yra skirtos pramonės naudotojams. Be to, grynumas taip pat skiriasi. Tačiau mononatrio glutamato, supakuoto įvairaus dydžio pakuotėse, arba skirtingo grynumo mononatrio glutamato savybės nesiskiria.

2.2.   Panašus produktas

| (14) | Nebuvo nustatyta jokių skirtumų tarp nagrinėjamojo produkto ir mononatrio glutamato, kurį gamina Bendrijos pramonė ir kuris parduodamas Bendrijos rinkoje. KLR yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis, todėl, kaip nurodyta 30–34 konstatuojamosiose dalyse, normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis informacija, gauta trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje. Remiantis turima informacija, trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje pagaminto ir parduodamo mononatrio glutamato pagrindinės fizinės ir cheminės savybės yra tokios pačios kaip ir KLR gaminamo ir į Bendriją eksportuojamo mononatrio glutamato. Todėl daroma preliminari išvada, kad visų rūšių mononatrio glutamatas laikomas panašiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(14)

Nebuvo nustatyta jokių skirtumų tarp nagrinėjamojo produkto ir mononatrio glutamato, kurį gamina Bendrijos pramonė ir kuris parduodamas Bendrijos rinkoje. KLR yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis, todėl, kaip nurodyta 30–34 konstatuojamosiose dalyse, normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis informacija, gauta trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje. Remiantis turima informacija, trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje pagaminto ir parduodamo mononatrio glutamato pagrindinės fizinės ir cheminės savybės yra tokios pačios kaip ir KLR gaminamo ir į Bendriją eksportuojamo mononatrio glutamato. Todėl daroma preliminari išvada, kad visų rūšių mononatrio glutamatas laikomas panašiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

3.1.   Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas

| (15) | Vieno eksportuojančio gamintojo atveju, atliekant tikrinamąjį vizitą pirmąją patikrinimo vietoje dieną buvo nustatyta, kad jis pateikė suklastotą informaciją, susijusią su eksporto pardavimu, kuri pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį laikoma melaginga ir klaidinančia informacija. |
| --- | --- |

(15)

Vieno eksportuojančio gamintojo atveju, atliekant tikrinamąjį vizitą pirmąją patikrinimo vietoje dieną buvo nustatyta, kad jis pateikė suklastotą informaciją, susijusią su eksporto pardavimu, kuri pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį laikoma melaginga ir klaidinančia informacija.

| (16) | Atsižvelgiant į šį nustatytą faktą tyrimas buvo nutrauktas ir bendrovei pranešta, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį numatyta nustatytus faktus (laikinuosius ar galutinius, teigiamus arba neigiamus) pagrįsti turimais duomenimis; bendrovei suteikta galimybė pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(16)

Atsižvelgiant į šį nustatytą faktą tyrimas buvo nutrauktas ir bendrovei pranešta, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį numatyta nustatytus faktus (laikinuosius ar galutinius, teigiamus arba neigiamus) pagrįsti turimais duomenimis; bendrovei suteikta galimybė pateikti pastabas.

| (17) | Savo atsakyme bendrovė nepaneigė su dokumentų klastojimu susijusių nustatytų faktų ir nepateikė prieštaravimų dėl pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymo. |
| --- | --- |

(17)

Savo atsakyme bendrovė nepaneigė su dokumentų klastojimu susijusių nustatytų faktų ir nepateikė prieštaravimų dėl pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymo.

| (18) | Šiomis aplinkybėmis nebuvo atsižvelgiama į šio eksportuojančio gamintojo pateiktą informaciją ir buvo panaudoti turimi duomenys. |
| --- | --- |

(18)

Šiomis aplinkybėmis nebuvo atsižvelgiama į šio eksportuojančio gamintojo pateiktą informaciją ir buvo panaudoti turimi duomenys.

3.2.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (19) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė, vadovaujantis minėto straipsnio 1–6 dalimis, nustatoma tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panašus produktas gaminamas ir parduodamas vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Trumpai, ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  1) | verslo sprendimai priimami ir sąnaudos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be jokio reikšmingo valstybės kišimosi. |
| --- | --- | --- |

(19)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė, vadovaujantis minėto straipsnio 1–6 dalimis, nustatoma tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panašus produktas gaminamas ir parduodamas vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Trumpai, ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

1)

verslo sprendimai priimami ir sąnaudos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be jokio reikšmingo valstybės kišimosi.

| 2) | įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir kurie yra taikomi visais tikslais, rinkinį; |
| --- | --- |

2)

įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir kurie yra taikomi visais tikslais, rinkinį;

| 3) | nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, |
| --- | --- |

3)

nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,

| 4) | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą, |
| --- | --- |

4)

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą,

| 5) | valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5)

valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą.

| (20) | Trys Kinijos eksportuojantys gamintojai kreipėsi dėl RER statuso pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER prašymo formą. |
| --- | --- |

(20)

Trys Kinijos eksportuojantys gamintojai kreipėsi dėl RER statuso pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER prašymo formą.

| (21) | Vienam Kinijos eksportuojančiam gamintojui turėjo būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis (žr. 15–18 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(21)

Vienam Kinijos eksportuojančiam gamintojui turėjo būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis (žr. 15–18 konstatuojamąsias dalis).

| (22) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad kiti du Kinijos eksportuojantys gamintojai neatitiko visų penkių RER kriterijų. |
| --- | --- |

(22)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad kiti du Kinijos eksportuojantys gamintojai neatitiko visų penkių RER kriterijų.

| (23) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas (Meihua grupė, kurią sudaro penkios bendrovės) negalėjo parodyti, kad jis atitinka minėtus antrąjį ir trečiąjį kriterijus. Pirma, Meihua grupė savo RER prašyme arba atliekant tikrinamąjį vizitą nepateikė auditoriaus patikrintų konsoliduotų finansinių ataskaitų pagal 27-ąjį TAS. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl didelio skaičiaus sandorių tarp grupės narių, tikrąją grupės padėtį galima aiškiai įvertinti tik pagal auditoriaus patikrintas konsoliduotas finansines ataskaitas, kuriose visiškai neatsižvelgiama į grupės narių tarpusavio balansus, sandorius, pajamas ir išlaidas. Meihua grupė auditoriaus patikrintas konsoliduotas finansines ataskaitas pateikė tik vėliau, po tikrinamojo vizito, todėl Komisija negalėjo patikrinti informacijos, pateiktos šiose ataskaitose, bei aiškiai įvertinti tikrąją grupės finansinę padėtį. Be to, buvo nustatyta, kad atskirų bendrovių ataskaitos neatitiko 1-ojo ir 18-ojo TAS, kadangi pagrindinė bendrovė kompensavo pajamas ir išlaidas; be to, tai buvo materialinė kompensacija. Atsižvelgiant į tokius TAS pažeidimus bei į tai, kad jie netgi nebuvo paminėti audito ataskaitose, laikoma, kad Meihua grupė neparodė, kad jos dokumentai buvo patikrinti auditoriaus pagal minėtus standartus (antrasis kriterijus). |
| --- | --- |

(23)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas (Meihua grupė, kurią sudaro penkios bendrovės) negalėjo parodyti, kad jis atitinka minėtus antrąjį ir trečiąjį kriterijus. Pirma, Meihua grupė savo RER prašyme arba atliekant tikrinamąjį vizitą nepateikė auditoriaus patikrintų konsoliduotų finansinių ataskaitų pagal 27-ąjį TAS. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl didelio skaičiaus sandorių tarp grupės narių, tikrąją grupės padėtį galima aiškiai įvertinti tik pagal auditoriaus patikrintas konsoliduotas finansines ataskaitas, kuriose visiškai neatsižvelgiama į grupės narių tarpusavio balansus, sandorius, pajamas ir išlaidas. Meihua grupė auditoriaus patikrintas konsoliduotas finansines ataskaitas pateikė tik vėliau, po tikrinamojo vizito, todėl Komisija negalėjo patikrinti informacijos, pateiktos šiose ataskaitose, bei aiškiai įvertinti tikrąją grupės finansinę padėtį. Be to, buvo nustatyta, kad atskirų bendrovių ataskaitos neatitiko 1-ojo ir 18-ojo TAS, kadangi pagrindinė bendrovė kompensavo pajamas ir išlaidas; be to, tai buvo materialinė kompensacija. Atsižvelgiant į tokius TAS pažeidimus bei į tai, kad jie netgi nebuvo paminėti audito ataskaitose, laikoma, kad Meihua grupė neparodė, kad jos dokumentai buvo patikrinti auditoriaus pagal minėtus standartus (antrasis kriterijus).

| (24) | Antra, remiantis atskiromis grupės bendrovių ataskaitomis, kurios buvo patikrintos atliekant tikrinamąjį vizitą, bei pirmiau minėta nepatikrinta informacija, nustatyti reikšmingi bendrovių ir grupės finansinės padėties iškraipymai. Nustatyta daug beprocenčių paskolų. Dėl šios priežasties neigiamas apyvartinis kapitalas bei galimai didelės finansinės išlaidos nebuvo matomi atskirų bendrovių arba grupės dokumentuose (trečiasis kriterijus). |
| --- | --- |

(24)

Antra, remiantis atskiromis grupės bendrovių ataskaitomis, kurios buvo patikrintos atliekant tikrinamąjį vizitą, bei pirmiau minėta nepatikrinta informacija, nustatyti reikšmingi bendrovių ir grupės finansinės padėties iškraipymai. Nustatyta daug beprocenčių paskolų. Dėl šios priežasties neigiamas apyvartinis kapitalas bei galimai didelės finansinės išlaidos nebuvo matomi atskirų bendrovių arba grupės dokumentuose (trečiasis kriterijus).

| (25) | Antroji bendrovė, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., negalėjo parodyti, kad ji atitinka 1–3 kriterijus. Pirma, jos sprendimai buvo priimti neatsižvelgiant į rinkos signalus ir valstybė darė didelę įtaką juos priimant, nes bendrovės valdyboje buvo daug valstybės atstovų ir kadangi bendrovė turėjo abejotinų, bet reikšmingos vertės sandorių su valstybinėmis įmonėmis (valstybės paskola, kurios palūkanų norma dvigubai didesnė už rinkos normą, nepagrįsti avansai valstybinėms įmonėms) (1 kriterijus). Antra, ji neįrodė, kad turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurie buvo parengti ir auditoriaus patikrinti pagal TAS, rinkinį, nes nustatyta, kad šie dokumentai neatitiko 1-ojo ir 18-ojo TAS, kadangi bendrovė kompensavo i) mokamus atskaitymus gaunamais atskaitymais ir ii) pajamas ir išlaidas. Dėl tokio abiejų rūšių materialinio kompensavimo tapo sunkiau vertinti sandorius, kitus įvykius ir sąlygas, kuriomis bendrovė vykdė savo veiklą. Be to, kadangi pirmiau nurodyti TAS pažeidimai nebuvo paminėti audito ataskaitoje, bendrovė neparodė, kad jos dokumentų auditas buvo atliekamas pagal minėtus standartus (2 kriterijus). Galiausiai, nustatyti iškraipymai, likę iš ne rinkos ekonomikos sistemos, t. y. neteisingai įvertintas turtas ir žemėnaudos teisės (3 kriterijus). |
| --- | --- |

(25)

Antroji bendrovė, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., negalėjo parodyti, kad ji atitinka 1–3 kriterijus. Pirma, jos sprendimai buvo priimti neatsižvelgiant į rinkos signalus ir valstybė darė didelę įtaką juos priimant, nes bendrovės valdyboje buvo daug valstybės atstovų ir kadangi bendrovė turėjo abejotinų, bet reikšmingos vertės sandorių su valstybinėmis įmonėmis (valstybės paskola, kurios palūkanų norma dvigubai didesnė už rinkos normą, nepagrįsti avansai valstybinėms įmonėms) (1 kriterijus). Antra, ji neįrodė, kad turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurie buvo parengti ir auditoriaus patikrinti pagal TAS, rinkinį, nes nustatyta, kad šie dokumentai neatitiko 1-ojo ir 18-ojo TAS, kadangi bendrovė kompensavo i) mokamus atskaitymus gaunamais atskaitymais ir ii) pajamas ir išlaidas. Dėl tokio abiejų rūšių materialinio kompensavimo tapo sunkiau vertinti sandorius, kitus įvykius ir sąlygas, kuriomis bendrovė vykdė savo veiklą. Be to, kadangi pirmiau nurodyti TAS pažeidimai nebuvo paminėti audito ataskaitoje, bendrovė neparodė, kad jos dokumentų auditas buvo atliekamas pagal minėtus standartus (2 kriterijus). Galiausiai, nustatyti iškraipymai, likę iš ne rinkos ekonomikos sistemos, t. y. neteisingai įvertintas turtas ir žemėnaudos teisės (3 kriterijus).

| (26) | Todėl nuspręsta, kad nei vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas neįrodė, kad jis atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(26)

Todėl nuspręsta, kad nei vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas neįrodė, kad jis atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytas sąlygas.

3.3.   Individualus režimas (IR)

| (27) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir todėl joms suteiktas individualaus režimo statusas. |
| --- | --- |

(27)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir todėl joms suteiktas individualaus režimo statusas.

| (28) | Eksportuojantys gamintojai, kurie neatitiko RER kriterijų, kreipėsi ir dėl IR statuso suteikimo tuo atveju, jeigu jiems nebūtų suteiktas RER statusas. |
| --- | --- |

(28)

Eksportuojantys gamintojai, kurie neatitiko RER kriterijų, kreipėsi ir dėl IR statuso suteikimo tuo atveju, jeigu jiems nebūtų suteiktas RER statusas.

| (29) | Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad du Kinijos eksportuojantys gamintojai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR statuso suteikimo reikalavimus. |
| --- | --- |

(29)

Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad du Kinijos eksportuojantys gamintojai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR statuso suteikimo reikalavimus.

3.4.   Normalioji vertė

3.4.1.   Panaši šalis

| (30) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER statusas, pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – panaši šalis). |
| --- | --- |

(30)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER statusas, pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – panaši šalis).

| (31) | Pranešime apie inicijavimą Tailandas buvo pasiūlytas kaip tinkama panaši šalis nustatant normaliąją vertę KLR. Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šio pasiūlymo. |
| --- | --- |

(31)

Pranešime apie inicijavimą Tailandas buvo pasiūlytas kaip tinkama panaši šalis nustatant normaliąją vertę KLR. Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šio pasiūlymo.

| (32) | Tik viena suinteresuotoji šalis pateikė pastabas ir pasiūlė kitas panašias šalis – Braziliją arba Indoneziją. Komisija susisiekė su žinomomis bendrovėmis Brazilijoje ir Indonezijoje. Tačiau Brazilijos ir Indonezijos gamintojai nepateikė jokių klausimyno atsakymų arba kitų reikšmingų pastabų. |
| --- | --- |

(32)

Tik viena suinteresuotoji šalis pateikė pastabas ir pasiūlė kitas panašias šalis – Braziliją arba Indoneziją. Komisija susisiekė su žinomomis bendrovėmis Brazilijoje ir Indonezijoje. Tačiau Brazilijos ir Indonezijos gamintojai nepateikė jokių klausimyno atsakymų arba kitų reikšmingų pastabų.

| (33) | Be to, Tailandas yra vienas didžiausių pasaulio mononatrio glutamato gamintojų, kurio rinka yra konkurencinga, o pagrindinis Tailando mononatrio glutamato gamintojas visapusiškai bendradarbiavo. Tailandas atitiko tinkamos panašios šalies kriterijus, kadangi Tailando rinka yra konkurencinga, Tailando rinkoje parduodami kiekiai yra pakankami, o Kinijos ir Tailando rinkos yra palyginamos pagal produkto asortimentą bei gamybos procesą. |
| --- | --- |

(33)

Be to, Tailandas yra vienas didžiausių pasaulio mononatrio glutamato gamintojų, kurio rinka yra konkurencinga, o pagrindinis Tailando mononatrio glutamato gamintojas visapusiškai bendradarbiavo. Tailandas atitiko tinkamos panašios šalies kriterijus, kadangi Tailando rinka yra konkurencinga, Tailando rinkoje parduodami kiekiai yra pakankami, o Kinijos ir Tailando rinkos yra palyginamos pagal produkto asortimentą bei gamybos procesą.

| (34) | Atsižvelgus į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad Tailandas yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgus į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad Tailandas yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

3.4.2.   Normaliajai vertei nustatyti taikomas metodas

| (35) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, KLR normalioji vertė buvo nustatyta pagal patikrintą informaciją, gautą iš bendradarbiauti sutikusių panašios šalies gamintojų, t. y. remiantis už palyginamas produkto rūšis sumokėta arba mokėtina kaina Tailando vidaus rinkoje, kadangi buvo nustatyta, kad pardavimas vyko įprastinėmis prekybos sąlygomis. Dėl produkto rūšių, pastebima, kad per TL iš KLR daugiausiai buvo eksportuojamas viena produkto rūšis, t. y. mononatrio glutamatas, kurio grynumas ne mažesnis nei 99 %, ir ją buvo galima tiesiogiai lyginti su panašios šalies gamintojo vidaus rinkoje parduodamu produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Tailando ir Kinijos gamintojų gamybos procesas iš dalies skiriasi, nes Kinijos gamintojai naudoja kitokią įrangą, kurios elektros energijos sąnaudos mažesnės. Todėl Tailando vidaus pardavimo kainos buvo pakoreguotos jas sumažinant suma, kuri rodo šiuos skirtumus. |
| --- | --- |

(35)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, KLR normalioji vertė buvo nustatyta pagal patikrintą informaciją, gautą iš bendradarbiauti sutikusių panašios šalies gamintojų, t. y. remiantis už palyginamas produkto rūšis sumokėta arba mokėtina kaina Tailando vidaus rinkoje, kadangi buvo nustatyta, kad pardavimas vyko įprastinėmis prekybos sąlygomis. Dėl produkto rūšių, pastebima, kad per TL iš KLR daugiausiai buvo eksportuojamas viena produkto rūšis, t. y. mononatrio glutamatas, kurio grynumas ne mažesnis nei 99 %, ir ją buvo galima tiesiogiai lyginti su panašios šalies gamintojo vidaus rinkoje parduodamu produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Tailando ir Kinijos gamintojų gamybos procesas iš dalies skiriasi, nes Kinijos gamintojai naudoja kitokią įrangą, kurios elektros energijos sąnaudos mažesnės. Todėl Tailando vidaus pardavimo kainos buvo pakoreguotos jas sumažinant suma, kuri rodo šiuos skirtumus.

3.5.   Eksporto kaina

| (36) | Visi bendradarbiaujantys Kinijos eksportuojantys gamintojai pardavimą eksportui į Bendriją vykdė arba tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, arba per nesusijusias bendroves, įsikūrusias KLR ir Taivane. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis. |
| --- | --- |

(36)

Visi bendradarbiaujantys Kinijos eksportuojantys gamintojai pardavimą eksportui į Bendriją vykdė arba tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, arba per nesusijusias bendroves, įsikūrusias KLR ir Taivane. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

| (37) | Kitiems Kinijos eksportuotojams Komisija pirmiausiai nustatė bendradarbiavimo lygį. Visas dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktuose klausimyno atsakymuose nurodytas eksportuotas kiekis buvo palygintas su visu importo dempingo kainomis iš KLR kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius importo duomenis. Nustatyta, kad procentinė bendradarbiavimo dalis buvo 74 %. Tuo remiantis nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį eksporto kainos buvo preliminariai nustatytos pagal sandorius, taikant didžiausią dempingo skirtumą, kurį taikė vienas iš dviejų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems suteiktas IR statusas. |
| --- | --- |

(37)

Kitiems Kinijos eksportuotojams Komisija pirmiausiai nustatė bendradarbiavimo lygį. Visas dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktuose klausimyno atsakymuose nurodytas eksportuotas kiekis buvo palygintas su visu importo dempingo kainomis iš KLR kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius importo duomenis. Nustatyta, kad procentinė bendradarbiavimo dalis buvo 74 %. Tuo remiantis nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį eksporto kainos buvo preliminariai nustatytos pagal sandorius, taikant didžiausią dempingo skirtumą, kurį taikė vienas iš dviejų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems suteiktas IR statusas.

3.6.   Palyginimas

| (38) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(38)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (39) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tiriamų bendrovių (bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ir panašios šalies gamintojo) transporto, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomas sąnaudas, pakavimo, kreditų sąnaudas ir komisinius. |
| --- | --- |

(39)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tiriamų bendrovių (bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ir panašios šalies gamintojo) transporto, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomas sąnaudas, pakavimo, kreditų sąnaudas ir komisinius.

3.7.   Dempingo skirtumai

3.7.1.   Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems suteiktas IR statusas

| (40) | Bendrovių, kurioms buvo suteiktas IR statusas, svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(40)

Bendrovių, kurioms buvo suteiktas IR statusas, svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (41) | Tuo pagrindu toliau pateikiamas laikinasis svertinis vidutinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, procentais:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ir Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 % |

(41)

Tuo pagrindu toliau pateikiamas laikinasis svertinis vidutinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, procentais:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ir Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5 %

3.7.2.   Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams

| (42) | Dempingo skirtumas visos šalies mastu buvo apskaičiuotas remiantis eksporto kainos, kaip nustatyta 37 konstatuojamojoje dalyje, ir normaliosios vertės, kaip nustatyta 35 konstatuojamojoje dalyje, palyginimu. |
| --- | --- |

(42)

Dempingo skirtumas visos šalies mastu buvo apskaičiuotas remiantis eksporto kainos, kaip nustatyta 37 konstatuojamojoje dalyje, ir normaliosios vertės, kaip nustatyta 35 konstatuojamojoje dalyje, palyginimu.

| (43) | Tuo pagrindu laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 39,7 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą. |
| --- | --- |

(43)

Tuo pagrindu laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 39,7 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą.

4.   ŽALA

4.1.   Bendrijos pramonės apibrėžtis

| (44) | Vienintelis bendradarbiaujantis Bendrijos gamintojas per TL gamino 100 % Bendrijoje gaminamo mononatrio glutamato. Todėl laikoma, kad jis yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(44)

Vienintelis bendradarbiaujantis Bendrijos gamintojas per TL gamino 100 % Bendrijoje gaminamo mononatrio glutamato. Todėl laikoma, kad jis yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

| (45) | Taigi, kadangi Bendrijos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su juo susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas. Skliausteliuose nurodyti skaičiai reiškia neigiamus skaičius. |
| --- | --- |

(45)

Taigi, kadangi Bendrijos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su juo susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas. Skliausteliuose nurodyti skaičiai reiškia neigiamus skaičius.

| (46) | Kadangi Bendrijos gamintojo mokestiniai metai skaičiuojami nuo balandžio mėn. 1 d. iki kitų metų kovo mėn. 31 d., visi toliau pateikiami duomenys yra pateikiami pagal mokestinius metus (toliau – m. m.), o ne pagal kalendorinius metus (pvz., 2005 m. m. apima laikotarpį nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d.) Importo duomenys yra skaičiuojami taip pat juos palyginant. |
| --- | --- |

(46)

Kadangi Bendrijos gamintojo mokestiniai metai skaičiuojami nuo balandžio mėn. 1 d. iki kitų metų kovo mėn. 31 d., visi toliau pateikiami duomenys yra pateikiami pagal mokestinius metus (toliau – m. m.), o ne pagal kalendorinius metus (pvz., 2005 m. m. apima laikotarpį nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d.) Importo duomenys yra skaičiuojami taip pat juos palyginant.

4.2.   Suvartojimas Bendrijoje

| (47) | Bendrijoje suvartojamas kiekis buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo apimtimis Bendrijos rinkoje pridėjus iš KLR bei kitų trečiųjų šalių importuojamus kiekius, apskaičiuotus pagal Eurostato duomenis. Bendrijoje suvartojamo mononatrio glutamato kiekis 2005 m. m.–2006 m. m. padidėjo, o 2007 m. m. ir TL vis mažėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį vartojimas sumažėjo 4 %.
  1   lentelė | 2005 m. m. | 2006 m. m. | 2007 m. m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suvartojimas Bendrijoje (tonomis) | | | | |
| Indeksas | 100 | 107 | 98 | 96 |

(47)

Bendrijoje suvartojamas kiekis buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo apimtimis Bendrijos rinkoje pridėjus iš KLR bei kitų trečiųjų šalių importuojamus kiekius, apskaičiuotus pagal Eurostato duomenis. Bendrijoje suvartojamo mononatrio glutamato kiekis 2005 m. m.–2006 m. m. padidėjo, o 2007 m. m. ir TL vis mažėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį vartojimas sumažėjo 4 %.

1   lentelė

2005 m. m.

2006 m. m.

2007 m. m.

TL

Suvartojimas Bendrijoje (tonomis)

Indeksas

100

107

98

96

4.3.   Importas į Bendriją iš KLR

4.3.1.   Apimtis ir rinkos dalis

| (48) | Importo iš KLR apimtys labai padidėjo – nuo 4 701 tonos 2005 m. m. iki 34 613 tonų TL, t. y. 636 % per nagrinėjamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(48)

Importo iš KLR apimtys labai padidėjo – nuo 4 701 tonos 2005 m. m. iki 34 613 tonų TL, t. y. 636 % per nagrinėjamąjį laikotarpį.

| (49) | Atitinkama rinkos dalis 2005 m. m. buvo 3–7 % ir padidėjo iki 38–43 % nagrinėjamuoju laikotarpiu, nepaisant vartojimo sumažėjimo.
  2   lentelė | 2005 m. m. | 2006 m. m. | 2007 m. m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas iš KLR (tonomis) | 4 701 | 11 376 | 34 254 | 34 613 |
| Indeksas | 100 | 242 | 729 | 736 |
| Rinkos dalis KLR | | | | |
| Indeksas | 100 | 226 | 745 | 768 |
| Šaltinis: Eurostato duomenys apie importo kiekius. |

(49)

Atitinkama rinkos dalis 2005 m. m. buvo 3–7 % ir padidėjo iki 38–43 % nagrinėjamuoju laikotarpiu, nepaisant vartojimo sumažėjimo.

2   lentelė

2005 m. m.

2006 m. m.

2007 m. m.

TL

Importas iš KLR (tonomis)

4 701

11 376

34 254

34 613

Indeksas

100

242

729

736

Rinkos dalis KLR

Indeksas

100

226

745

768

Šaltinis: Eurostato duomenys apie importo kiekius.

4.3.2.   Vieneto pardavimo kaina

| (50) | Vidutinės importo iš Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo ir per visą laikotarpį sumažėjo 2 %.
  3   lentelė | 2005 m. m. | 2006 m. m. | 2007 m. m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš KLR kaina (EUR už toną) | 790 | 818 | 785 | 773 |
| Indeksas | 100 | 104 | 99 | 98 |
| Šaltinis: Eurostato duomenys apie importo kainas. |

(50)

Vidutinės importo iš Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo ir per visą laikotarpį sumažėjo 2 %.

3   lentelė

2005 m. m.

2006 m. m.

2007 m. m.

TL

Importo iš KLR kaina (EUR už toną)

790

818

785

773

Indeksas

100

104

99

98

Šaltinis: Eurostato duomenys apie importo kainas.

4.3.3.   Priverstinis kainų mažinimas

| (51) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos svertinės vidutinės pardavimo kainos (pagal Bendrijos pramonės produkto rūšis, parduodamas Bendrijos rinkoje nesusijusiems klientams) buvo palygintos su atitinkamomis svertinėmis vidutinėmis nagrinėjamo importo kainomis, nustatytomis pagal CIF su atitinkamais pataisymais atsižvelgiant į muitus ir išlaidas po importo. Kainos buvo lyginamos atskaičius lengvatas ir nuolaidas. |
| --- | --- |

(51)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos svertinės vidutinės pardavimo kainos (pagal Bendrijos pramonės produkto rūšis, parduodamas Bendrijos rinkoje nesusijusiems klientams) buvo palygintos su atitinkamomis svertinėmis vidutinėmis nagrinėjamo importo kainomis, nustatytomis pagal CIF su atitinkamais pataisymais atsižvelgiant į muitus ir išlaidas po importo. Kainos buvo lyginamos atskaičius lengvatas ir nuolaidas.

| (52) | Pagal minėtą metodą kainų skirtumas, išreikštas Bendrijos pramonės svertinės vidutinės kainos (EXW sąlygomis) procentine dalimi, t. y. priverstinio kainų mažinimo skirtumas, sudarė 21–24 %. |
| --- | --- |

(52)

Pagal minėtą metodą kainų skirtumas, išreikštas Bendrijos pramonės svertinės vidutinės kainos (EXW sąlygomis) procentine dalimi, t. y. priverstinio kainų mažinimo skirtumas, sudarė 21–24 %.

4.4.   Bendrijos pramonės ekonominė padėtis

| (53) | Siekiant nustatyti Bendrijos ekonominę padėtį nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tiriamos visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje nurodytų ekonominių rodiklių kitimo tendencijos. |
| --- | --- |

(53)

Siekiant nustatyti Bendrijos ekonominę padėtį nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tiriamos visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje nurodytų ekonominių rodiklių kitimo tendencijos.

4.4.1.   Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas

| (54) | 2006 m. m. gamybos pajėgumai padidėjo 5 % ir 2007 m. m. padidėjo dar 3 procentiniais punktais; tiriamuoju laikotarpiu pajėgumai nebekito. Gamybos pajėgumai padidėjo dėl naujų investicijų, kaip paaiškinta 60 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(54)

2006 m. m. gamybos pajėgumai padidėjo 5 % ir 2007 m. m. padidėjo dar 3 procentiniais punktais; tiriamuoju laikotarpiu pajėgumai nebekito. Gamybos pajėgumai padidėjo dėl naujų investicijų, kaip paaiškinta 60 konstatuojamojoje dalyje.

| (55) | Bendrijos pramonės mononatrio glutamato gamyba vis mažėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 %. Gamybos kiekiai 2007 m. m. ir TL atspindi tai, kad Bendrijos pramonė 2006 m. vienam mėnesiui turėjo nutraukti gamybą. |
| --- | --- |

(55)

Bendrijos pramonės mononatrio glutamato gamyba vis mažėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 %. Gamybos kiekiai 2007 m. m. ir TL atspindi tai, kad Bendrijos pramonė 2006 m. vienam mėnesiui turėjo nutraukti gamybą.

| (56) | Dėl sumažėjusių gamybos apimčių pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 %.
  4   lentelė | 2005 m. m. | 2006 m. m. | 2007 m. m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai | | | | |
| Indeksas | 100 | 105 | 108 | 108 |
| Gamyba | | | | |
| Indeksas | 100 | 99 | 93 | 94 |
| Pajėgumų naudojimas | | | | |
| Indeksas | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Šaltinis: Klausimyno atsakymas. |

(56)

Dėl sumažėjusių gamybos apimčių pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 %.

4   lentelė

2005 m. m.

2006 m. m.

2007 m. m.

TL

Gamybos pajėgumai

Indeksas

100

105

108

108

Gamyba

Indeksas

100

99

93

94

Pajėgumų naudojimas

Indeksas

100

95

86

86

Šaltinis: Klausimyno atsakymas.

4.4.2.   Parduotas kiekis, rinkos dalis ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje

| (57) | Bendrijos pramonės nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje parduotas mononatrio glutamato kiekis 2006 m. m. šiek tiek padidėjo, o 2007 m. m. staiga sumažėjo 25 procentiniais punktais. Per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis sumažėjo 24 %. Dėl didelio parduoto kiekio sumažėjimo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12,5 procentinio punkto (nuo 58,6 % rinkos dalies 2005 m. m. iki 46,1 % TL). |
| --- | --- |

(57)

Bendrijos pramonės nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje parduotas mononatrio glutamato kiekis 2006 m. m. šiek tiek padidėjo, o 2007 m. m. staiga sumažėjo 25 procentiniais punktais. Per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis sumažėjo 24 %. Dėl didelio parduoto kiekio sumažėjimo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12,5 procentinio punkto (nuo 58,6 % rinkos dalies 2005 m. m. iki 46,1 % TL).

| (58) | Vidutinės pardavimo kainos nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 19 %. Didėjimas buvo dar staigesnis 2007 m. m. (+23 %), bet per 3 paskutinius TL mėnesius kainos šiek tiek sumažėjo. Kainos padidėjo todėl, kad reikėjo atsverti padidėjusias žaliavų ir kitų gamybos veiksnių sąnaudas. Nepaisant to, kad Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti mononatrio glutamato gamybos našumą, tiriamuoju laikotarpiu pardavimo kainos negalėjo padengti gamybos sąnaudų.
  5   lentelė | 2005 m. m. | 2006 m. m. | 2007 m. m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parduotas kiekis | | | | |
| Indeksas | 100 | 101 | 76 | 76 |
| Rinkos dalis | | | | |
| Indeksas | 100 | 94 | 77 | 79 |
| Vidutinės kainos | | | | |
| Indeksas | 100 | 106 | 123 | 119 |
| Šaltinis: Klausimyno atsakymas. |

(58)

Vidutinės pardavimo kainos nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 19 %. Didėjimas buvo dar staigesnis 2007 m. m. (+23 %), bet per 3 paskutinius TL mėnesius kainos šiek tiek sumažėjo. Kainos padidėjo todėl, kad reikėjo atsverti padidėjusias žaliavų ir kitų gamybos veiksnių sąnaudas. Nepaisant to, kad Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti mononatrio glutamato gamybos našumą, tiriamuoju laikotarpiu pardavimo kainos negalėjo padengti gamybos sąnaudų.

5   lentelė

2005 m. m.

2006 m. m.

2007 m. m.

TL

Parduotas kiekis

Indeksas

100

101

76

76

Rinkos dalis

Indeksas

100

94

77

79

Vidutinės kainos

Indeksas

100

106

123

119

Šaltinis: Klausimyno atsakymas.

4.4.3.   Atsargos

| (59) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos padidėjo 52 %. Atsargos padidėjo antroje nagrinėjamojo laikotarpio pusėje ir tai sutapo su dideliu pardavimo sumažėjimu, prasidėjusiu 2007 m. m. TL pabaigoje atsargų lygis tebebuvo aukštas.
  6   lentelė | 2005 m. m. | 2006 m. m. | 2007 m. m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos | | | | |
| Indeksas | 100 | 101 | 153 | 152 |
| Šaltinis: Klausimyno atsakymas. |

(59)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos padidėjo 52 %. Atsargos padidėjo antroje nagrinėjamojo laikotarpio pusėje ir tai sutapo su dideliu pardavimo sumažėjimu, prasidėjusiu 2007 m. m. TL pabaigoje atsargų lygis tebebuvo aukštas.

6   lentelė

2005 m. m.

2006 m. m.

2007 m. m.

TL

Atsargos

Indeksas

100

101

153

152

Šaltinis: Klausimyno atsakymas.

4.4.4.   Pelningumas, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (60) | Bendrijos pramonės panašaus produkto pardavimas Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį nebuvo pelningas. Padėtį laikotarpio pradžioje reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Ajinomoto Foods Europe (AFE) įsigijo Orsan S.A., bei į tuo laikotarpiu vykusį restruktūrizavimą. Iš tiesų, Orsan S.A. finansinė padėtis nuo 2003 m. buvo bloga ir AFE investuodama 2004 m. ir 2005 m. pradėjo esminį restruktūrizavimą, siekdama sumažinti sąnaudas ir padidinti našumą. Šiomis investicijomis buvo siekiama padidinti gamybos pajėgumus, sukurti naują produktų liniją ir padidinti energijos naudojimo veiksmingumą. Grupė, kuriai šiuo metu priklauso Bendrijos pramonė, taip pat perdavė turimas žinias, įskaitant naujus ir geresnių rezultatų duodančius bakterijų štamus, reikalingus fermentacijos procesui gaminant mononatrio glutamatą Bendrijoje. |
| --- | --- |

(60)

Bendrijos pramonės panašaus produkto pardavimas Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį nebuvo pelningas. Padėtį laikotarpio pradžioje reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Ajinomoto Foods Europe (AFE) įsigijo Orsan S.A., bei į tuo laikotarpiu vykusį restruktūrizavimą. Iš tiesų, Orsan S.A. finansinė padėtis nuo 2003 m. buvo bloga ir AFE investuodama 2004 m. ir 2005 m. pradėjo esminį restruktūrizavimą, siekdama sumažinti sąnaudas ir padidinti našumą. Šiomis investicijomis buvo siekiama padidinti gamybos pajėgumus, sukurti naują produktų liniją ir padidinti energijos naudojimo veiksmingumą. Grupė, kuriai šiuo metu priklauso Bendrijos pramonė, taip pat perdavė turimas žinias, įskaitant naujus ir geresnių rezultatų duodančius bakterijų štamus, reikalingus fermentacijos procesui gaminant mononatrio glutamatą Bendrijoje.

| (61) | Nors 2006 m. ir 2007 m. buvo toliau investuojama, dėl padidėjusių pardavimo kainų bei dėl veiksmingesnio žaliavų ir energijos vartojimo Bendrijos pramonei pavyko sumažinti savo nuostolius, ypač per TL. Tačiau nebebuvo galima toliau didinti kainų. Vis daugiau Kinijos eksportuotojų dalyvavo Bendrijos rinkoje ir greitai į ją skverbėsi. Dėl šios priežasties per TL Bendrijos pramonė vis tiek patyrė didelių pardavimo Bendrijoje nuostolių. |
| --- | --- |

(61)

Nors 2006 m. ir 2007 m. buvo toliau investuojama, dėl padidėjusių pardavimo kainų bei dėl veiksmingesnio žaliavų ir energijos vartojimo Bendrijos pramonei pavyko sumažinti savo nuostolius, ypač per TL. Tačiau nebebuvo galima toliau didinti kainų. Vis daugiau Kinijos eksportuotojų dalyvavo Bendrijos rinkoje ir greitai į ją skverbėsi. Dėl šios priežasties per TL Bendrijos pramonė vis tiek patyrė didelių pardavimo Bendrijoje nuostolių.

| (62) | Investicijų grąža iš panašaus produkto gamybos ir pardavimo per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama; tai rodo pirmiau minėtą pelningumo mažėjimo tendenciją. |
| --- | --- |

(62)

Investicijų grąža iš panašaus produkto gamybos ir pardavimo per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama; tai rodo pirmiau minėtą pelningumo mažėjimo tendenciją.

| (63) | Kalbant apie kitus finansinius rodiklius, grynųjų pinigų srautas, sukuriamas gaminant ir parduodant ES mononatrio glutamatą, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiamas. |
| --- | --- |

(63)

Kalbant apie kitus finansinius rodiklius, grynųjų pinigų srautas, sukuriamas gaminant ir parduodant ES mononatrio glutamatą, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiamas.

| (64) | Be finansinių nuostolių, nebuvo jokių požymių, kad Bendrijos pramonė, Ajinomoto Group dalis, susidūrė su kitomis kliūtimis didinti kapitalą savo veiklai.
  7   lentelė | 2005 m. m. | 2006 m. m. | 2007 m. m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | | | | |
| Indeksas | (100) | (103) | (66) | (75) |
| Investicijos | | | | |
| Indeksas | 100 | 211 | 65 | 51 |
| Investicijų grąža | | | | |
| Indeksas | (100) | (92) | (63) | (67) |
| Grynųjų pinigų srautas | | | | |
| Indeksas | (100) | (102) | (59) | (83) |
| Šaltinis: Klausimyno atsakymas. |

(64)

Be finansinių nuostolių, nebuvo jokių požymių, kad Bendrijos pramonė, Ajinomoto Group dalis, susidūrė su kitomis kliūtimis didinti kapitalą savo veiklai.

7   lentelė

2005 m. m.

2006 m. m.

2007 m. m.

TL

Pelningumas

Indeksas

(100)

(103)

(66)

(75)

Investicijos

Indeksas

100

211

65

51

Investicijų grąža

Indeksas

(100)

(92)

(63)

(67)

Grynųjų pinigų srautas

Indeksas

(100)

(102)

(59)

(83)

Šaltinis: Klausimyno atsakymas.

4.4.5.   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

| (65) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas Bendrijos pramonėje sumažėjo 9 %. Palyginti su 2005 m. m., darbo užmokestis 2006 m. m. padidėjo 6 %. Tačiau 2007 m. m. ir TL darbo užmokestis vėl sumažėjo iki 2005 m. m. lygio. |
| --- | --- |

(65)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas Bendrijos pramonėje sumažėjo 9 %. Palyginti su 2005 m. m., darbo užmokestis 2006 m. m. padidėjo 6 %. Tačiau 2007 m. m. ir TL darbo užmokestis vėl sumažėjo iki 2005 m. m. lygio.

| (66) | 2006 m. m. našumas padidėjo 3 %, o 2007 m. m. šiek tiek sumažėjo. TL našumas vėl padidėjo ir pasiekė 2006 m. m. lygį.
  8   lentelė | 2005 m. m. | 2006 m. m. | 2007 m. m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | | | | |
| Indeksas | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Darbo užmokestis | | | | |
| Indeksas | 100 | 106 | 100 | 100 |
| Našumas | | | | |
| Indeksas | 100 | 103 | 101 | 103 |
| Šaltinis: Klausimyno atsakymas. |

(66)

2006 m. m. našumas padidėjo 3 %, o 2007 m. m. šiek tiek sumažėjo. TL našumas vėl padidėjo ir pasiekė 2006 m. m. lygį.

8   lentelė

2005 m. m.

2006 m. m.

2007 m. m.

TL

Užimtumas

Indeksas

100

95

92

91

Darbo užmokestis

Indeksas

100

106

100

100

Našumas

Indeksas

100

103

101

103

Šaltinis: Klausimyno atsakymas.

4.4.6.   Augimas

| (67) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos suvartojimas sumažėjo 4 %, Bendrijos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 24 %. Dėl šios priežasties Bendrijos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu prarado 12,5 procentinio punkto rinkos dalies. |
| --- | --- |

(67)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos suvartojimas sumažėjo 4 %, Bendrijos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 24 %. Dėl šios priežasties Bendrijos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu prarado 12,5 procentinio punkto rinkos dalies.

4.4.7.   Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo

| (68) | KLR eksportuotojų dempingo skirtumai yra nurodyti dalyje apie dempingą ir yra žymiai didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(68)

KLR eksportuotojų dempingo skirtumai yra nurodyti dalyje apie dempingą ir yra žymiai didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.

| (69) | Nėra pagrindo manyti, kad Bendrijos pramonė atsigauna po ankstesnio dempingo. Pažymima, kad importuojamam mononatrio glutamatui priemonės netaikomos nuo 2003 m. |
| --- | --- |

(69)

Nėra pagrindo manyti, kad Bendrijos pramonė atsigauna po ankstesnio dempingo. Pažymima, kad importuojamam mononatrio glutamatui priemonės netaikomos nuo 2003 m.

4.5.   Išvada dėl žalos

| (70) | Daugiausiai žalos rodiklių, susijusių su Bendrijos pramone, nagrinėjamuoju laikotarpiu prastėjo. Gamyba ir pajėgumų naudojimas atitinkamai sumažėjo 6 % ir 14 %. Nors vartojimas Bendrijos rinkoje sumažėjo 4 %, Bendrijos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo daugiau, t. y. 24 %; dėl to rinkos dalis sumažėjo 12,5 procentinio punkto. Kiti žalos rodikliai, pvz., atsargos ir užimtumas, nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat prastėjo. |
| --- | --- |

(70)

Daugiausiai žalos rodiklių, susijusių su Bendrijos pramone, nagrinėjamuoju laikotarpiu prastėjo. Gamyba ir pajėgumų naudojimas atitinkamai sumažėjo 6 % ir 14 %. Nors vartojimas Bendrijos rinkoje sumažėjo 4 %, Bendrijos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo daugiau, t. y. 24 %; dėl to rinkos dalis sumažėjo 12,5 procentinio punkto. Kiti žalos rodikliai, pvz., atsargos ir užimtumas, nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat prastėjo.

| (71) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl importuojamų maža kaina Kinijos produktų Bendrijos pramonės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos iki 24 %. Bendrijos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 % (dėl sąnaudų padidėjimo), bet dėl šios priežasties pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo. Todėl kiti žalos rodikliai, įskaitant investicijų grąžą, grynųjų pinigų srautą ir pelningumą nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat pablogėjo. |
| --- | --- |

(71)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl importuojamų maža kaina Kinijos produktų Bendrijos pramonės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos iki 24 %. Bendrijos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 % (dėl sąnaudų padidėjimo), bet dėl šios priežasties pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo. Todėl kiti žalos rodikliai, įskaitant investicijų grąžą, grynųjų pinigų srautą ir pelningumą nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat pablogėjo.

| (72) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(72)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

5.   PRIEŽASTINIAI RYŠIAI

5.1.   Įvadas

| (73) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija ištyrė, ar dėl KLR kilmės mononatrio glutamato importo dempingo kainomis Bendrijos pramonei padaryta tokia žala, jog ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(73)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija ištyrė, ar dėl KLR kilmės mononatrio glutamato importo dempingo kainomis Bendrijos pramonei padaryta tokia žala, jog ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.

5.2.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (74) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš KLR apimtis padidėjo daugiau nei septynis kartus; dėl to Kinijos mononatrio glutamatui tenkanti Bendrijos rinkos dalis padidėjo nuo 3–7 % 2005 m. m. iki 38–43 % TL. Tuo pačiu metu Kinijos eksportuotojai buvo vieninteliai rinkos dalyviai, kurie mažino savo pardavimo kainas. Remiantis turima informacija, Bendrijos gamintojas ir kitų trečiųjų šalių eksportuotojai dėl padidėjusių gamybos sąnaudų (daugiausiai dėl žaliavų ir energijos kainų padidėjimo) kainas padidino. |
| --- | --- |

(74)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš KLR apimtis padidėjo daugiau nei septynis kartus; dėl to Kinijos mononatrio glutamatui tenkanti Bendrijos rinkos dalis padidėjo nuo 3–7 % 2005 m. m. iki 38–43 % TL. Tuo pačiu metu Kinijos eksportuotojai buvo vieninteliai rinkos dalyviai, kurie mažino savo pardavimo kainas. Remiantis turima informacija, Bendrijos gamintojas ir kitų trečiųjų šalių eksportuotojai dėl padidėjusių gamybos sąnaudų (daugiausiai dėl žaliavų ir energijos kainų padidėjimo) kainas padidino.

| (75) | Toks importo iš KLR padidėjimas sutapo su pablogėjusia Bendrijos pramonės padėtimi. 2006 m. m. importo iš KLR apimtis padidėjo 142 %, o Bendrijos pardavimo apimtis padidėjo 1 %. 2007 m. m. importo iš KLR apimtis papildomai padidėjo 201 % ir pardavimo kainos sumažėjo 4 %; Bendrijos pardavimo apimtis sumažėjo 25 procentiniais punktais. Dėl šios priežasties Bendrijos pramonės pardavimo apimtis Bendrijos rinkoje sumažėjo ir per TL ji prarado 12,5 procentinio punkto rinkos dalies. Dėl Kinijos importo dempingo kainomis kainos sumažėjo ir todėl Bendrijos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainų iki tokio lygio, kad būtų galima kompensuoti nuostolius ir pagerinti finansinę padėtį. |
| --- | --- |

(75)

Toks importo iš KLR padidėjimas sutapo su pablogėjusia Bendrijos pramonės padėtimi. 2006 m. m. importo iš KLR apimtis padidėjo 142 %, o Bendrijos pardavimo apimtis padidėjo 1 %. 2007 m. m. importo iš KLR apimtis papildomai padidėjo 201 % ir pardavimo kainos sumažėjo 4 %; Bendrijos pardavimo apimtis sumažėjo 25 procentiniais punktais. Dėl šios priežasties Bendrijos pramonės pardavimo apimtis Bendrijos rinkoje sumažėjo ir per TL ji prarado 12,5 procentinio punkto rinkos dalies. Dėl Kinijos importo dempingo kainomis kainos sumažėjo ir todėl Bendrijos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainų iki tokio lygio, kad būtų galima kompensuoti nuostolius ir pagerinti finansinę padėtį.

| (76) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš KLR, dėl kurio TL Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos ir kurio apimtis labai padidėjo, turėjo lemiamą įtaką Bendrijos pramonės patirtai žalai, kurią rodo jos bloga finansinė padėtis ir kitų žalos rodiklių prastėjimas per TL bei rinkos dalies sumažėjimas. |
| --- | --- |

(76)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš KLR, dėl kurio TL Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos ir kurio apimtis labai padidėjo, turėjo lemiamą įtaką Bendrijos pramonės patirtai žalai, kurią rodo jos bloga finansinė padėtis ir kitų žalos rodiklių prastėjimas per TL bei rinkos dalies sumažėjimas.

5.3.   Kitų veiksnių poveikis

5.3.1.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (77) | Importas iš trečiųjų šalių, kurios nėra nagrinėjamos atliekant šį tyrimą, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 65 % ir todėl rinkos dalis sumažėjo nuo 35–40 % 2005 m. m. iki 10–15 % TL. Šio importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 20 % ir tai atitiko Bendrijos pramonės kainų kitimo tendenciją. |
| --- | --- |

(77)

Importas iš trečiųjų šalių, kurios nėra nagrinėjamos atliekant šį tyrimą, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 65 % ir todėl rinkos dalis sumažėjo nuo 35–40 % 2005 m. m. iki 10–15 % TL. Šio importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 20 % ir tai atitiko Bendrijos pramonės kainų kitimo tendenciją.

| (78) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimčių ir kainų kitimo tendencijos 2005 m. m.–TL buvo tokios:
  9   lentelė









  Kita trečioji šalis | 2005 m. m. | 2006 m. m. | 2007 m. m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras importas
  (tonomis) | 31 910 | 30 926 | 13 080 | 11 225 |
| Indeksas | 100 | 97 | 41 | 35 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(78)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimčių ir kainų kitimo tendencijos 2005 m. m.–TL buvo tokios:

9   lentelė

Kita trečioji šalis

2005 m. m.

2006 m. m.

2007 m. m.

TL

Bendras importas

(tonomis)

31 910

30 926

13 080

11 225

Indeksas

100

97

41

35

Šaltinis: Eurostatas.

| Kitos trečiosios šalys | 2005 m. m. | 2006 m. m. | 2007 m. m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė bendro importo kaina
  (EUR už toną) | 789 | 831 | 976 | 945 |
| Indeksas | 100 | 105 | 124 | 120 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

Kitos trečiosios šalys

2005 m. m.

2006 m. m.

2007 m. m.

TL

Vidutinė bendro importo kaina

(EUR už toną)

789

831

976

945

Indeksas

100

105

124

120

Šaltinis: Eurostatas.

| (79) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių nustatyto dempingo ir dėl KLR importo dempingo kainomis Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko. |
| --- | --- |

(79)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių nustatyto dempingo ir dėl KLR importo dempingo kainomis Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko.

5.3.2.   Paklausos raida

| (80) | Kabant apie paklausos raidą, Bendrijos mononatrio glutamato vartojimas 2005 m. m.–TL sumažėjo. Tačiau šis sumažėjimas buvo nedidelis (– 4 %) ir juo negalima paaiškinti 24 % sumažėjusios Bendrijos pramonės pardavimo apimties Bendrijos rinkoje. Reikia pabrėžti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė prarado 12,5 procentinio punkto rinkos dalies ir šį pardavimą pakeitė KLR kilmės importas dempingo kainomis. Taigi Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos negalima priskirti paklausos sumažėjimui Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(80)

Kabant apie paklausos raidą, Bendrijos mononatrio glutamato vartojimas 2005 m. m.–TL sumažėjo. Tačiau šis sumažėjimas buvo nedidelis (– 4 %) ir juo negalima paaiškinti 24 % sumažėjusios Bendrijos pramonės pardavimo apimties Bendrijos rinkoje. Reikia pabrėžti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė prarado 12,5 procentinio punkto rinkos dalies ir šį pardavimą pakeitė KLR kilmės importas dempingo kainomis. Taigi Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos negalima priskirti paklausos sumažėjimui Bendrijos rinkoje.

5.3.3.   Bendrijos pramonės eksporto ir našumo rodikliai

| (81) | Priešingai kai kurių suinteresuotųjų šalių argumentams, kuriais remiantis Bendrijos pramonė patyrė žalą dėl sumažėjusio jos eksporto, reikia pastebėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu eksporto pardavimas padidėjo daugiau nei 50 %. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(81)

Priešingai kai kurių suinteresuotųjų šalių argumentams, kuriais remiantis Bendrijos pramonė patyrė žalą dėl sumažėjusio jos eksporto, reikia pastebėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu eksporto pardavimas padidėjo daugiau nei 50 %. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (82) | Kalbant apie našumo rodiklį, reikia paminėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė sumažino savo pastovias sąnaudas ir darbo sąnaudas bei padidino vienam darbuotojui tenkantį našumą. |
| --- | --- |

(82)

Kalbant apie našumo rodiklį, reikia paminėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė sumažino savo pastovias sąnaudas ir darbo sąnaudas bei padidino vienam darbuotojui tenkantį našumą.

| (83) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, nei eksportas, nei tariamas Bendrijos pramonės našumo sumažėjimas neturėjo įtakos pablogėjusiai Bendrijos pramonės padėčiai TL. |
| --- | --- |

(83)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, nei eksportas, nei tariamas Bendrijos pramonės našumo sumažėjimas neturėjo įtakos pablogėjusiai Bendrijos pramonės padėčiai TL.

5.3.4.   Valiutos kurso svyravimai

| (84) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad USD nuvertėjimas EUR atžvilgiu buvo palankus mononatrio glutamato importui į Europos bendriją. Iš tiesų nustatyta, kad dažniausiai importo iš KLR į Europos bendriją sandorių sąskaitos yra pateikiamos USD. |
| --- | --- |

(84)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad USD nuvertėjimas EUR atžvilgiu buvo palankus mononatrio glutamato importui į Europos bendriją. Iš tiesų nustatyta, kad dažniausiai importo iš KLR į Europos bendriją sandorių sąskaitos yra pateikiamos USD.

| (85) | Primenama, kad tyrimu siekiama nustatyti, ar materialinė žala Bendrijos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kainomis (kainų ir apimties atžvilgiu), ar dėl kitų veiksnių. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį turi būti akivaizdu, kad žalą sukėlė importas dempingo kainomis. Taigi tai paprasčiausiai reiškia kainų lygių skirtumą, ir nėra jokio reikalavimo analizuoti šių kainų lygiams poveikį darančius veiksnius. |
| --- | --- |

(85)

Primenama, kad tyrimu siekiama nustatyti, ar materialinė žala Bendrijos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kainomis (kainų ir apimties atžvilgiu), ar dėl kitų veiksnių. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį turi būti akivaizdu, kad žalą sukėlė importas dempingo kainomis. Taigi tai paprasčiausiai reiškia kainų lygių skirtumą, ir nėra jokio reikalavimo analizuoti šių kainų lygiams poveikį darančius veiksnius.

| (86) | Importo dempingo kainomis poveikis Bendrijos pramonės kainoms faktiškai nagrinėjamas nustatant priverstinį kainų sumažinimą, nuosmukį ir kritimą. Todėl lyginamos eksporto dempingo kainomis kainos ir Bendrijos pramonės pardavimo kainos, o eksporto kainos, taikomos nustatant žalą, tam tikrais atvejais turi būti perskaičiuojamos kita valiuta, kad jas būtų galima palyginti. Taigi valiutos kursų taikymas šiuo atveju tik užtikrina, kad kainų skirtumas būtų nustatytas lyginant. Todėl tampa aišku, kad iš esmės valiutos kursas negali būti kitas žalos veiksnys. |
| --- | --- |

(86)

Importo dempingo kainomis poveikis Bendrijos pramonės kainoms faktiškai nagrinėjamas nustatant priverstinį kainų sumažinimą, nuosmukį ir kritimą. Todėl lyginamos eksporto dempingo kainomis kainos ir Bendrijos pramonės pardavimo kainos, o eksporto kainos, taikomos nustatant žalą, tam tikrais atvejais turi būti perskaičiuojamos kita valiuta, kad jas būtų galima palyginti. Taigi valiutos kursų taikymas šiuo atveju tik užtikrina, kad kainų skirtumas būtų nustatytas lyginant. Todėl tampa aišku, kad iš esmės valiutos kursas negali būti kitas žalos veiksnys.

| (87) | Pirmiau padaryta išvada taip pat patvirtinama pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi, kurioje nurodomi kiti, nei importas dempingo kainomis, žinomi veiksniai. Šio straipsnio kitų žinomų veiksnių sąraše nenurodyti jokie veiksniai, kurie daro poveikį importo dempingo kainomis kainų lygiui. Trumpai tariant, jei importuojama dempingo kainomis ir net jei buvo gauta naudos dėl palankaus valiutos keitimo kurso svyravimo, nelaikoma, kad toks valiutos keitimo kursų svyravimas galėtų būti kitas žalą darantis veiksnys. |
| --- | --- |

(87)

Pirmiau padaryta išvada taip pat patvirtinama pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi, kurioje nurodomi kiti, nei importas dempingo kainomis, žinomi veiksniai. Šio straipsnio kitų žinomų veiksnių sąraše nenurodyti jokie veiksniai, kurie daro poveikį importo dempingo kainomis kainų lygiui. Trumpai tariant, jei importuojama dempingo kainomis ir net jei buvo gauta naudos dėl palankaus valiutos keitimo kurso svyravimo, nelaikoma, kad toks valiutos keitimo kursų svyravimas galėtų būti kitas žalą darantis veiksnys.

| (88) | Taigi veiksnių (tokių kaip valiutos kursų svyravimai), kurie daro poveikį importo dempingo kainomis kainų lygiui, analizė negali būti galutinė, nes ji viršytų pagrindinio reglamento reikalavimus. |
| --- | --- |

(88)

Taigi veiksnių (tokių kaip valiutos kursų svyravimai), kurie daro poveikį importo dempingo kainomis kainų lygiui, analizė negali būti galutinė, nes ji viršytų pagrindinio reglamento reikalavimus.

| (89) | Bet kokiu atveju, ir nepažeidžiant to, kas išdėstyta, netgi remiantis 2005 m. m. pradžioje vyravusiu valiutos keitimo kursu, Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai gerokai sumažintos dėl importo iš KLR. Todėl didelis priverstinio kainų mažinimo skirtumas negali būti paaiškinamas EUR ir USD valiutų kurso pokyčiais nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(89)

Bet kokiu atveju, ir nepažeidžiant to, kas išdėstyta, netgi remiantis 2005 m. m. pradžioje vyravusiu valiutos keitimo kursu, Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai gerokai sumažintos dėl importo iš KLR. Todėl didelis priverstinio kainų mažinimo skirtumas negali būti paaiškinamas EUR ir USD valiutų kurso pokyčiais nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (90) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad padidėjusios EUR vertės lyginant su USD nepakanka importo dempingo kainomis ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos priežastiniam ryšiui nutraukti. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad padidėjusios EUR vertės lyginant su USD nepakanka importo dempingo kainomis ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos priežastiniam ryšiui nutraukti.

5.3.5.   Bendrijos pramonės importas

| (91) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonė importavo mononatrio glutamatą iš susijusių ne Kinijos gamyklų, esančių ne Bendrijoje, ir tai turėjo įtakos Bendrijoje pagaminto mononatrio glutamato pardavimo apimtimis. |
| --- | --- |

(91)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonė importavo mononatrio glutamatą iš susijusių ne Kinijos gamyklų, esančių ne Bendrijoje, ir tai turėjo įtakos Bendrijoje pagaminto mononatrio glutamato pardavimo apimtimis.

| (92) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad po Orsan įsigijimo Bendrijos pramonė reorganizavo savo pardavimo struktūrą ir kanalus Bendrijoje. Beveik visą TL Bendrijos rinkoje parduodamą mononatrio glutamatą pagamino vienintelis Bendrijos gamintojas. Mononatrio glutamato, kurį gamina su Bendrijos pramone susiję eksportuotojai, esantys ne Bendrijoje, pardavimas Bendrijos rinkoje nuolat mažėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo. |
| --- | --- |

(92)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad po Orsan įsigijimo Bendrijos pramonė reorganizavo savo pardavimo struktūrą ir kanalus Bendrijoje. Beveik visą TL Bendrijos rinkoje parduodamą mononatrio glutamatą pagamino vienintelis Bendrijos gamintojas. Mononatrio glutamato, kurį gamina su Bendrijos pramone susiję eksportuotojai, esantys ne Bendrijoje, pardavimas Bendrijos rinkoje nuolat mažėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo.

| (93) | Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad pati Bendrijos pramonė arba kitos Ajinomoto Group bendrovės yra susijusios su Kinijos mononatrio glutamato gamintojais, eksportuojančiais nagrinėjamąjį produktą į Bendriją. Buvo teigiama, kad šių susijusių bendrovių eksportas į Bendriją padarė žalą Bendrijos pramonei. Taip pat buvo teigiama, kad pati Ajinomoto Group yra atsakinga už šių Kinijos eksportuotojų kainų politiką. |
| --- | --- |

(93)

Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad pati Bendrijos pramonė arba kitos Ajinomoto Group bendrovės yra susijusios su Kinijos mononatrio glutamato gamintojais, eksportuojančiais nagrinėjamąjį produktą į Bendriją. Buvo teigiama, kad šių susijusių bendrovių eksportas į Bendriją padarė žalą Bendrijos pramonei. Taip pat buvo teigiama, kad pati Ajinomoto Group yra atsakinga už šių Kinijos eksportuotojų kainų politiką.

| (94) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienos Kinijos bendrovės, tariamai susijusios su Ajinomoto Group, atveju šis ryšys nutrūko prieš TL. Be to, šios bendrovės eksporto pardavimas į Bendriją keletą metų prieš TL buvo nereikšmingas. Kitų dviejų Kinijos mononatrio glutamato gamintojų, susijusių su vieninteliu Bendrijos gamintoju, atveju buvo nustatyta, kad jų eksportas į Bendriją TL buvo nereikšmingas. Šiuo požiūriu tai, kad Ajinomoto Group galėjo būti atsakinga už šių bendrovių kainų politiką, laikoma nesvarbiu faktu. |
| --- | --- |

(94)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienos Kinijos bendrovės, tariamai susijusios su Ajinomoto Group, atveju šis ryšys nutrūko prieš TL. Be to, šios bendrovės eksporto pardavimas į Bendriją keletą metų prieš TL buvo nereikšmingas. Kitų dviejų Kinijos mononatrio glutamato gamintojų, susijusių su vieninteliu Bendrijos gamintoju, atveju buvo nustatyta, kad jų eksportas į Bendriją TL buvo nereikšmingas. Šiuo požiūriu tai, kad Ajinomoto Group galėjo būti atsakinga už šių bendrovių kainų politiką, laikoma nesvarbiu faktu.

| (95) | Todėl padaryta preliminari išvada, kad Bendrijos pramonės importas iš susijusių šalių, esančių ne Bendrijoje, neturėjo įtakos patirtai materialinei žalai. |
| --- | --- |

(95)

Todėl padaryta preliminari išvada, kad Bendrijos pramonės importas iš susijusių šalių, esančių ne Bendrijoje, neturėjo įtakos patirtai materialinei žalai.

5.3.6.   Naujasis cukraus režimas

| (96) | Tam tikrų suinteresuotųjų šalių tvirtinimas, kad naujas Bendrijų cukraus režimas (ir su juo susijusios padidėjusios cukraus kainos) turėjo neigiamą poveikį Bendrijos pramonės gamybos sąnaudoms, nebuvo patvirtintas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonė gavo naudos dėl ilgalaikių susitarimų, pasirašytų gerokai anksčiau prieš įgyvendinant naująjį cukraus režimą, todėl jos perkamo cukraus kaina buvo maža beveik visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Antroje TL pusėje, po naujojo cukraus režimo įgyvendinimo, perkamo cukraus kaina šiek tiek padidėjo, bet šį poveikį iš dalies kompensavo veiksmingesnės fermentacijos technologijos vystymas. Fermentacijos išeiga TL padidėjo ir, lyginant su vidutine Kinijos gamintojų pasiekta išeiga, yra didelė. Tai reiškia, kad vienai tonai mononatrio glutamato pagaminti Bendrijos gamintojui reikia daug mažiau cukraus lyginant su Kinijos gamintojų poreikiais. |
| --- | --- |

(96)

Tam tikrų suinteresuotųjų šalių tvirtinimas, kad naujas Bendrijų cukraus režimas (ir su juo susijusios padidėjusios cukraus kainos) turėjo neigiamą poveikį Bendrijos pramonės gamybos sąnaudoms, nebuvo patvirtintas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonė gavo naudos dėl ilgalaikių susitarimų, pasirašytų gerokai anksčiau prieš įgyvendinant naująjį cukraus režimą, todėl jos perkamo cukraus kaina buvo maža beveik visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Antroje TL pusėje, po naujojo cukraus režimo įgyvendinimo, perkamo cukraus kaina šiek tiek padidėjo, bet šį poveikį iš dalies kompensavo veiksmingesnės fermentacijos technologijos vystymas. Fermentacijos išeiga TL padidėjo ir, lyginant su vidutine Kinijos gamintojų pasiekta išeiga, yra didelė. Tai reiškia, kad vienai tonai mononatrio glutamato pagaminti Bendrijos gamintojui reikia daug mažiau cukraus lyginant su Kinijos gamintojų poreikiais.

5.3.7.   Pagrindinių žaliavų skirtumas

| (97) | Bendrijoje mononatrio glutamatas gaminamas iš cukraus melasos, o Kinijoje – iš kukurūzų arba ryžių krakmolo. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad dėl šių žaliavų kainų kitimo Kinijos gamintojai galėjo turėti lyginamąjį pranašumą. Tačiau palyginus žaliavų, reikalingų pagaminti tą patį kiekį mononatrio glutamato, sąnaudas nustatyta, kad lyginamasis pranašumas gaunamas gaminant mononatrio glutamatą iš melasos. Remiantis turima informacija, yra požymių, kad šis lyginamasis pranašumas per TL netgi padidėjo dėl staigaus kukurūzų kainų padidėjimo tarptautiniu mastu ir Kinijos rinkoje. Tačiau dėl Kinijos produktų dempingo Bendrijos pramonė negalėjo pasinaudoti šiuo lyginamuoju pranašumu ir jos mononatrio glutamato, gaminamo iš melasos, rinkos dalis nepadidėjo. |
| --- | --- |

(97)

Bendrijoje mononatrio glutamatas gaminamas iš cukraus melasos, o Kinijoje – iš kukurūzų arba ryžių krakmolo. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad dėl šių žaliavų kainų kitimo Kinijos gamintojai galėjo turėti lyginamąjį pranašumą. Tačiau palyginus žaliavų, reikalingų pagaminti tą patį kiekį mononatrio glutamato, sąnaudas nustatyta, kad lyginamasis pranašumas gaunamas gaminant mononatrio glutamatą iš melasos. Remiantis turima informacija, yra požymių, kad šis lyginamasis pranašumas per TL netgi padidėjo dėl staigaus kukurūzų kainų padidėjimo tarptautiniu mastu ir Kinijos rinkoje. Tačiau dėl Kinijos produktų dempingo Bendrijos pramonė negalėjo pasinaudoti šiuo lyginamuoju pranašumu ir jos mononatrio glutamato, gaminamo iš melasos, rinkos dalis nepadidėjo.

| (98) | Todėl padaryta preliminari išvada, kad Bendrijos pramonės naudojamos skirtingos žaliavos lyginant su Kinijos eksportuojančių gamintojų naudojamomis žaliavomis nebuvo susijusios su Bendrijos pramonės patirta materialine žala. |
| --- | --- |

(98)

Todėl padaryta preliminari išvada, kad Bendrijos pramonės naudojamos skirtingos žaliavos lyginant su Kinijos eksportuojančių gamintojų naudojamomis žaliavomis nebuvo susijusios su Bendrijos pramonės patirta materialine žala.

5.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (99) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, KLR kilmės importo dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis 2005 m. m.–TL labai padidėjo, o kainos per TL buvo priverstinai labai sumažintos. Toks importo mažomis kainomis iš KLR rinkos dalies padidėjimas vyko vienu metu su dideliu Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimu, kuris, kartu su spaudimu mažinti kainas, inter alia, tapo didelių Bendrijos pramonės nagrinėjamuoju laikotarpiu patirtų nuostolių priežastimi. Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Bendrijos pramonei, atskleista, kad nė vienas iš jų negalėjo padaryti didelio neigiamo poveikio. |
| --- | --- |

(99)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, KLR kilmės importo dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis 2005 m. m.–TL labai padidėjo, o kainos per TL buvo priverstinai labai sumažintos. Toks importo mažomis kainomis iš KLR rinkos dalies padidėjimas vyko vienu metu su dideliu Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimu, kuris, kartu su spaudimu mažinti kainas, inter alia, tapo didelių Bendrijos pramonės nagrinėjamuoju laikotarpiu patirtų nuostolių priežastimi. Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Bendrijos pramonei, atskleista, kad nė vienas iš jų negalėjo padaryti didelio neigiamo poveikio.

| (100) | Remiantis išdėstytu tyrimu, kurį atliekant buvo išsamiai nustatytas ir aprašytas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai dėl žalingos importo dempingo kainomis įtakos, padaryta preliminari išvada, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių padarė Bendrijos pramonei materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(100)

Remiantis išdėstytu tyrimu, kurį atliekant buvo išsamiai nustatytas ir aprašytas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai dėl žalingos importo dempingo kainomis įtakos, padaryta preliminari išvada, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių padarė Bendrijos pramonei materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

6.   BENDRIJOS INTERESAI

6.1.   Preliminari pastaba

| (101) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Bendrijos interesai buvo nustatyti remiantis visų įvairių susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, žaliavų tiekėjų ir nagrinėjamojo produkto naudotojų interesų, vertinimu. |
| --- | --- |

(101)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Bendrijos interesai buvo nustatyti remiantis visų įvairių susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, žaliavų tiekėjų ir nagrinėjamojo produkto naudotojų interesų, vertinimu.

6.2.   Bendrijos pramonė

6.2.1.   Bendrijos pramonės pobūdis ir struktūra

| (102) | Bendrijos pramonę sudaro vienintelis gamintojas, esantis Prancūzijoje. Bendrovė priklauso Ajinomoto Group, kuri, be kitos veiklos, gamina ir parduoda mononatrio glutamatą visame pasaulyje. Bendrijos pramonė pirko savo žaliavas iš Bendrijos tiekėjų, todėl tai turi įtakos žaliavų tiekėjų užimtumo lygiui. |
| --- | --- |

(102)

Bendrijos pramonę sudaro vienintelis gamintojas, esantis Prancūzijoje. Bendrovė priklauso Ajinomoto Group, kuri, be kitos veiklos, gamina ir parduoda mononatrio glutamatą visame pasaulyje. Bendrijos pramonė pirko savo žaliavas iš Bendrijos tiekėjų, todėl tai turi įtakos žaliavų tiekėjų užimtumo lygiui.

6.2.2.   Poveikis Bendrijos pramonei, jei priemonės būtų nustatytos arba nenustatytos

| (103) | Bendrijos pramonė nuo 2005 m. m. stengėsi investuoti į esminį restruktūrizavimą siekdama sumažinti sąnaudas ir todėl ji gali būti laikoma perspektyvia. Tačiau dėl importo dempingo kainomis ji patyrė žalą, t. y. labai sumažėjo jos pardavimo apimtis ir nepakankamai padidėjo pardavimo kaina; dėl šių priežasčių Bendrijos pramonė patyrė didelių finansinių nuostolių. Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus pramonės parduodama mononatrio glutamato apimtis padidės ir, iki tam tikro lygio, jos kainos Bendrijos rinkoje taip pat pakils. Dėl to Bendrijos pramonė galėtų pasiekti priimtiną pelningumo lygį. |
| --- | --- |

(103)

Bendrijos pramonė nuo 2005 m. m. stengėsi investuoti į esminį restruktūrizavimą siekdama sumažinti sąnaudas ir todėl ji gali būti laikoma perspektyvia. Tačiau dėl importo dempingo kainomis ji patyrė žalą, t. y. labai sumažėjo jos pardavimo apimtis ir nepakankamai padidėjo pardavimo kaina; dėl šių priežasčių Bendrijos pramonė patyrė didelių finansinių nuostolių. Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus pramonės parduodama mononatrio glutamato apimtis padidės ir, iki tam tikro lygio, jos kainos Bendrijos rinkoje taip pat pakils. Dėl to Bendrijos pramonė galėtų pasiekti priimtiną pelningumo lygį.

| (104) | Manoma, kad nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė patyrė nuostolių dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su KLR kilmės importu mažomis dempingo kainomis. Nustačius antidempingo priemones Bendrijos pramonė galėtų atgauti bent dalį prarastos rinkos dalies ir tai atitinkamai turėtų teigiamos įtakos pelningumui. |
| --- | --- |

(104)

Manoma, kad nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė patyrė nuostolių dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su KLR kilmės importu mažomis dempingo kainomis. Nustačius antidempingo priemones Bendrijos pramonė galėtų atgauti bent dalį prarastos rinkos dalies ir tai atitinkamai turėtų teigiamos įtakos pelningumui.

| (105) | Kaip minėta, Bendrijos pramonė patyrė žalą dėl importo dempingo kainomis iš KLR. Jei priemonės nebus taikomos, tikėtina, kad Bendrijos pramonės padėtis toliau blogės, todėl sumažės teigiamas paskutiniais metais vykdytų investicijų poveikis. Importo dempingo kainomis kainas mažinantis poveikis toliau žlugdytų visas Bendrijos pramonės pastangas, pavyzdžiui, atkurti pelningumą. Nesiimant jokių priemonių kyla pavojus ilgalaikiam Bendrijos pramonės gyvavimui. |
| --- | --- |

(105)

Kaip minėta, Bendrijos pramonė patyrė žalą dėl importo dempingo kainomis iš KLR. Jei priemonės nebus taikomos, tikėtina, kad Bendrijos pramonės padėtis toliau blogės, todėl sumažės teigiamas paskutiniais metais vykdytų investicijų poveikis. Importo dempingo kainomis kainas mažinantis poveikis toliau žlugdytų visas Bendrijos pramonės pastangas, pavyzdžiui, atkurti pelningumą. Nesiimant jokių priemonių kyla pavojus ilgalaikiam Bendrijos pramonės gyvavimui.

| (106) | Apibendrinant, tikimasi, kad priemonės bus veiksmingos ir suteiks Bendrijos pramonei galimybę atsigauti nuo žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas atliekant šį tyrimą. |
| --- | --- |

(106)

Apibendrinant, tikimasi, kad priemonės bus veiksmingos ir suteiks Bendrijos pramonei galimybę atsigauti nuo žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas atliekant šį tyrimą.

6.3.   Importuotojai

| (107) | Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo trys importuotojai; jie visi prieštaravo antidempingo priemonių nustatymui. Šiuo importuotojų dalis sudarė 46 % viso importo iš KLR į Bendriją ir beveik 19 % Bendrijos suvartoto mononatrio glutamato per TL. |
| --- | --- |

(107)

Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo trys importuotojai; jie visi prieštaravo antidempingo priemonių nustatymui. Šiuo importuotojų dalis sudarė 46 % viso importo iš KLR į Bendriją ir beveik 19 % Bendrijos suvartoto mononatrio glutamato per TL.

| (108) | Remiantis preliminariais nustatytais faktais, padaryta išvada, kad nustatytų antidempingo priemonių poveikis bendradarbiaujantiems importuotojams būtų nereikšmingas. Remiantis preliminariais duomenimis mononatrio glutamatas sudaro apie 7–12 % kito bendradarbiaujančio importuotojo apyvartos. Šioje bendrovėje su mononatrio glutamatu susijusiame padalinyje tiesiogiai dirba mažiau nei penki darbuotojai. Bendrovės gaunamas mononatrio glutamato pardavimo pelnas yra nedidelis. Atsižvelgiant į tai bet kokio antidempingo muito taikymo poveikis būtų reikšmingas. Tačiau tikimasi, kad dėl priemonių taikymo pakiltų mononatrio glutamato (iš visų šaltinių) kainos Bendrijos rinkoje. Todėl šis importuotojas taip pat galėtų perkelti pirkėjams visą arba beveik visą kainų pakilimą, susijusį su antidempingo priemonių taikymu, o poveikis bendram jo pelnui būtų nedidelis. |
| --- | --- |

(108)

Remiantis preliminariais nustatytais faktais, padaryta išvada, kad nustatytų antidempingo priemonių poveikis bendradarbiaujantiems importuotojams būtų nereikšmingas. Remiantis preliminariais duomenimis mononatrio glutamatas sudaro apie 7–12 % kito bendradarbiaujančio importuotojo apyvartos. Šioje bendrovėje su mononatrio glutamatu susijusiame padalinyje tiesiogiai dirba mažiau nei penki darbuotojai. Bendrovės gaunamas mononatrio glutamato pardavimo pelnas yra nedidelis. Atsižvelgiant į tai bet kokio antidempingo muito taikymo poveikis būtų reikšmingas. Tačiau tikimasi, kad dėl priemonių taikymo pakiltų mononatrio glutamato (iš visų šaltinių) kainos Bendrijos rinkoje. Todėl šis importuotojas taip pat galėtų perkelti pirkėjams visą arba beveik visą kainų pakilimą, susijusį su antidempingo priemonių taikymu, o poveikis bendram jo pelnui būtų nedidelis.

| (109) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes padaryta preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija, antidempingo priemonės, jei tokių bus, importuotojams greičiausiai neturės materialinio poveikio. |
| --- | --- |

(109)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes padaryta preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija, antidempingo priemonės, jei tokių bus, importuotojams greičiausiai neturės materialinio poveikio.

6.4.   Naudotojai

| (110) | Atliekant tyrimą bendradarbiavo keturios naudotojų bendrovės, kurių dalis sudaro apie 18 % mononatrio importo iš KLR. Šios bendrovės veikia maisto perdirbimo pramonėje ir asmens priežiūros kosmetikos pramonėje. |
| --- | --- |

(110)

Atliekant tyrimą bendradarbiavo keturios naudotojų bendrovės, kurių dalis sudaro apie 18 % mononatrio importo iš KLR. Šios bendrovės veikia maisto perdirbimo pramonėje ir asmens priežiūros kosmetikos pramonėje.

| (111) | Du iš bendradarbiaujančių naudotojų yra susiję su maisto perdirbimo pramone. Iš viso, šių dviejų bendrovių dalis sudaro apie 17 % mononatrio glutamato importo iš KLR TL. Reikia paminėti, kad abi bendrovės taip pat gauna didelius kiekius iš Bendrijos pramonės bei kitų šaltinių. Taip pat reikia paminėti, kad su mononatrio glutamatu susijusi veikla sudaro tik nedidelę abiejų bendrovių veiklos dalį. Vienai iš bendrovių, kurios mononatrio importo iš KLR dalis TL buvo labai maža, bet kokių priemonių taikymo poveikis bus nežymus. Galimo priemonių taikymo poveikis kitai bendrovei bus tiriamas toliau. |
| --- | --- |

(111)

Du iš bendradarbiaujančių naudotojų yra susiję su maisto perdirbimo pramone. Iš viso, šių dviejų bendrovių dalis sudaro apie 17 % mononatrio glutamato importo iš KLR TL. Reikia paminėti, kad abi bendrovės taip pat gauna didelius kiekius iš Bendrijos pramonės bei kitų šaltinių. Taip pat reikia paminėti, kad su mononatrio glutamatu susijusi veikla sudaro tik nedidelę abiejų bendrovių veiklos dalį. Vienai iš bendrovių, kurios mononatrio importo iš KLR dalis TL buvo labai maža, bet kokių priemonių taikymo poveikis bus nežymus. Galimo priemonių taikymo poveikis kitai bendrovei bus tiriamas toliau.

| (112) | Kalbant apie kitus du bendradarbiaujančius naudotojus, nustatyta, kad jų dalis sudarė tik apie 1 % importo iš Kinijos per TL. Tokiomis aplinkybėmis nuspręsta, kad antidempingo priemonių nustatymas neturėtų reikšmingo poveikio šių bendrovių finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(112)

Kalbant apie kitus du bendradarbiaujančius naudotojus, nustatyta, kad jų dalis sudarė tik apie 1 % importo iš Kinijos per TL. Tokiomis aplinkybėmis nuspręsta, kad antidempingo priemonių nustatymas neturėtų reikšmingo poveikio šių bendrovių finansinei padėčiai.

| (113) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes padaryta preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija, antidempingo priemonės, jei tokių bus, naudotojams greičiausiai neturės materialinio poveikio. |
| --- | --- |

(113)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes padaryta preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija, antidempingo priemonės, jei tokių bus, naudotojams greičiausiai neturės materialinio poveikio.

6.5.   Žaliavų tiekėjai

| (114) | Du tiekėjai pateikė klausimyno atsakymus ir pritarė antidempingo priemonių nustatymui. Vienas iš jų yra žaliavos, t. y. cukraus melasos, tiekėjas Bendrijos pramonei. Cukraus melasa, kurią šį bendrovė tiekia Bendrijos pramonei, sudaro apie 5 % bendrovės apyvartos. Jei antidempingo priemonės nebus taikomos, kaip minėta, kyla pavojus ilgalaikiam Bendrijos pramonės gyvavimui. Jei taip atsitiktų, Bendrijos pramonės žaliavų tiekėjai patirtų didelį neigiamą poveikį. |
| --- | --- |

(114)

Du tiekėjai pateikė klausimyno atsakymus ir pritarė antidempingo priemonių nustatymui. Vienas iš jų yra žaliavos, t. y. cukraus melasos, tiekėjas Bendrijos pramonei. Cukraus melasa, kurią šį bendrovė tiekia Bendrijos pramonei, sudaro apie 5 % bendrovės apyvartos. Jei antidempingo priemonės nebus taikomos, kaip minėta, kyla pavojus ilgalaikiam Bendrijos pramonės gyvavimui. Jei taip atsitiktų, Bendrijos pramonės žaliavų tiekėjai patirtų didelį neigiamą poveikį.

| (115) | Dėl antrojo tiekėjo, padėtis bus toliau tiriama nustačius laikinąsias priemones. |
| --- | --- |

(115)

Dėl antrojo tiekėjo, padėtis bus toliau tiriama nustačius laikinąsias priemones.

| (116) | Jeigu priemonės nebus nustatytos, Bendrijos pramonės pardavimas ir toliau mažės, todėl žaliavų paklausa taip pat mažės. Tai tikriausiai padarys neigiamą poveikį žaliavų tiekėjų pelningumui. |
| --- | --- |

(116)

Jeigu priemonės nebus nustatytos, Bendrijos pramonės pardavimas ir toliau mažės, todėl žaliavų paklausa taip pat mažės. Tai tikriausiai padarys neigiamą poveikį žaliavų tiekėjų pelningumui.

6.6.   Konkurenciją ir prekybą iškraipantis poveikis

| (117) | Kai kurios susijusios šalys teigė, kad Ajinomoto Group gali turėti dominuojančią padėtį ne tik Bendrijos rinkoje, bet ir pasaulio rinkoje. Šios suinteresuotosios šalys teigė, kad, išskyrus konkurentus Kinijoje, Ajinomoto Group iš tiesų turi pasaulinės mononatrio glutamato gamybos monopoliją. Tačiau reikia pabrėžti, kad remiantis vienos suinteresuotosios šalies, pateikusios šį argumentą, pateikta informacija, mononatrio glutamato gamyba, kuri nėra susijusi su Kinija arba Ajinomoto Group, vis tiek sudaro apie 500 000 tonų (o tai yra daugiau nei visa Ajinomoto Group mononatrio glutamato gamyba). |
| --- | --- |

(117)

Kai kurios susijusios šalys teigė, kad Ajinomoto Group gali turėti dominuojančią padėtį ne tik Bendrijos rinkoje, bet ir pasaulio rinkoje. Šios suinteresuotosios šalys teigė, kad, išskyrus konkurentus Kinijoje, Ajinomoto Group iš tiesų turi pasaulinės mononatrio glutamato gamybos monopoliją. Tačiau reikia pabrėžti, kad remiantis vienos suinteresuotosios šalies, pateikusios šį argumentą, pateikta informacija, mononatrio glutamato gamyba, kuri nėra susijusi su Kinija arba Ajinomoto Group, vis tiek sudaro apie 500 000 tonų (o tai yra daugiau nei visa Ajinomoto Group mononatrio glutamato gamyba).

| (118) | Kalbant apie Bendrijos rinką, jei nustatomos antidempingo priemonės, susiję Kinijos eksportuojantys gamintojai, atsižvelgiant į stiprią jų padėtį rinkoje, tikriausiai toliau pardavinės savo produkciją, nors ir ne dempingo kainomis. Taip pat tikėtina, kad Bendrijos rinkoje bus pakankamai svarbių konkurentų, įskaitant gamintojus iš Indonezijos, Pietų Korėjos, Vietnamo, Brazilijos ir Taivano. Reikia pabrėžti, kad nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje importo iš šių šalių dalis sudarė apie 31,4 % Bendrijos rinkos ir ji labai sumažėjo dėl importo dempingo kainomis iš KLR. Todėl tikėtina, kad naudotojai galės ir toliau rinktis iš įvairių mononatrio glutamato tiekėjų. Kita vertus, jei nebūtų nustatyta jokių priemonių, Bendrijos pramonės ateičiai gali kilti pavojus. Jos išnykimas gerokai sumažintų konkurenciją Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(118)

Kalbant apie Bendrijos rinką, jei nustatomos antidempingo priemonės, susiję Kinijos eksportuojantys gamintojai, atsižvelgiant į stiprią jų padėtį rinkoje, tikriausiai toliau pardavinės savo produkciją, nors ir ne dempingo kainomis. Taip pat tikėtina, kad Bendrijos rinkoje bus pakankamai svarbių konkurentų, įskaitant gamintojus iš Indonezijos, Pietų Korėjos, Vietnamo, Brazilijos ir Taivano. Reikia pabrėžti, kad nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje importo iš šių šalių dalis sudarė apie 31,4 % Bendrijos rinkos ir ji labai sumažėjo dėl importo dempingo kainomis iš KLR. Todėl tikėtina, kad naudotojai galės ir toliau rinktis iš įvairių mononatrio glutamato tiekėjų. Kita vertus, jei nebūtų nustatyta jokių priemonių, Bendrijos pramonės ateičiai gali kilti pavojus. Jos išnykimas gerokai sumažintų konkurenciją Bendrijos rinkoje.

6.7.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (119) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl šiuo atveju nereikėtų nustatyti antidempingo muitų. |
| --- | --- |

(119)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl šiuo atveju nereikėtų nustatyti antidempingo muitų.

7.   PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ

7.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (120) | Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(120)

Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kainomis.

| (121) | Siekiant nustatyti muito dydį buvo atsižvelgta į nustatytų dempingo skirtumų lygį ir muito dydį, kurio reikia Bendrijos pramonės patiriamai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(121)

Siekiant nustatyti muito dydį buvo atsižvelgta į nustatytų dempingo skirtumų lygį ir muito dydį, kurio reikia Bendrijos pramonės patiriamai žalai pašalinti.

| (122) | Kadangi Bendrijos pramonė patyrė finansinių nuostolių per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, pelnas, kuris būtų gautas, jei nebūtų importo dempingo kainomis, buvo skaičiuojamas pagal panašaus produkto pelno dydį, kurį mononatrio glutamato gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu gavo šalyse, kuriose nebuvo Kinijos importo dempingo kainomis (t. y. Taivane ir Tailande). Šiuo pagrindu buvo nustatyta, kad pelno skirtumas, sudarantis 5 % apyvartos, galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų žalą sukeliančio dempingo. Būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas palyginus svertinę vidutinę importo kainą, nustatytą skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir nežalingą produktų, kuriuos Bendrijos pramonė parduoda Bendrijos rinkoje, kainą. Nežalinga kaina apskaičiuota prie Bendrijos pramonės pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno skirtumą. Bet koks skirtumas, atsiradęs dėl šio palyginimo, tuomet buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentais. |
| --- | --- |

(122)

Kadangi Bendrijos pramonė patyrė finansinių nuostolių per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, pelnas, kuris būtų gautas, jei nebūtų importo dempingo kainomis, buvo skaičiuojamas pagal panašaus produkto pelno dydį, kurį mononatrio glutamato gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu gavo šalyse, kuriose nebuvo Kinijos importo dempingo kainomis (t. y. Taivane ir Tailande). Šiuo pagrindu buvo nustatyta, kad pelno skirtumas, sudarantis 5 % apyvartos, galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų žalą sukeliančio dempingo. Būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas palyginus svertinę vidutinę importo kainą, nustatytą skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir nežalingą produktų, kuriuos Bendrijos pramonė parduoda Bendrijos rinkoje, kainą. Nežalinga kaina apskaičiuota prie Bendrijos pramonės pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno skirtumą. Bet koks skirtumas, atsiradęs dėl šio palyginimo, tuomet buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentais.

7.2.   Laikinosios priemonės

| (123) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti taikomi laikinieji antidempingo muitai, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(123)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti taikomi laikinieji antidempingo muitai, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (124) | Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(124)

Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

| (125) | Siūlomi antidempingo muitai yra šie:








  Bendrovė | Žalos pašalinimo lygis | Dempingo skirtumas | Antidempingomuito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ir Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Visos kitos bendrovės | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(125)

Siūlomi antidempingo muitai yra šie:

Bendrovė

Žalos pašalinimo lygis

Dempingo skirtumas

Antidempingomuito norma

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ir Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Visos kitos bendrovės

63,7 %

39,7 %

39,7 %

8.   ATSKLEIDIMAS

| (126) | Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir prieš priimant galutinį sprendimą į jas prireikus bus atsižvelgta. Siekiant priimti galutines išvadas preliminarios išvados gali būti svarstomos iš naujo, |
| --- | --- |

(126)

Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir prieš priimant galutinį sprendimą į jas prireikus bus atsižvelgta. Siekiant priimti galutines išvadas preliminarios išvados gali būti svarstomos iš naujo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šiuo reglamentu importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės mononatrio glutamatui, kurio klasifikacinis KN kodas yra ex 2922 42 00 (TARIC kodas 2922420010), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų laikinojo antidempingo muito normos, taikomos neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Bendrovė | Antidempingo muito norma (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ir Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian | 36,5 | A884 |
| Visos kitos bendrovės | 39,7 | A999 |

Bendrovė

Antidempingo muito norma (%)

Papildomas TARIC kodas

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ir Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian

36,5

A884

Visos kitos bendrovės

39,7

A999

3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys gali reikalauti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, per mėnesį po šio reglamento įsigaliojimo raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

2.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį, susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 3 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL C 206, 2007 9 5, p. 20.

2

---

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/31

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 493/2008

2008 m. birželio 2 d.

kuriuo uždraudžiama su Portugalijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes TJTT I ir II zonų Norvegijos vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2008 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 2 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11), su paskutiniais pataisymais, padarytais OL L 36, 2007 2 8, p. 6.

2

(3)  OL L 19, 2008 1 23, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 04/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | PRT |
| Ištekliai | COD/1N2AB. |
| Rūšis | Atlantinė menkė (Gadus morhua) |
| Zona | I ir II zonų Norvegijos vandenys |
| Data | 2008 3 26 |

Nr.

04/T&Q

Valstybė narė

PRT

Ištekliai

COD/1N2AB.

Rūšis

Atlantinė menkė (Gadus morhua)

Zona

I ir II zonų Norvegijos vandenys

Data

2008 3 26

---

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/33

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 494/2008

2008 m. birželio 2 d.

kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines menkes TJTT VI zonoje, Vb zonos EB vandenyse ir XII bei XIV zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2008 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 2 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11), su paskutiniais pataisymais, padarytais OL L 36, 2007 2 8, p. 6.

2

(3)  OL L 19, 2008 1 23, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 05/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | FRA |
| Ištekliai | COD/561214 |
| Rūšis | Atlantinė menkė (Gadus morhua) |
| Zona | VI; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys |
| Data | 2008 5 6 |

Nr.

05/T&Q

Valstybė narė

FRA

Ištekliai

COD/561214

Rūšis

Atlantinė menkė (Gadus morhua)

Zona

VI; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

Data

2008 5 6

---

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/35

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 495/2008

2008 m. birželio 2 d.

kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti šiaurinius žydruosius merlangus I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2008 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 2 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11), su paskutiniais pataisymais, padarytais OL L 36, 2007 2 8, p. 6.

2

(3)  OL L 19, 2008 1 23, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 06/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Ištekliai | WHB/1X14 |
| Rūšis | Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou) |
| Zona | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys |
| Data | 2008 4 29 |

Nr.

06/T&Q

Valstybė narė

Ispanija

Ištekliai

WHB/1X14

Rūšis

Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou)

Zona

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

Data

2008 4 29

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/37

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. lapkričio 20 d.

dėl valstybės pagalbos C 36/A/06 (ex NN 38/06), kurią Italija suteikė ThyssenKrupp, Cementir ir Nuova Terni Industrie Chimiche

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5400)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/408/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgusi į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Nagrinėjant bylą C 13/06 (ex N 587/2005) – Lengvatinis elektros energijos tiekimo tarifas daug energijos vartojančioms bendrovėms Sardinijoje, Komisija sužinojo apie dviejų priemonių, pagal kurias taikomas lengvatinis elektros energijos tarifas, pratęsimą. Priemonių terminas buvo pratęstas pagal Įstatyminio potvarkio Nr. 35/2005, pakeisto į 2005 m. gegužės 14 d. įstatymą Nr. 80 (toliau – įstatymas Nr. 80/2005), 11 straipsnio 11 dalį iš anksto nepranešus apie tai Komisijai. Naudos gavėjai – aliuminio gamintojas Alcoa ir trys Società Terni bendrovės perėmėjos: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche ir Cementir (toliau – Terni bendrovės). |
| --- | --- |

(1)

Nagrinėjant bylą C 13/06 (ex N 587/2005) – Lengvatinis elektros energijos tiekimo tarifas daug energijos vartojančioms bendrovėms Sardinijoje, Komisija sužinojo apie dviejų priemonių, pagal kurias taikomas lengvatinis elektros energijos tarifas, pratęsimą. Priemonių terminas buvo pratęstas pagal Įstatyminio potvarkio Nr. 35/2005, pakeisto į 2005 m. gegužės 14 d. įstatymą Nr. 80 (toliau – įstatymas Nr. 80/2005), 11 straipsnio 11 dalį iš anksto nepranešus apie tai Komisijai. Naudos gavėjai – aliuminio gamintojas Alcoa ir trys Società Terni bendrovės perėmėjos: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche ir Cementir (toliau – Terni bendrovės).

| (2) | 2005 m. gruodžio 23 d. raštu Komisija paprašė Italijos pateikti informacijos, ir Italija atsakė 2006 m. vasario 24 d. raštu. Italija pateikė papildomos informacijos 2006 m. kovo 2 d. ir 2006 m. balandžio 27 d. raštais. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. gruodžio 23 d. raštu Komisija paprašė Italijos pateikti informacijos, ir Italija atsakė 2006 m. vasario 24 d. raštu. Italija pateikė papildomos informacijos 2006 m. kovo 2 d. ir 2006 m. balandžio 27 d. raštais.

| (3) | 2006 m. liepos 19 d. raštu Komisija pranešė Italijai apie sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl abiejų priemonių (Byla C 36/06). |
| --- | --- |

(3)

2006 m. liepos 19 d. raštu Komisija pranešė Italijai apie sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl abiejų priemonių (Byla C 36/06).

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl priemonių. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl priemonių.

| (5) | Italija pateikė pastabas 2006 m. spalio 25 d. raštu. Papildoma informacija buvo suteikta 2006 m. lapkričio 9 d. ir 2006 m. gruodžio 7 d. raštais. |
| --- | --- |

(5)

Italija pateikė pastabas 2006 m. spalio 25 d. raštu. Papildoma informacija buvo suteikta 2006 m. lapkričio 9 d. ir 2006 m. gruodžio 7 d. raštais.

| (6) | Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Ji perdavė jas Italijai, kuriai buvo suteikta galimybė jas pakomentuoti. Italija pateikė pastabas 2006 m. gruodžio 22 d. raštu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Ji perdavė jas Italijai, kuriai buvo suteikta galimybė jas pakomentuoti. Italija pateikė pastabas 2006 m. gruodžio 22 d. raštu.

| (7) | 2007 m. vasario 20 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, kurią Italija suteikė 2007 m. balandžio 16 d., 2007 m. gegužės 10 d. ir 2007 m. gegužės 14 d. raštais. |
| --- | --- |

(7)

2007 m. vasario 20 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, kurią Italija suteikė 2007 m. balandžio 16 d., 2007 m. gegužės 10 d. ir 2007 m. gegužės 14 d. raštais.

| (8) | 2007 m. rugsėjo 18 d. byla buvo padalyta į A dalį, susijusią su trimis bendrovėmis, kurios buvo suformuotos suskaidžius Società Terni (Terni bendrovės), ir B dalį, susijusią su Alcoa. Šis sprendimas susijęs tik su lengvatinio tarifo taikymo Terni bendrovėms pratęsimu. |
| --- | --- |

(8)

2007 m. rugsėjo 18 d. byla buvo padalyta į A dalį, susijusią su trimis bendrovėmis, kurios buvo suformuotos suskaidžius Società Terni (Terni bendrovės), ir B dalį, susijusią su Alcoa. Šis sprendimas susijęs tik su lengvatinio tarifo taikymo Terni bendrovėms pratęsimu.

| (9) | Pasikeitimas raštais, susijusiais su Alcoa, šiame sprendime neminimas. |
| --- | --- |

(9)

Pasikeitimas raštais, susijusiais su Alcoa, šiame sprendime neminimas.

II.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (10) | Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalyje numatyta pratęsti dviejų priemonių, pagal kurias mažinamas bendras elektros energijos tarifas, galiojimo terminą. Naudos gavėjai pagal šias dvi priemones, kurios yra skirtingo pobūdžio ir bus nagrinėjamos atskirai – tai aliuminio gamintojas Alcoa ir trys bendrovės, suformuotos suskaidžius Società Terni. |
| --- | --- |

(10)

Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalyje numatyta pratęsti dviejų priemonių, pagal kurias mažinamas bendras elektros energijos tarifas, galiojimo terminą. Naudos gavėjai pagal šias dvi priemones, kurios yra skirtingo pobūdžio ir bus nagrinėjamos atskirai – tai aliuminio gamintojas Alcoa ir trys bendrovės, suformuotos suskaidžius Società Terni.

| (11) | 1962 m. gruodžio 6 d. įstatymu Nr. 1643 (toliau – nacionalizavimo įstatymas) Italija nacionalizavo savo elektros energijos sektorių. Įstatyme buvo numatyta perduoti veikiančias Italijos elektrines naujai sukurtai valstybės valdomai bendrovei ENEL, kuri turėtų elektros energijos gamybos, paskirstymo ir tiekimo monopolį. |
| --- | --- |

(11)

1962 m. gruodžio 6 d. įstatymu Nr. 1643 (toliau – nacionalizavimo įstatymas) Italija nacionalizavo savo elektros energijos sektorių. Įstatyme buvo numatyta perduoti veikiančias Italijos elektrines naujai sukurtai valstybės valdomai bendrovei ENEL, kuri turėtų elektros energijos gamybos, paskirstymo ir tiekimo monopolį.

| (12) | Nacionalizavimo metu Società Terni buvo valstybės valdoma bendrovė, gaminanti plieną, cementą ir chemikalus. Valstybė veiksmingai kontroliavo bendrovę, kurioje turėjo didžiąją jos kapitalo dalį, kurią valdė valstybės kontroliuojančioji bendrovė IRI ir valstybės valdoma grupė Finsider. Società Terni taip pat valdė ir naudojo hidroelektrinę. Didžioji dalis gaminamos elektros energijos buvo naudojama bendrovės gamybos procesams. |
| --- | --- |

(12)

Nacionalizavimo metu Società Terni buvo valstybės valdoma bendrovė, gaminanti plieną, cementą ir chemikalus. Valstybė veiksmingai kontroliavo bendrovę, kurioje turėjo didžiąją jos kapitalo dalį, kurią valdė valstybės kontroliuojančioji bendrovė IRI ir valstybės valdoma grupė Finsider. Società Terni taip pat valdė ir naudojo hidroelektrinę. Didžioji dalis gaminamos elektros energijos buvo naudojama bendrovės gamybos procesams.

| (13) | Nacionalizavimo įstatyme nustatyta, kad bendrovės, gaminančios elektros energiją pirmiausia savo reikmėms (gamintojai savo reikmėms), paprastai nenacionalizuojamos, ir joms leidžiama išsaugoti savo energijos gamybos turtą (3). Società Terni elektros energijos turtas buvo nacionalizuotas, nes buvo strateginėse Italijos teritorijos vietovėse, nors bendrovė turėjo gamintojo savo reikmėms statusą. Perdavimas ENEL buvo nustatytas nacionalizavimo įstatymo 4 straipsnio 5 dalies ketvirtoje įtraukoje. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalizavimo įstatyme nustatyta, kad bendrovės, gaminančios elektros energiją pirmiausia savo reikmėms (gamintojai savo reikmėms), paprastai nenacionalizuojamos, ir joms leidžiama išsaugoti savo energijos gamybos turtą (3). Società Terni elektros energijos turtas buvo nacionalizuotas, nes buvo strateginėse Italijos teritorijos vietovėse, nors bendrovė turėjo gamintojo savo reikmėms statusą. Perdavimas ENEL buvo nustatytas nacionalizavimo įstatymo 4 straipsnio 5 dalies ketvirtoje įtraukoje.

| (14) | Respublikos Prezidento dekretu Nr. 1165/63 Italija suteikė bendrovei kompensaciją už jos elektros energijos turto perdavimą. Ši kompensacija buvo lengvatinis elektros energijos tarifas, kuris turėjo būti taikomas nuo 1963 iki 1992 m. |
| --- | --- |

(14)

Respublikos Prezidento dekretu Nr. 1165/63 Italija suteikė bendrovei kompensaciją už jos elektros energijos turto perdavimą. Ši kompensacija buvo lengvatinis elektros energijos tarifas, kuris turėjo būti taikomas nuo 1963 iki 1992 m.

| (15) | 1964 m. Società Terni buvo suskaidyta į tris bendroves: plieno gamintoją Terni Acciai Speciali, chemikalų gamintoją Nuova Terni Industrie Chimiche ir cemento gamintoją Cementir. Trys įmonės vėliau buvo privatizuotos ir jas įsigijo atitinkamai ThyssenKrupp, Norsk Hydro ir Caltagirone. |
| --- | --- |

(15)

1964 m. Società Terni buvo suskaidyta į tris bendroves: plieno gamintoją Terni Acciai Speciali, chemikalų gamintoją Nuova Terni Industrie Chimiche ir cemento gamintoją Cementir. Trys įmonės vėliau buvo privatizuotos ir jas įsigijo atitinkamai ThyssenKrupp, Norsk Hydro ir Caltagirone.

| (16) | Kaip nurodyta šio sprendimo (1) punkte, šios įmonės perėmėjos bendrai bus vadinamos Terni bendrovėmis, o pradinė bendrovė – Società Terni. Tarifas, pirmiausia taikytas Società Terni, o paskui Terni bendrovėms, bus vadinamas Terni tarifu. |
| --- | --- |

(16)

Kaip nurodyta šio sprendimo (1) punkte, šios įmonės perėmėjos bendrai bus vadinamos Terni bendrovėmis, o pradinė bendrovė – Società Terni. Tarifas, pirmiausia taikytas Società Terni, o paskui Terni bendrovėms, bus vadinamas Terni tarifu.

| (17) | Lengvatinis tarifas tokiomis pat sąlygomis toliau buvo taikomas trim Terni bendrovėms. Pagrindinis naudos gavėjas (subsidijuojamos elektros energijos kiekio atžvilgiu ir absoliučiąja išraiška, ir viso bendrovės elektros energijos vartojimo dalies atžvilgiu) – ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

(17)

Lengvatinis tarifas tokiomis pat sąlygomis toliau buvo taikomas trim Terni bendrovėms. Pagrindinis naudos gavėjas (subsidijuojamos elektros energijos kiekio atžvilgiu ir absoliučiąja išraiška, ir viso bendrovės elektros energijos vartojimo dalies atžvilgiu) – ThyssenKrupp.

| (18) | Šio specialiojo tarifo terminas sutapo su bendruoju hidroelektrinių koncesijų (4) Italijoje terminu, kuris turėjo pasibaigti 1992 m. Società Terni hidroelektrinės koncesija buvo suteikta išimtiniam 60 metų terminui (įprastas terminas – 30 metų), kuris turėjo pasibaigti 9-ojo dešimtmečio pabaigoje. |
| --- | --- |

(18)

Šio specialiojo tarifo terminas sutapo su bendruoju hidroelektrinių koncesijų (4) Italijoje terminu, kuris turėjo pasibaigti 1992 m. Società Terni hidroelektrinės koncesija buvo suteikta išimtiniam 60 metų terminui (įprastas terminas – 30 metų), kuris turėjo pasibaigti 9-ojo dešimtmečio pabaigoje.

| (19) | 1991 m. pagal 1991 m. sausio 9 d. įstatymą Nr. 9 „Naujojo Nacionalinio energetikos plano įgyvendinimo nuostatos: instituciniai aspektai, hidroelektrinės ir tinklai, angliavandeniliai ir geoterminė energija, gamintojai savo reikmėms ir fiskalinės nuostatos“ (toliau – įstatymas Nr. 9/1991) Italija pratęsė esamų hidroelektrinių koncesijų terminą iki 2001 m. Pagal Įstatymo Nr. 9/1991 20 straipsnio 4 dalį Italija taip pat iki 2001 m. pratęsė lengvatinio tarifo taikymą Terni bendrovėms. Per paskesnius šešerius metus (2002–2007 m.) Terni bendrovėms tiekiami subsidijuojamos elektros energijos kiekiai turėjo būti laipsniškai mažinami (laipsniškai nutraukiamas jų tiekimas), kad iki 2007 m. pabaigos tarifo lengvatos taikymas būtų nutrauktas. |
| --- | --- |

(19)

1991 m. pagal 1991 m. sausio 9 d. įstatymą Nr. 9 „Naujojo Nacionalinio energetikos plano įgyvendinimo nuostatos: instituciniai aspektai, hidroelektrinės ir tinklai, angliavandeniliai ir geoterminė energija, gamintojai savo reikmėms ir fiskalinės nuostatos“ (toliau – įstatymas Nr. 9/1991) Italija pratęsė esamų hidroelektrinių koncesijų terminą iki 2001 m. Pagal Įstatymo Nr. 9/1991 20 straipsnio 4 dalį Italija taip pat iki 2001 m. pratęsė lengvatinio tarifo taikymą Terni bendrovėms. Per paskesnius šešerius metus (2002–2007 m.) Terni bendrovėms tiekiami subsidijuojamos elektros energijos kiekiai turėjo būti laipsniškai mažinami (laipsniškai nutraukiamas jų tiekimas), kad iki 2007 m. pabaigos tarifo lengvatos taikymas būtų nutrauktas.

| (20) | Įstatyme Nr. 9/1991 pateikta daug nuostatų, kai kurios iš jų susijusios su valstybės pagalba. Įstatymas Nr. 9/1991 buvo pateiktas Komisijai kartu su Įstatymu Nr. 10/1991 „Nacionalinio energetikos plano įgyvendinimo nuostatos dėl energijos veiksmingumo, energijos taupymo ir atsinaujinančiųjų energijos šaltinių plėtros“. 1991 m. Komisija paskelbė, kad abiejuose įstatymuose numatyta pagalba dera su valstybės pagalbos taisyklėmis (5). |
| --- | --- |

(20)

Įstatyme Nr. 9/1991 pateikta daug nuostatų, kai kurios iš jų susijusios su valstybės pagalba. Įstatymas Nr. 9/1991 buvo pateiktas Komisijai kartu su Įstatymu Nr. 10/1991 „Nacionalinio energetikos plano įgyvendinimo nuostatos dėl energijos veiksmingumo, energijos taupymo ir atsinaujinančiųjų energijos šaltinių plėtros“. 1991 m. Komisija paskelbė, kad abiejuose įstatymuose numatyta pagalba dera su valstybės pagalbos taisyklėmis (5).

| (21) | Società Terni lengvatinio tarifo sąlygos buvo nustatytos Respublikos Prezidento dekreto Nr. 1165/63 „Turto, naudojamo 1962 m. gruodžio 6 d. įstatymo Nr. 1643 1 straipsnio 1 dalyje minėtai veiklai, kurią vykdo Terni – società per l'Industria e l'Elettricità S.p.A perdavimas Ente Nazionale per l'Energia Elettrica“ (toliau – RPD Nr. 1165/1963) 6, 7 ir 8 straipsniuose. RPD Nr. 1165/1963 nustatyta, kad ENEL tieks Società Terni nustatytą elektros energijos kiekį (1 025 000 MWh per metus), kuris prilygo bendrovės elektros energijos vartojimui 1961 m., ir papildomą kiekį (595 000 MWh per metus), kuris atitiko papildomą numatytą vartojimą, atsirasiantį dėl investicijų, kurios buvo pradėtos vykdyti, bet 1962 m. dar nebuvo užbaigtos. |
| --- | --- |

(21)

Società Terni lengvatinio tarifo sąlygos buvo nustatytos Respublikos Prezidento dekreto Nr. 1165/63 „Turto, naudojamo 1962 m. gruodžio 6 d. įstatymo Nr. 1643 1 straipsnio 1 dalyje minėtai veiklai, kurią vykdo Terni – società per l'Industria e l'Elettricità S.p.A perdavimas Ente Nazionale per l'Energia Elettrica“ (toliau – RPD Nr. 1165/1963) 6, 7 ir 8 straipsniuose. RPD Nr. 1165/1963 nustatyta, kad ENEL tieks Società Terni nustatytą elektros energijos kiekį (1 025 000 MWh per metus), kuris prilygo bendrovės elektros energijos vartojimui 1961 m., ir papildomą kiekį (595 000 MWh per metus), kuris atitiko papildomą numatytą vartojimą, atsirasiantį dėl investicijų, kurios buvo pradėtos vykdyti, bet 1962 m. dar nebuvo užbaigtos.

| (22) | Lengvatinė kaina buvo apskaičiuota lyginant du alternatyvius būdus ir taikant palankiausiąjį bendrovei.






  a) | 1 alternatyva pagrįsta vidutine elektros energijos kaina, kurią Società Terni gamybos skyriai mokėjo bendrovės elektros energijos skyriui (atitiko Terni nuosavos hidroelektrinės gamybos kainą); |
| --- | --- | --- |

(22)

Lengvatinė kaina buvo apskaičiuota lyginant du alternatyvius būdus ir taikant palankiausiąjį bendrovei.

a)

1 alternatyva pagrįsta vidutine elektros energijos kaina, kurią Società Terni gamybos skyriai mokėjo bendrovės elektros energijos skyriui (atitiko Terni nuosavos hidroelektrinės gamybos kainą);

| b) | 2 alternatyva susijusi su atskaitos kaina, kurią ENEL taikė tokio pat pobūdžio kaip Società Terni vartotojui (gamintojas savo reikmėms). |
| --- | --- |

b)

2 alternatyva susijusi su atskaitos kaina, kurią ENEL taikė tokio pat pobūdžio kaip Società Terni vartotojui (gamintojas savo reikmėms).

| (23) | Pirmasis būdas praktiškai buvo naudotas iki 2000 m., kai dėl Italijos tarifų sandaros pokyčių, atsiradusių dėl elektros energijos rinkos liberalizavimo, teko pereiti prie antrojo būdo. |
| --- | --- |

(23)

Pirmasis būdas praktiškai buvo naudotas iki 2000 m., kai dėl Italijos tarifų sandaros pokyčių, atsiradusių dėl elektros energijos rinkos liberalizavimo, teko pereiti prie antrojo būdo.

| (24) | 1997 m. buvo pradėta tarifo sandaros pertvarka ir įvestas struktūrizuotas tarifas, sudarytas iš dviejų dalių: A dalies, kuri parodo pastoviąsias ir bendrąsias išlaidas, ir B dalies, kuri parodo kintamąsias išlaidas. Nuo 2000 m. sausio 1 d.Terni tarifas buvo skirtas nustačius kompensuojamąją dalį (it. componente compensativa), apskaičiuotą kaip visų tarifo dalių, kurių Terni kaip (faktinis) gamintojas savo reikmėms neprivalėjo mokėti (visa B dalis ir dalis A dalies), suma. Šis būdas atitinka antrąjį iš RPD Nr. 1165/1963 apibūdintų alternatyvių būdų. |
| --- | --- |

(24)

1997 m. buvo pradėta tarifo sandaros pertvarka ir įvestas struktūrizuotas tarifas, sudarytas iš dviejų dalių: A dalies, kuri parodo pastoviąsias ir bendrąsias išlaidas, ir B dalies, kuri parodo kintamąsias išlaidas. Nuo 2000 m. sausio 1 d.Terni tarifas buvo skirtas nustačius kompensuojamąją dalį (it. componente compensativa), apskaičiuotą kaip visų tarifo dalių, kurių Terni kaip (faktinis) gamintojas savo reikmėms neprivalėjo mokėti (visa B dalis ir dalis A dalies), suma. Šis būdas atitinka antrąjį iš RPD Nr. 1165/1963 apibūdintų alternatyvių būdų.

| (25) | Laipsniškas elektros energijos ir energijos kiekių, kurie buvo suteikti Terni bendrovėms už lengvatinę kainą laipsniško tiekimo nutraukimo laikotarpiu (2002–2007 m.), mažinimas pateiktas šioje lentelėje:







  Metai | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

(25)

Laipsniškas elektros energijos ir energijos kiekių, kurie buvo suteikti Terni bendrovėms už lengvatinę kainą laipsniško tiekimo nutraukimo laikotarpiu (2002–2007 m.), mažinimas pateiktas šioje lentelėje:

Metai

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| (26) | Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalyje Italija nusprendė sustabdyti laipsnišką tiekimo mažinimą ir vėl pratęsti Terni tarifo taikymą iki 2010 m. Pagal įstatymo 11 straipsnio 13 dalį ši priemonė taikoma nuo 2005 m. sausio 1 d. Netrukus po to įprastų hidroelektrinių koncesijų terminas buvo pratęstas iki 2020 m. (6). |
| --- | --- |

(26)

Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalyje Italija nusprendė sustabdyti laipsnišką tiekimo mažinimą ir vėl pratęsti Terni tarifo taikymą iki 2010 m. Pagal įstatymo 11 straipsnio 13 dalį ši priemonė taikoma nuo 2005 m. sausio 1 d. Netrukus po to įprastų hidroelektrinių koncesijų terminas buvo pratęstas iki 2020 m. (6).

| (27) | Antrasis tarifo termino pratęsimas – tai priemonė, dėl kurios Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį ir kuri yra šio sprendimo dalykas. |
| --- | --- |

(27)

Antrasis tarifo termino pratęsimas – tai priemonė, dėl kurios Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį ir kuri yra šio sprendimo dalykas.

| (28) | Įstatyme Nr. 80/2005 nustatyta, kad iki 2010 m. Terni bendrovėms bus taikoma tokia pat tvarka, kokia buvo taikyta 2004 m. gruodžio 31 d. tiekiamų kiekių (926 GWh trims Terni bendrovėms) ir kainų (1,32 eurocento už 1 kWh) atžvilgiu. Tiekiamos elektros energijos kiekiai šiuo metu pasiskirsto taip: ThyssenKrupp – 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche – 10 % ir Cementir – 4 %. |
| --- | --- |

(28)

Įstatyme Nr. 80/2005 nustatyta, kad iki 2010 m. Terni bendrovėms bus taikoma tokia pat tvarka, kokia buvo taikyta 2004 m. gruodžio 31 d. tiekiamų kiekių (926 GWh trims Terni bendrovėms) ir kainų (1,32 eurocento už 1 kWh) atžvilgiu. Tiekiamos elektros energijos kiekiai šiuo metu pasiskirsto taip: ThyssenKrupp – 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche – 10 % ir Cementir – 4 %.

| (29) | Pagal Įstatymą Nr. 80/2005, kurį aiškina ir įgyvendina Dujų ir elektros energijos tarnyba (it. AEEG), taip pat nustatytas indeksavimo mechanizmas, pagal kurį nuo 2006 m. sausio 1 d. lengvatinis tarifas kasmet didės atsižvelgiant į kainų padidėjimą Europos elektros energijos biržose Amsterdame ir Frankfurte, bet ne daugiau kaip 4 %. |
| --- | --- |

(29)

Pagal Įstatymą Nr. 80/2005, kurį aiškina ir įgyvendina Dujų ir elektros energijos tarnyba (it. AEEG), taip pat nustatytas indeksavimo mechanizmas, pagal kurį nuo 2006 m. sausio 1 d. lengvatinis tarifas kasmet didės atsižvelgiant į kainų padidėjimą Europos elektros energijos biržose Amsterdame ir Frankfurte, bet ne daugiau kaip 4 %.

| (30) | Terni lengvatinį tarifą iš pradžių valdė ir su juo susijusias išlaidas apmokėjo valstybės valdoma bendrovė ENEL, kuri užėmė monopolinę padėtį Italijos elektros energijos gamybos, perdavimo, importo, skirstymo ir tiekimo srityse. |
| --- | --- |

(30)

Terni lengvatinį tarifą iš pradžių valdė ir su juo susijusias išlaidas apmokėjo valstybės valdoma bendrovė ENEL, kuri užėmė monopolinę padėtį Italijos elektros energijos gamybos, perdavimo, importo, skirstymo ir tiekimo srityse.

| (31) | 2002 m. laipsniškai liberalizuojant elektros energijos rinką ir ENEL nebeturint monopolio, dėl lengvatinių tarifų sistemų atsirandanti ir ENEL tenkanti finansinė našta buvo perduota visiems elektros energijos naudotojams (7). Terni bendrovėms mokėtinas kompensuojamąsias dalis iš anksto apmokėjo elektros energijos skirstymo bendrovės, kuriems jas paskui atlygino valstybės valdoma įstaiga Elektros energijos sektoriaus išlyginimo fondas (it. Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico, toliau – Išlyginimo fondas), taikant parafiskalinį mokestį, kuris buvo renkamas kaip elektros energijos tarifo A4 dalis, vienas iš išlaidų punktų, įtraukiamų į sąskaitą už elektros energiją. |
| --- | --- |

(31)

2002 m. laipsniškai liberalizuojant elektros energijos rinką ir ENEL nebeturint monopolio, dėl lengvatinių tarifų sistemų atsirandanti ir ENEL tenkanti finansinė našta buvo perduota visiems elektros energijos naudotojams (7). Terni bendrovėms mokėtinas kompensuojamąsias dalis iš anksto apmokėjo elektros energijos skirstymo bendrovės, kuriems jas paskui atlygino valstybės valdoma įstaiga Elektros energijos sektoriaus išlyginimo fondas (it. Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico, toliau – Išlyginimo fondas), taikant parafiskalinį mokestį, kuris buvo renkamas kaip elektros energijos tarifo A4 dalis, vienas iš išlaidų punktų, įtraukiamų į sąskaitą už elektros energiją.

| (32) | 2004 m. AEEG nusprendė perduoti visą administracinį specialiųjų tarifų sistemų valdymą Išlyginimo fondui (8). Nuo 2004 m. rugsėjo mėn. Terni bendrovės už perkamą elektros energiją (liberalizuotoje rinkoje) moka rinkos kainą ir gauna iš Išlyginimo fondo kompensaciją, kuri atitinka skirtumą tarp sumokėtos kainos ir lengvatinės kainos, į kurią jos turi teisę (kompensuojamoji dalis), atėmus gabenimo, matavimo ir pardavimo sąnaudas. Išlaidas apmoka Italijos elektros energijos vartotojai taikant (31) punkte minėtą parafiskalinį mokestį. |
| --- | --- |

(32)

2004 m. AEEG nusprendė perduoti visą administracinį specialiųjų tarifų sistemų valdymą Išlyginimo fondui (8). Nuo 2004 m. rugsėjo mėn. Terni bendrovės už perkamą elektros energiją (liberalizuotoje rinkoje) moka rinkos kainą ir gauna iš Išlyginimo fondo kompensaciją, kuri atitinka skirtumą tarp sumokėtos kainos ir lengvatinės kainos, į kurią jos turi teisę (kompensuojamoji dalis), atėmus gabenimo, matavimo ir pardavimo sąnaudas. Išlaidas apmoka Italijos elektros energijos vartotojai taikant (31) punkte minėtą parafiskalinį mokestį.

| (33) | Komisijai pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, AEEG sprendime Nr. 190/06 nustatė mokėjimams pagal Įstatymą Nr. 80/2005 sąlygą, pagal kurią Terni bendrovės turi pateikti garantiją pagalbos susigrąžinimo rizikai padengti. |
| --- | --- |

(33)

Komisijai pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, AEEG sprendime Nr. 190/06 nustatė mokėjimams pagal Įstatymą Nr. 80/2005 sąlygą, pagal kurią Terni bendrovės turi pateikti garantiją pagalbos susigrąžinimo rizikai padengti.

| (34) | Tame pat sprendime AEEG numatė alternatyvią galimybę 2006 m. iš anksto išmokėti pagalbos sumas, kurios pagal Įstatymą Nr. 9/1991 būtų mokėtinos iki ankstesnės sistemos termino pabaigos (2007 m.). Šioms sumoms AEEG garantijos neprašė. Terni bendrovės pasinaudojo šia galimybe, ir AEEG ją įgyvendino. |
| --- | --- |

(34)

Tame pat sprendime AEEG numatė alternatyvią galimybę 2006 m. iš anksto išmokėti pagalbos sumas, kurios pagal Įstatymą Nr. 9/1991 būtų mokėtinos iki ankstesnės sistemos termino pabaigos (2007 m.). Šioms sumoms AEEG garantijos neprašė. Terni bendrovės pasinaudojo šia galimybe, ir AEEG ją įgyvendino.

| (35) | Garantija taikoma visiems Išlyginimo fondo mokėjimams bendrovėms pagal Įstatymą Nr. 80/2005, išskyrus (34) punkte minėtus išankstinius mokėjimus. |
| --- | --- |

(35)

Garantija taikoma visiems Išlyginimo fondo mokėjimams bendrovėms pagal Įstatymą Nr. 80/2005, išskyrus (34) punkte minėtus išankstinius mokėjimus.

III.   SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ PAGAL EB SUTARTIES 88 STRAIPSNIO 2 DALĮ

| (36) | Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo pagrįstas (37)–(41) punktuose apibrėžtais pagrindais. |
| --- | --- |

(36)

Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo pagrįstas (37)–(41) punktuose apibrėžtais pagrindais.

| (37) | Komisija išreiškė abejonių, ar lengvatinis tarifas galėtų būti laikomas kompensacine priemone, nes Società Terni nacionalizavimo metu buvo valstybės valdoma įmonė. Valstybė negali nusavinti savo turto, tad Komisija suabejojo, ar Società Terni turto perdavimas ENEL galėtų būti vertinamas kaip nusavinimas, suteikiantis Società Terni teisę į kompensaciją, ir iškėlė hipotezę, kad toks perdavimas iš esmės galėtų būti laikomas paprasčiausiu nuosavo valstybės turto restruktūrizavimu. |
| --- | --- |

(37)

Komisija išreiškė abejonių, ar lengvatinis tarifas galėtų būti laikomas kompensacine priemone, nes Società Terni nacionalizavimo metu buvo valstybės valdoma įmonė. Valstybė negali nusavinti savo turto, tad Komisija suabejojo, ar Società Terni turto perdavimas ENEL galėtų būti vertinamas kaip nusavinimas, suteikiantis Società Terni teisę į kompensaciją, ir iškėlė hipotezę, kad toks perdavimas iš esmės galėtų būti laikomas paprasčiausiu nuosavo valstybės turto restruktūrizavimu.

| (38) | Komisija laikosi nuomonės, kad net ir pripažinus kompensacinį priemonės pobūdį, liktų abejonių dėl šios kompensacijos proporcingumo atsižvelgiant į Società Terni patirtą finansinę žalą. Komisija ypač pabrėžė abejones, ar kompensacija galėtų vis dar būti pateisinama po 44 metų. |
| --- | --- |

(38)

Komisija laikosi nuomonės, kad net ir pripažinus kompensacinį priemonės pobūdį, liktų abejonių dėl šios kompensacijos proporcingumo atsižvelgiant į Società Terni patirtą finansinę žalą. Komisija ypač pabrėžė abejones, ar kompensacija galėtų vis dar būti pateisinama po 44 metų.

| (39) | Komisija pažymėjo, kad tarifo pobūdis akivaizdžiai pasikeitė, kai ENEL liovėsi administruoti sistemą ir nebeprisiima dėl jos atsirandančios finansinės naštos. |
| --- | --- |

(39)

Komisija pažymėjo, kad tarifo pobūdis akivaizdžiai pasikeitė, kai ENEL liovėsi administruoti sistemą ir nebeprisiima dėl jos atsirandančios finansinės naštos.

| (40) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą taip pat pagrįstas EAPB sprendimu Nr. 83/396: 1983 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimu dėl pagalbos, kurią Italijos vyriausybė ketina suteikti tam tikriems plieno gamintojams (9), pagal kurį buvo neleidžiama suteikti tokią pagalbą Società Terni, ir Teisingumo Teismo nutartimi byloje C 99/92 (10), kuriame Teismas patvirtino minėtą EAPB sprendimą, kurie parodė, kad jau buvo nustatyta, jog Terni tarifas yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(40)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą taip pat pagrįstas EAPB sprendimu Nr. 83/396: 1983 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimu dėl pagalbos, kurią Italijos vyriausybė ketina suteikti tam tikriems plieno gamintojams (9), pagal kurį buvo neleidžiama suteikti tokią pagalbą Società Terni, ir Teisingumo Teismo nutartimi byloje C 99/92 (10), kuriame Teismas patvirtino minėtą EAPB sprendimą, kurie parodė, kad jau buvo nustatyta, jog Terni tarifas yra valstybės pagalba.

| (41) | Sprendime pradėti procedūrą taip pat nurodyta, kad ThyssenKrupp dar nebuvo grąžinusi valstybės pagalbos, kurią suteikė Italija ir kuri buvo pripažinta nesuderinama (11), tad, remiantis Deggendorf
   (12) teismo praktika, negalėjo gauti jokios tolesnės valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(41)

Sprendime pradėti procedūrą taip pat nurodyta, kad ThyssenKrupp dar nebuvo grąžinusi valstybės pagalbos, kurią suteikė Italija ir kuri buvo pripažinta nesuderinama (11), tad, remiantis Deggendorf
   (12) teismo praktika, negalėjo gauti jokios tolesnės valstybės pagalbos.

IV.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (42) | Didžioji dalis Terni bendrovių pateiktų pastabų dėl Società Terni veikimo kaip viešojo ekonominio subjekto (it. ente pubblico economico), veiklos, dėl kurios buvo perduotas bendrovės turtas, pobūdžio, ir tarifo kompensacinio pobūdžio, EAPB sprendimo ir ETT sprendimo aiškinimo, taip pat dėl Išlyginimo fondo vaidmens didžiąja dalimi atitinka Italijos pateiktas pastabas, kurios apibendrinamos (52)–(69) punktuose. Taigi (43)–(51) punktuose bus pateikta tik Terni bendrovių pastabų esmė ir visos pateiktos papildomos detalės. |
| --- | --- |

(42)

Didžioji dalis Terni bendrovių pateiktų pastabų dėl Società Terni veikimo kaip viešojo ekonominio subjekto (it. ente pubblico economico), veiklos, dėl kurios buvo perduotas bendrovės turtas, pobūdžio, ir tarifo kompensacinio pobūdžio, EAPB sprendimo ir ETT sprendimo aiškinimo, taip pat dėl Išlyginimo fondo vaidmens didžiąja dalimi atitinka Italijos pateiktas pastabas, kurios apibendrinamos (52)–(69) punktuose. Taigi (43)–(51) punktuose bus pateikta tik Terni bendrovių pastabų esmė ir visos pateiktos papildomos detalės.

| (43) | Pasak Terni bendrovių, tarifas yra teisėta kompensacija, į kurią Società Terni turėjo teisę nusavinus jos turtą, todėl negali būti vertinamas kaip valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(43)

Pasak Terni bendrovių, tarifas yra teisėta kompensacija, į kurią Società Terni turėjo teisę nusavinus jos turtą, todėl negali būti vertinamas kaip valstybės pagalba.

| (44) | Kalbant apie kompensacijos tinkamumą, Terni bendrovės primena tarifo istoriją ir nurodo, kad visi Terni tarifo taikymo pratęsimai po 1991 m. sutapo su bendruoju hidroelektrinių koncesijų atnaujinimu kitiems gamintojams, todėl atitiko principą, pagal kurį neturėtų būti jokios Terni ir kitų gamintojų savo reikmėms, kurių turtas nebuvo nusavintas, diskriminacijos, tad jie galėjo toliau gaminti ir vartoti elektros energiją už labai mažą kainą. |
| --- | --- |

(44)

Kalbant apie kompensacijos tinkamumą, Terni bendrovės primena tarifo istoriją ir nurodo, kad visi Terni tarifo taikymo pratęsimai po 1991 m. sutapo su bendruoju hidroelektrinių koncesijų atnaujinimu kitiems gamintojams, todėl atitiko principą, pagal kurį neturėtų būti jokios Terni ir kitų gamintojų savo reikmėms, kurių turtas nebuvo nusavintas, diskriminacijos, tad jie galėjo toliau gaminti ir vartoti elektros energiją už labai mažą kainą.

| (45) | Terni bendrovės taip pat nurodo, kad finansinės sumos, gautos kaip mažesni elektros energijos tarifai, niekada neviršijo skirtumo tarp energijos įsigijimo rinkoje kainos ir savo reikmėms pagamintos elektros energijos kainos. |
| --- | --- |

(45)

Terni bendrovės taip pat nurodo, kad finansinės sumos, gautos kaip mažesni elektros energijos tarifai, niekada neviršijo skirtumo tarp energijos įsigijimo rinkoje kainos ir savo reikmėms pagamintos elektros energijos kainos.

| (46) | Terni bendrovės tvirtina, kad priemonė neturi poveikio prekybai tarp valstybių narių dėl toliau apibendrintų priežasčių.






  a) | Cementir: Savo Spoleto gamykloje (gamykloje, kuri naudojasi tarifu) Cementir gamina ir parduoda daugiausia cementą, naudojamą statybos pramonėje. Cementą sunku pakeisti kitais produktais. Cemento vežimas neekonomiškas, tad jo geografinė rinka yra regioninė arba daugiaregioninė. Cemento importas Italijoje nereikšmingas, jam tenka 5 % visos šalies paklausos, ir Cementir parduoda visą savo Spoleto gamyklos produkciją Vidurio Italijoje. |
| --- | --- | --- |

(46)

Terni bendrovės tvirtina, kad priemonė neturi poveikio prekybai tarp valstybių narių dėl toliau apibendrintų priežasčių.

a)

Cementir: Savo Spoleto gamykloje (gamykloje, kuri naudojasi tarifu) Cementir gamina ir parduoda daugiausia cementą, naudojamą statybos pramonėje. Cementą sunku pakeisti kitais produktais. Cemento vežimas neekonomiškas, tad jo geografinė rinka yra regioninė arba daugiaregioninė. Cemento importas Italijoje nereikšmingas, jam tenka 5 % visos šalies paklausos, ir Cementir parduoda visą savo Spoleto gamyklos produkciją Vidurio Italijoje.

| b) | Nuova Terni Industrie Chimiche: gamykloje, kuri naudojasi tarifu, gaminamas amoniakas ir azoto rūgštis. Amoniakas gali būti taupiai vežamas tik jūra ir tik jei uostai turi tinkamų įrenginių jį saugoti. Vidurio Italijoje tokių saugyklų nėra. Tai taikoma ir azoto rūgščiai. Taigi Terni bendrovės tvirtina, kad geografinė rinka geriausiu atveju yra nacionalinė. Vidaus gamyba visiškai patenkina nacionalinę paklausą, ir prekybos srautų nėra. |
| --- | --- |

b)

Nuova Terni Industrie Chimiche: gamykloje, kuri naudojasi tarifu, gaminamas amoniakas ir azoto rūgštis. Amoniakas gali būti taupiai vežamas tik jūra ir tik jei uostai turi tinkamų įrenginių jį saugoti. Vidurio Italijoje tokių saugyklų nėra. Tai taikoma ir azoto rūgščiai. Taigi Terni bendrovės tvirtina, kad geografinė rinka geriausiu atveju yra nacionalinė. Vidaus gamyba visiškai patenkina nacionalinę paklausą, ir prekybos srautų nėra.

| c) | ThyssenKrupp: Terni bendrovės tvirtina, kad plieno produktų paskirstymo (ne gamybos ar pardavimo) rinka yra nacionalinė. Visų pirma ThyssenKrupp Terni gamykla Europos Sąjungoje parduoda tik 6 % savo produkcijos. |
| --- | --- |

c)

ThyssenKrupp: Terni bendrovės tvirtina, kad plieno produktų paskirstymo (ne gamybos ar pardavimo) rinka yra nacionalinė. Visų pirma ThyssenKrupp Terni gamykla Europos Sąjungoje parduoda tik 6 % savo produkcijos.

| (47) | Terni bendrovės, reikšdamos teisėtus lūkesčius, remiasi dviem dalykais.






  a) | Pirma, Italijos institucijos laiške AEEG aiškiai patvirtino, kad tarifo pobūdis kompensacinis ir pagal valstybės pagalbos taisykles Komisijai neturėjo būti iš anksto pranešta apie esamos tarifo sistemos taikymo pratęsimą (13). |
| --- | --- | --- |

(47)

Terni bendrovės, reikšdamos teisėtus lūkesčius, remiasi dviem dalykais.

a)

Pirma, Italijos institucijos laiške AEEG aiškiai patvirtino, kad tarifo pobūdis kompensacinis ir pagal valstybės pagalbos taisykles Komisijai neturėjo būti iš anksto pranešta apie esamos tarifo sistemos taikymo pratęsimą (13).

| b) | Antra, Komisija neginčijo priemonės nei pirmą kartą pratęsus jos taikymą pagal Įstatymą Nr. 9/1991 (patvirtinta byloje NN 52/91), nei kai vykstant kitai valstybės pagalbos procedūrai buvo pateikta informacija apie antrąjį pratęsimą (C-13/06). |
| --- | --- |

b)

Antra, Komisija neginčijo priemonės nei pirmą kartą pratęsus jos taikymą pagal Įstatymą Nr. 9/1991 (patvirtinta byloje NN 52/91), nei kai vykstant kitai valstybės pagalbos procedūrai buvo pateikta informacija apie antrąjį pratęsimą (C-13/06).

| (48) | Šiuo atžvilgiu Terni bendrovės papildomai tvirtina, kad pranešusios Komisijai apie Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 12 dalį (pagal kurį tam tikroms daug energijos vartojančioms bendrovėms Sardinijoje nustatomas lengvatinis tarifas, byla C 13/06), Italijos institucijos taip pat pateikė informacijos ir paaiškinimų apie Terni tarifą, taigi pranešimas galėjo būti laikomas išsamiu, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 (14), 4 straipsnio 5 dalyje. Komisija nepriėmė sprendimo per du mėnesius, todėl net jei tarifas būtų laikomas valstybės pagalba, quod non, pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (15), 4 straipsnio 5 dalį turėtų būti laikoma, kad jis patvirtintas. |
| --- | --- |

(48)

Šiuo atžvilgiu Terni bendrovės papildomai tvirtina, kad pranešusios Komisijai apie Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 12 dalį (pagal kurį tam tikroms daug energijos vartojančioms bendrovėms Sardinijoje nustatomas lengvatinis tarifas, byla C 13/06), Italijos institucijos taip pat pateikė informacijos ir paaiškinimų apie Terni tarifą, taigi pranešimas galėjo būti laikomas išsamiu, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 (14), 4 straipsnio 5 dalyje. Komisija nepriėmė sprendimo per du mėnesius, todėl net jei tarifas būtų laikomas valstybės pagalba, quod non, pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (15), 4 straipsnio 5 dalį turėtų būti laikoma, kad jis patvirtintas.

| (49) | Terni bendrovės pabrėžia, kad jų sąžiningumą įrodo tai, kad esant abejonių dėl tarifo suderinamumo, ThyssenKrupp tikrai nebūtų pradėjusi didelių investicijų Ternio provincijoje. |
| --- | --- |

(49)

Terni bendrovės pabrėžia, kad jų sąžiningumą įrodo tai, kad esant abejonių dėl tarifo suderinamumo, ThyssenKrupp tikrai nebūtų pradėjusi didelių investicijų Ternio provincijoje.

| (50) | Terni bendrovės nurodė, kad nesant Įstatymo Nr. 80/2005, iki 2007 m. gruodžio 31 d. jos būtų naudojęsi lengvatiniu tarifu pagal Įstatymo Nr. 9/1991 (kurį patvirtino Komisija) 20 straipsnio 4 dalį. AEEG įgaliojo Išlyginimo fondą 2006 m. išmokėti (kaip avansą) tik sumas, kurios būtų mokėtinos 2007 m. (16). Taigi sumos, gautos iki 2006 m. gruodžio 31 d., turėtų būti laikomos leidžiamomis. Pasak bendrovių, Įstatymo Nr. 80/2005 nuostatos šių sumų atžvilgiu de facto nebuvo įgyvendintos. |
| --- | --- |

(50)

Terni bendrovės nurodė, kad nesant Įstatymo Nr. 80/2005, iki 2007 m. gruodžio 31 d. jos būtų naudojęsi lengvatiniu tarifu pagal Įstatymo Nr. 9/1991 (kurį patvirtino Komisija) 20 straipsnio 4 dalį. AEEG įgaliojo Išlyginimo fondą 2006 m. išmokėti (kaip avansą) tik sumas, kurios būtų mokėtinos 2007 m. (16). Taigi sumos, gautos iki 2006 m. gruodžio 31 d., turėtų būti laikomos leidžiamomis. Pasak bendrovių, Įstatymo Nr. 80/2005 nuostatos šių sumų atžvilgiu de facto nebuvo įgyvendintos.

| (51) | Dėl Deggendorf bylos precedento, ThyssenKrupp teigia iš principo esanti pasirengusi sugrąžinti pagalbą, jeigu būtų susitarta dėl sugrąžintinos sumos. |
| --- | --- |

(51)

Dėl Deggendorf bylos precedento, ThyssenKrupp teigia iš principo esanti pasirengusi sugrąžinti pagalbą, jeigu būtų susitarta dėl sugrąžintinos sumos.

V.   ITALIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

| (52) | Italija tvirtina, kad Terni elektros energijos gamybos turtas buvo nacionalizuotas taikant nacionalizavimo įstatyme nustatytos bendrosios taisyklės, pagal kurią gamintojų savo reikmėms turtas neturi būti nusavintas, išimtį. 1962 m. nacionalizavimo įstatymas buvo pagrįstas Italijos Konstitucijos 43 straipsniu, pagal kurį tam tikros įmonės, teikiančios esmines viešojo intereso paslaugas arba veikiančios energetikos sektoriuje, gali būti perduotos valstybei taikant turto nusavinimą, jeigu suteikiama kompensacija. |
| --- | --- |

(52)

Italija tvirtina, kad Terni elektros energijos gamybos turtas buvo nacionalizuotas taikant nacionalizavimo įstatyme nustatytos bendrosios taisyklės, pagal kurią gamintojų savo reikmėms turtas neturi būti nusavintas, išimtį. 1962 m. nacionalizavimo įstatymas buvo pagrįstas Italijos Konstitucijos 43 straipsniu, pagal kurį tam tikros įmonės, teikiančios esmines viešojo intereso paslaugas arba veikiančios energetikos sektoriuje, gali būti perduotos valstybei taikant turto nusavinimą, jeigu suteikiama kompensacija.

| (53) | Dėl Komisijos abejonių dėl galimybės nusavinti valstybės valdomai bendrovei priklausantį turtą Italija tvirtina, kad turto nusavinimo sąvoka neapribota vien privačiai valdomu turtu nei 42, nei 43 Konstitucijos straipsnyje. Pasak Italijos, Società Terni elektros energijos skyriaus nusavinimas buvo teisiškai būtinas, nes Terni bendrovę kontroliavo viešasis ekonominis subjektas, kuris, priešingai negu viešasis subjektas, privalėjo veikti pagal rinkos principus. Nacionalizavimo įstatyme nebuvo numatyta jokios kompensacijos įmonėms, kurias valdė viešieji subjektai strictu sensu, tačiau buvo numatyta kompensacija Terni atsižvelgus į kitokį jos statusą ir veikimo būdą. |
| --- | --- |

(53)

Dėl Komisijos abejonių dėl galimybės nusavinti valstybės valdomai bendrovei priklausantį turtą Italija tvirtina, kad turto nusavinimo sąvoka neapribota vien privačiai valdomu turtu nei 42, nei 43 Konstitucijos straipsnyje. Pasak Italijos, Società Terni elektros energijos skyriaus nusavinimas buvo teisiškai būtinas, nes Terni bendrovę kontroliavo viešasis ekonominis subjektas, kuris, priešingai negu viešasis subjektas, privalėjo veikti pagal rinkos principus. Nacionalizavimo įstatyme nebuvo numatyta jokios kompensacijos įmonėms, kurias valdė viešieji subjektai strictu sensu, tačiau buvo numatyta kompensacija Terni atsižvelgus į kitokį jos statusą ir veikimo būdą.

| (54) | Terni nuosavybės sandaros klausimu Italija pabrėžia, kad Terni buvo akcinė bendrovė, kurios didžioji dalis akcijų priklausė valstybei, tačiau akcijų taip pat turėjo daug privačių investuotojų. Italija pateikė dokumentų, parodančių, kad dalis Terni kapitalo taip pat buvo privačiose rankose ir bendrovės akcijomis buvo prekiaujama vertybinių popierių biržoje. |
| --- | --- |

(54)

Terni nuosavybės sandaros klausimu Italija pabrėžia, kad Terni buvo akcinė bendrovė, kurios didžioji dalis akcijų priklausė valstybei, tačiau akcijų taip pat turėjo daug privačių investuotojų. Italija pateikė dokumentų, parodančių, kad dalis Terni kapitalo taip pat buvo privačiose rankose ir bendrovės akcijomis buvo prekiaujama vertybinių popierių biržoje.

| (55) | Pasak Italijos valdžios institucijų, tokios pat teisės į tinkamą kompensaciją, kurią turėtų privati bendrovė, atėmimas iš Terni būtų EB sutarties 295 straipsnyje nustatyto nuosavybės neutralumo principo pažeidimas. |
| --- | --- |

(55)

Pasak Italijos valdžios institucijų, tokios pat teisės į tinkamą kompensaciją, kurią turėtų privati bendrovė, atėmimas iš Terni būtų EB sutarties 295 straipsnyje nustatyto nuosavybės neutralumo principo pažeidimas.

| (56) | Italija mini daug Kasacinio teismo ir Valstybės tarybos sprendimų, kuriuose šie teismai patvirtino, kad Terni tarifo taikymo logika buvo užtikrinti bendrovei tokią pat padėtį, kaip ir elektros energijos gamybos savo reikmėms iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių gamintojų, todėl tarifas negalėjo būti didinamas taikant priedus, kurie nebūtų taikomi gamintojams savo reikmėms. |
| --- | --- |

(56)

Italija mini daug Kasacinio teismo ir Valstybės tarybos sprendimų, kuriuose šie teismai patvirtino, kad Terni tarifo taikymo logika buvo užtikrinti bendrovei tokią pat padėtį, kaip ir elektros energijos gamybos savo reikmėms iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių gamintojų, todėl tarifas negalėjo būti didinamas taikant priedus, kurie nebūtų taikomi gamintojams savo reikmėms.

| (57) | Kalbant apie kitus elektros energijos gamintojus, kurių turtas taip pat buvo nusavintas, Italija tvirtina, kad visi gamintojai, kurių turtas buvo nusavintas, išskyrus Terni, buvo įmonės, veikusios tik arba pirmiausia elektros energijos gamybos, importo ar tiekimo srityje. Paprastai valstybės mokėta kompensacija atspindėjo turto rinkos vertę, kuri buvo apskaičiuota įvairias būdais atsižvelgiant į bendrovės rūšį. Grynoji turto apskaitos vertė buvo naudota kaip atskaitos vertė, bet buvo tikslinama remiantis kitais veiksniais, kurių Italija išsamiai nenurodė. Hidroenergijos gamintojų atžvilgiu Italijos pastabos rodo, kad likusi koncesijos termino trukmė buvo svarbi apskaičiuojant kompensaciją. |
| --- | --- |

(57)

Kalbant apie kitus elektros energijos gamintojus, kurių turtas taip pat buvo nusavintas, Italija tvirtina, kad visi gamintojai, kurių turtas buvo nusavintas, išskyrus Terni, buvo įmonės, veikusios tik arba pirmiausia elektros energijos gamybos, importo ar tiekimo srityje. Paprastai valstybės mokėta kompensacija atspindėjo turto rinkos vertę, kuri buvo apskaičiuota įvairias būdais atsižvelgiant į bendrovės rūšį. Grynoji turto apskaitos vertė buvo naudota kaip atskaitos vertė, bet buvo tikslinama remiantis kitais veiksniais, kurių Italija išsamiai nenurodė. Hidroenergijos gamintojų atžvilgiu Italijos pastabos rodo, kad likusi koncesijos termino trukmė buvo svarbi apskaičiuojant kompensaciją.

| (58) | Italija tvirtina, kad ir pradinis susitarimas dėl tarifo, kuris buvo teisėta kompensacija Terni už jos turto nusavinimą, ir paskesni šio susitarimo termino pratęsimai nėra valstybės pagalba. Siekdama pagrįsti šį teiginį, Italija mini daug Europos Teisingumo Teismo sprendimų, susijusių su tam tikrų kompensacijos įmonėms formų, ypač kompensacijos už žalą ir bendro ekonominio intereso paslaugas, pobūdžiu, kuris nėra susijęs su pagalba (17). |
| --- | --- |

(58)

Italija tvirtina, kad ir pradinis susitarimas dėl tarifo, kuris buvo teisėta kompensacija Terni už jos turto nusavinimą, ir paskesni šio susitarimo termino pratęsimai nėra valstybės pagalba. Siekdama pagrįsti šį teiginį, Italija mini daug Europos Teisingumo Teismo sprendimų, susijusių su tam tikrų kompensacijos įmonėms formų, ypač kompensacijos už žalą ir bendro ekonominio intereso paslaugas, pobūdžiu, kuris nėra susijęs su pagalba (17).

| (59) | Dėl leidimo taikyti Terni tarifą pagal valstybės pagalbos taisykles Italija pabrėžia, kad Komisijai buvo tinkamai pranešta apie Įstatymą Nr. 9/1991, kuriame nustatytas pirmasis tarifo taikymo pratęsimas, ir Komisija jį patvirtino. Paskesniems tarifo trukmės pratęsimams, kurie sutapo su hidroelektrinių koncesijų hidroenergijos gamintojams termino pratęsimais, taikyta tokia pat logika, kurios Komisija niekada neginčijo. Taigi, pasak Italijos, Terni tarifas turėtų būti laikomas esama ne pagalbos priemone. |
| --- | --- |

(59)

Dėl leidimo taikyti Terni tarifą pagal valstybės pagalbos taisykles Italija pabrėžia, kad Komisijai buvo tinkamai pranešta apie Įstatymą Nr. 9/1991, kuriame nustatytas pirmasis tarifo taikymo pratęsimas, ir Komisija jį patvirtino. Paskesniems tarifo trukmės pratęsimams, kurie sutapo su hidroelektrinių koncesijų hidroenergijos gamintojams termino pratęsimais, taikyta tokia pat logika, kurios Komisija niekada neginčijo. Taigi, pasak Italijos, Terni tarifas turėtų būti laikomas esama ne pagalbos priemone.

| (60) | Italija teigia visada veikusi sąžiningai. Ji nepranešė apie ginčijamą susitarimo dėl tarifo taikymo Terni pratęsimą pagal 88 straipsnio 3 dalį, nes, jos nuomone, tai nebuvo valstybės pagalba. Italija pabrėžia, kad Komisijai buvo pranešta apie šios priemonės buvimą (2005 m. lapkričio mėn. ataskaita ir 2006 m. vasario mėn. raštu). |
| --- | --- |

(60)

Italija teigia visada veikusi sąžiningai. Ji nepranešė apie ginčijamą susitarimo dėl tarifo taikymo Terni pratęsimą pagal 88 straipsnio 3 dalį, nes, jos nuomone, tai nebuvo valstybės pagalba. Italija pabrėžia, kad Komisijai buvo pranešta apie šios priemonės buvimą (2005 m. lapkričio mėn. ataskaita ir 2006 m. vasario mėn. raštu).

| (61) | Dėl antrojo pratęsimo politikos priežasčių Italija teigia, kad tarifas yra būtinas siekiant užtikrinti vienodas sąlygas šioms daug energijos vartojančioms Italijoje veikiančioms bendrovėms ir jų konkurentams ES (18), kurie taip pat turi naudos iš sumažintų energijos kainų (tarifų arba nustatytų pagal sutartį), kol bus baigti įgyvendinami infrastruktūros projektai, susiję su elektros energijos gamyba ir perdavimu. Jeigu tarifas būtų panaikintas, aptariamos bendrovės perkeltų savo veiklą už ES ribų. Tai neišvengiamai sukeltų regionų pramonės krizę ir būtų prarasta ypač daug darbo vietų. Taigi, pasak Italijos, tarifo taikymo pratęsimas turėtų būti laikomas pereinamojo laikotarpio sprendimu. Italija mini Konkurencingumo, energetikos ir aplinkos aukšto lygio grupės išvadas (19), kuriose siūlomas ilgalaikis sprendimas – gerinti tinklų sujungimą ir infrastruktūrą, o kaip vidutinės trukmės sprendimas siūloma skatinti sudaryti ilgalaikes tiekimo sutartis ir vartotojų bei energijos tiekėjų (gamintojų) partnerystę. |
| --- | --- |

(61)

Dėl antrojo pratęsimo politikos priežasčių Italija teigia, kad tarifas yra būtinas siekiant užtikrinti vienodas sąlygas šioms daug energijos vartojančioms Italijoje veikiančioms bendrovėms ir jų konkurentams ES (18), kurie taip pat turi naudos iš sumažintų energijos kainų (tarifų arba nustatytų pagal sutartį), kol bus baigti įgyvendinami infrastruktūros projektai, susiję su elektros energijos gamyba ir perdavimu. Jeigu tarifas būtų panaikintas, aptariamos bendrovės perkeltų savo veiklą už ES ribų. Tai neišvengiamai sukeltų regionų pramonės krizę ir būtų prarasta ypač daug darbo vietų. Taigi, pasak Italijos, tarifo taikymo pratęsimas turėtų būti laikomas pereinamojo laikotarpio sprendimu. Italija mini Konkurencingumo, energetikos ir aplinkos aukšto lygio grupės išvadas (19), kuriose siūlomas ilgalaikis sprendimas – gerinti tinklų sujungimą ir infrastruktūrą, o kaip vidutinės trukmės sprendimas siūloma skatinti sudaryti ilgalaikes tiekimo sutartis ir vartotojų bei energijos tiekėjų (gamintojų) partnerystę.

| (62) | Dėl per didelės kompensacijos nebuvimo Italija pateikė šias pastabas. Jeigu Terni būtų išsaugojusi savo elektros energijos gamybos turtą, bendrovė būtų galėjusi parduoti dalį savo energijos trečiosioms šalims, tad būtų gavusi papildomo pelno. Terni patirtą žalą padidino spartus elektros energijos kainų didėjimas per kelerius paskutinius metus. Vis dar nebaigtas energetikos rinkų liberalizavimo procesas dar nedavė rezultatų konkurencingų elektros energijos kainų atžvilgiu, tad vis dar yra būtinybė toliau skirti Terni kompensaciją. Terni bendrovių šiuo metu mokama kaina (40–72 EUR/MWh) didžiąja dalimi atitinka elektros energijos kainas, kurias ES moka bendrovės, kurių vartojimo pobūdis panašus į Terni. Iš esmės jei Terni būtų išsaugojusi savo turtą, už savo reikmėms pagamintą elektros energiją ji mokėtų 5–7 EUR/MWh. Tad Italija mano, kad tarifas nėra susijęs su per didele kompensacija. |
| --- | --- |

(62)

Dėl per didelės kompensacijos nebuvimo Italija pateikė šias pastabas. Jeigu Terni būtų išsaugojusi savo elektros energijos gamybos turtą, bendrovė būtų galėjusi parduoti dalį savo energijos trečiosioms šalims, tad būtų gavusi papildomo pelno. Terni patirtą žalą padidino spartus elektros energijos kainų didėjimas per kelerius paskutinius metus. Vis dar nebaigtas energetikos rinkų liberalizavimo procesas dar nedavė rezultatų konkurencingų elektros energijos kainų atžvilgiu, tad vis dar yra būtinybė toliau skirti Terni kompensaciją. Terni bendrovių šiuo metu mokama kaina (40–72 EUR/MWh) didžiąja dalimi atitinka elektros energijos kainas, kurias ES moka bendrovės, kurių vartojimo pobūdis panašus į Terni. Iš esmės jei Terni būtų išsaugojusi savo turtą, už savo reikmėms pagamintą elektros energiją ji mokėtų 5–7 EUR/MWh. Tad Italija mano, kad tarifas nėra susijęs su per didele kompensacija.

| (63) | Italija pateikė „tyrimą“, kurį Terni bendrovių vardu atliko privati konsultacinė bendrovė Energy Advisor S.r.l. Tyrimo, kurį galbūt geriau vadinti paprastu apskaičiavimu, nes jį sudaro viena lentelė ir keli metodinių paaiškinimų puslapiai, tikslas – nustatyti elektros energijos turto vertę ir palyginti šį skaičių su bendra Terni tarifo lengvata. Tyrime naudojama buhalterinė elektros energijos turto vertė, kuri buvo patikslinta 2006 metams atsižvelgiant į infliaciją. Tyrime taip pat apskaičiuota grynoji Terni tarifo lengvata. Tyrime nagrinėjamas skirtumas tarp metinių panašaus vartotojo elektros energijos išlaidų (2 alternatyva) ir faktinių Terni metinių išlaidų, apskaičiuotų savo gamybos sąnaudų pagrindu (1 alternatyva), per 1963–1999 m. laikotarpį. Šiame apskaičiavime panašus vartotojas – tai elektros energijos gamintojas savo reikmėms (kuris, inter alia, neturi mokėti energijos kainos antkainio). 2000–2006 m. laikotarpio tarifo lengvata apskaičiuota kaip skirtumas tarp metinių išlaidų, kurias Terni būtų patyrusi, jeigu tarifas būtų apskaičiuotas remiantis savo gamybos sąnaudomis (1 alternatyva nebeįmanoma pertvarkius tarifą) ir faktinių Terni išlaidų, apskaičiuotų taikant panašaus vartotojo metodą (2 alternatyva). Tyrimo rezultatai pateikti toliau:






  a) | Patikslinta (2006 m.) Terni turto vertė: 1 687 745 045,19 EUR; |
| --- | --- | --- |

(63)

Italija pateikė „tyrimą“, kurį Terni bendrovių vardu atliko privati konsultacinė bendrovė Energy Advisor S.r.l. Tyrimo, kurį galbūt geriau vadinti paprastu apskaičiavimu, nes jį sudaro viena lentelė ir keli metodinių paaiškinimų puslapiai, tikslas – nustatyti elektros energijos turto vertę ir palyginti šį skaičių su bendra Terni tarifo lengvata. Tyrime naudojama buhalterinė elektros energijos turto vertė, kuri buvo patikslinta 2006 metams atsižvelgiant į infliaciją. Tyrime taip pat apskaičiuota grynoji Terni tarifo lengvata. Tyrime nagrinėjamas skirtumas tarp metinių panašaus vartotojo elektros energijos išlaidų (2 alternatyva) ir faktinių Terni metinių išlaidų, apskaičiuotų savo gamybos sąnaudų pagrindu (1 alternatyva), per 1963–1999 m. laikotarpį. Šiame apskaičiavime panašus vartotojas – tai elektros energijos gamintojas savo reikmėms (kuris, inter alia, neturi mokėti energijos kainos antkainio). 2000–2006 m. laikotarpio tarifo lengvata apskaičiuota kaip skirtumas tarp metinių išlaidų, kurias Terni būtų patyrusi, jeigu tarifas būtų apskaičiuotas remiantis savo gamybos sąnaudomis (1 alternatyva nebeįmanoma pertvarkius tarifą) ir faktinių Terni išlaidų, apskaičiuotų taikant panašaus vartotojo metodą (2 alternatyva). Tyrimo rezultatai pateikti toliau:

a)

Patikslinta (2006 m.) Terni turto vertė: 1 687 745 045,19 EUR;

| b) | Tarifo lengvata (taip pat patikslinta 2006 m.): 1 400 895 446,90 EUR |
| --- | --- |

b)

Tarifo lengvata (taip pat patikslinta 2006 m.): 1 400 895 446,90 EUR

| (64) | Taigi tyrime tvirtinama, kad Terni nuostoliai nebuvo per daug kompensuoti. Tarifo lengvatos, tenkančios Terni iki 2010 m., apskaičiavimas taip pat parodytų, kad kompensacija nėra per didelė. |
| --- | --- |

(64)

Taigi tyrime tvirtinama, kad Terni nuostoliai nebuvo per daug kompensuoti. Tarifo lengvatos, tenkančios Terni iki 2010 m., apskaičiavimas taip pat parodytų, kad kompensacija nėra per didelė.

| (65) | Dėl EAPB sprendimo Nr. 83/396 ir ETT sprendimo C–99/92 Italija pateikė šiuos faktinius paaiškinimus. EAPB sprendimas nėra susijęs su Cementir ar Nuova Terni, kurios niekada neveikė plieno sektoriuje. EAPB sprendimas susijęs su valstybės pagalbos, kuri buvo suteikta kompensuojant tarifo dalį (energijos kainos antkainį) Terni plieno gamybos šakai priklausančiai gamyklai, kuri yra Loverėje, Lombardijos regione, o ne Ternio provincijoje, suderinamumu. Ši pagalba galėjo būti suteikiama tik privatiems plieno gamintojams. EAPB sprendime nustatyta, kad Terni valdė valstybė, todėl Loverės gamykla negalėjo naudotis pagalba. Prejudicinis Teisingumo Teismo sprendimas buvo susijęs su galima privačių gamintojų diskriminacija valstybės valdomų gamintojų atžvilgiu. Teismas patvirtino EAPB sprendimą nustatęs, kad numatyti skirtingas pagalbos priemones privatiems ir valstybės valdomiems gamintojams nebuvo diskriminacija. |
| --- | --- |

(65)

Dėl EAPB sprendimo Nr. 83/396 ir ETT sprendimo C–99/92 Italija pateikė šiuos faktinius paaiškinimus. EAPB sprendimas nėra susijęs su Cementir ar Nuova Terni, kurios niekada neveikė plieno sektoriuje. EAPB sprendimas susijęs su valstybės pagalbos, kuri buvo suteikta kompensuojant tarifo dalį (energijos kainos antkainį) Terni plieno gamybos šakai priklausančiai gamyklai, kuri yra Loverėje, Lombardijos regione, o ne Ternio provincijoje, suderinamumu. Ši pagalba galėjo būti suteikiama tik privatiems plieno gamintojams. EAPB sprendime nustatyta, kad Terni valdė valstybė, todėl Loverės gamykla negalėjo naudotis pagalba. Prejudicinis Teisingumo Teismo sprendimas buvo susijęs su galima privačių gamintojų diskriminacija valstybės valdomų gamintojų atžvilgiu. Teismas patvirtino EAPB sprendimą nustatęs, kad numatyti skirtingas pagalbos priemones privatiems ir valstybės valdomiems gamintojams nebuvo diskriminacija.

| (66) | Taigi Italija teigia, kad ir EAPB sprendimas, ir Teismo sprendimas šiuo atveju yra nesvarbūs, nes jie susiję su Loverės gamyklos sumokėtu energijos kainos antkainiu, ne su specialiuoju bendruoju tarifu, suteiktu trims gamykloms Ternio provincijoje. |
| --- | --- |

(66)

Taigi Italija teigia, kad ir EAPB sprendimas, ir Teismo sprendimas šiuo atveju yra nesvarbūs, nes jie susiję su Loverės gamyklos sumokėtu energijos kainos antkainiu, ne su specialiuoju bendruoju tarifu, suteiktu trims gamykloms Ternio provincijoje.

| (67) | Italija taip pat pabrėžia, kad Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalyje nustatytas ginčijamas tarifo taikymo pratęsimas yra susijęs su didelės apimties investicijų programa, kurią ThyssenKrupp įgyvendina Ternio-Narnio pramoninėje zonoje. Pagal šį veiksmų planą zonoje bus sukurtas naujas elektros energijos gamybos pajėgumas. Taigi tarifas yra laikinas sprendimas, ir jis bus taikomas, kol bus sukurtas toks gamybos pajėgumas, ir jo panaikinimas sukeltų pavojų šiuo metu įgyvendinamoms investicijoms. |
| --- | --- |

(67)

Italija taip pat pabrėžia, kad Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalyje nustatytas ginčijamas tarifo taikymo pratęsimas yra susijęs su didelės apimties investicijų programa, kurią ThyssenKrupp įgyvendina Ternio-Narnio pramoninėje zonoje. Pagal šį veiksmų planą zonoje bus sukurtas naujas elektros energijos gamybos pajėgumas. Taigi tarifas yra laikinas sprendimas, ir jis bus taikomas, kol bus sukurtas toks gamybos pajėgumas, ir jo panaikinimas sukeltų pavojų šiuo metu įgyvendinamoms investicijoms.

| (68) | Dėl Išlyginimo fondo vaidmens pobūdžio Italija tvirtina, kad fondas tėra techninis tarpininkas, kurio vaidmuo apsiriboja pinigų srautų surinkimu ir nukreipimu. Išlyginimo fondas neturi pasirinkimo laisvės nustatyti tarifą ir nekontroliuoja lėšų. Taigi, pasak Italijos, a) Išlyginimo fondo tvarkomi ištekliai nėra valstybės ištekliai atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką (20) ir b) specialiųjų tarifų administravimo dalyvaujant Išlyginimo fondui pokyčiai 2004 m. nedaro jokio poveikio kompensaciniam tarifo pobūdžiui. |
| --- | --- |

(68)

Dėl Išlyginimo fondo vaidmens pobūdžio Italija tvirtina, kad fondas tėra techninis tarpininkas, kurio vaidmuo apsiriboja pinigų srautų surinkimu ir nukreipimu. Išlyginimo fondas neturi pasirinkimo laisvės nustatyti tarifą ir nekontroliuoja lėšų. Taigi, pasak Italijos, a) Išlyginimo fondo tvarkomi ištekliai nėra valstybės ištekliai atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką (20) ir b) specialiųjų tarifų administravimo dalyvaujant Išlyginimo fondui pokyčiai 2004 m. nedaro jokio poveikio kompensaciniam tarifo pobūdžiui.

| (69) | Deggendorf bylos precedento klausimu Italija pranešė Komisijai vykdanti išieškojimo pavedimą ThyssenKrupp atžvilgiu, ir bendrovė, laukdama galutinio išieškojimo, įšaldytoje sąskaitoje atidėjo 865 538,00 EUR, kol bus susitarta dėl sumos. |
| --- | --- |

(69)

Deggendorf bylos precedento klausimu Italija pranešė Komisijai vykdanti išieškojimo pavedimą ThyssenKrupp atžvilgiu, ir bendrovė, laukdama galutinio išieškojimo, įšaldytoje sąskaitoje atidėjo 865 538,00 EUR, kol bus susitarta dėl sumos.

VI.   PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

| (70) | Valstybės už turto nusavinimą suteikiama kompensacija paprastai nėra vertinama kaip valstybės pagalba. Taigi vertinant šią priemonę pirmiausia būtina nustatyti, ar perdavus Società Terni elektros energijos turtą ENEL atsirado įsipareigojimas suteikti kompensaciją, ar šį perdavimą reikėtų vertinti kaip paprasčiausią valstybės turto reorganizavimą. Jeigu manoma, kad kompensacija buvo pateisinama, Komisija turi nustatyti, iki kokios datos ir (arba) kokios sumos Terni lengvatinis tarifas gali būti laikomas proporcinga kompensacine priemone. |
| --- | --- |

(70)

Valstybės už turto nusavinimą suteikiama kompensacija paprastai nėra vertinama kaip valstybės pagalba. Taigi vertinant šią priemonę pirmiausia būtina nustatyti, ar perdavus Società Terni elektros energijos turtą ENEL atsirado įsipareigojimas suteikti kompensaciją, ar šį perdavimą reikėtų vertinti kaip paprasčiausią valstybės turto reorganizavimą. Jeigu manoma, kad kompensacija buvo pateisinama, Komisija turi nustatyti, iki kokios datos ir (arba) kokios sumos Terni lengvatinis tarifas gali būti laikomas proporcinga kompensacine priemone.

| (71) | 1962 m., kai ENEL buvo perduotas jos hidroenergijos gamybos turtas, Società Terni buvo valstybės valdoma bendrovė, kurią kontroliavo viešasis ekonominis subjektas. Pasak Italijos institucijų, tokie subjektai turėjo būti valdomi pagal rinkos principus. Valstybė valdė kontrolinį Società Terni akcijų paketą, tačiau dalį kapitalo taip pat valdė privatūs investuotojai, ir įmonės akcijomis buvo prekiaujama vertybinių popierių biržoje. Nacionalizavimo įstatyme nebuvo numatyta kompensacija viešiesiems subjektams strictu sensu, bet buvo numatyta kompensacija viešiesiems ekonominiams subjektams, tokiems kaip Società Terni. Tai parodo skirtingus principus, kuriais pagrįstas šių subjektų veikimas. Be to, tuo pat laikotarpiu buvo nusavintas kitų „grynųjų“ elektros energijos gamintojų turtas, ir jie taip pat gavo kompensaciją (nors ir taikant kitokius kriterijus). |
| --- | --- |

(71)

1962 m., kai ENEL buvo perduotas jos hidroenergijos gamybos turtas, Società Terni buvo valstybės valdoma bendrovė, kurią kontroliavo viešasis ekonominis subjektas. Pasak Italijos institucijų, tokie subjektai turėjo būti valdomi pagal rinkos principus. Valstybė valdė kontrolinį Società Terni akcijų paketą, tačiau dalį kapitalo taip pat valdė privatūs investuotojai, ir įmonės akcijomis buvo prekiaujama vertybinių popierių biržoje. Nacionalizavimo įstatyme nebuvo numatyta kompensacija viešiesiems subjektams strictu sensu, bet buvo numatyta kompensacija viešiesiems ekonominiams subjektams, tokiems kaip Società Terni. Tai parodo skirtingus principus, kuriais pagrįstas šių subjektų veikimas. Be to, tuo pat laikotarpiu buvo nusavintas kitų „grynųjų“ elektros energijos gamintojų turtas, ir jie taip pat gavo kompensaciją (nors ir taikant kitokius kriterijus).

| (72) | Komisija pažymi, kad Società Terni turto nusavinimas be kompensacijos būtų pažeidęs bendrovės interesus, visų pirma jos privačių akcininkų. Atsižvelgdama į vienodo požiūrio į privačias ir valstybės įmones principą ir taip pat į būtinybę apginti konstitucines privačių Società Terni akcininkų teises gauti kompensaciją, Komisija mano, kad Italijos sprendimas laikyti Terni privačiai valdoma bendrove tokioje pat padėtyje ir suteikti jai kompensaciją už jos turto nusavinimą gali būti laikomas pagrįstu. |
| --- | --- |

(72)

Komisija pažymi, kad Società Terni turto nusavinimas be kompensacijos būtų pažeidęs bendrovės interesus, visų pirma jos privačių akcininkų. Atsižvelgdama į vienodo požiūrio į privačias ir valstybės įmones principą ir taip pat į būtinybę apginti konstitucines privačių Società Terni akcininkų teises gauti kompensaciją, Komisija mano, kad Italijos sprendimas laikyti Terni privačiai valdoma bendrove tokioje pat padėtyje ir suteikti jai kompensaciją už jos turto nusavinimą gali būti laikomas pagrįstu.

| (73) | 1962 m. Italija nusprendė nemokėti Società Terni kompensacijos, kurios suma nebūtų didesnė negu suma, nustatyta pagal nusavinto turto rinkos vertę (priešingai, nei buvo daroma „grynųjų“ elektros energijos gamintojų atveju). Vietoj to kompensacija buvo suteikta skyrus nustatytą elektros energijos kiekį už kainą, kurią bendrovė būtų mokėjusi, jei būtų išsaugojusi savo elektros energijos gamybos turtą. Reikėtų pažymėti, kad šis būdas buvo ekonomiškai prasmingas: vertinant Società Terni kaip faktinį elektros energijos gamintoją savo reikmėms buvo išvengiama papildomos žalos, kurią Terni būtų galėjusi patirti per daugelį metų, pvz., jeigu padidėtų energijos kainos, pavojaus. |
| --- | --- |

(73)

1962 m. Italija nusprendė nemokėti Società Terni kompensacijos, kurios suma nebūtų didesnė negu suma, nustatyta pagal nusavinto turto rinkos vertę (priešingai, nei buvo daroma „grynųjų“ elektros energijos gamintojų atveju). Vietoj to kompensacija buvo suteikta skyrus nustatytą elektros energijos kiekį už kainą, kurią bendrovė būtų mokėjusi, jei būtų išsaugojusi savo elektros energijos gamybos turtą. Reikėtų pažymėti, kad šis būdas buvo ekonomiškai prasmingas: vertinant Società Terni kaip faktinį elektros energijos gamintoją savo reikmėms buvo išvengiama papildomos žalos, kurią Terni būtų galėjusi patirti per daugelį metų, pvz., jeigu padidėtų energijos kainos, pavojaus.

| (74) | Komisija gali sutikti su šio metodo principu. Tačiau kompensacija už turto nusavinimą negali būti neriboto laiko priemonė, ji turi būti aiškiai ir numatomai nustatyta turto nusavinimo metu, suteikiant bendrovei, kurios turtas nusavinamas, galimybę ginčyti siūlomą sumą. Kartą patvirtintas kompensacinis paketas vėliau negali būti vėl atnaujintas. |
| --- | --- |

(74)

Komisija gali sutikti su šio metodo principu. Tačiau kompensacija už turto nusavinimą negali būti neriboto laiko priemonė, ji turi būti aiškiai ir numatomai nustatyta turto nusavinimo metu, suteikiant bendrovei, kurios turtas nusavinamas, galimybę ginčyti siūlomą sumą. Kartą patvirtintas kompensacinis paketas vėliau negali būti vėl atnaujintas.

| (75) | Nagrinėjamu atveju bendra kompensacijos suma priklausė nuo tarifo taikymo trukmės. Italijos institucijų pasiūlytame pradiniame kompensaciniame pakete buvo numatyta, kad tarifas bus taikomas trisdešimt metų, taigi jos terminas pasibaigs 1992 m. Società Terni būtų galėjusi ginčyti šį mechanizmą pagal nacionalizavimo įstatymą, jeigu būtų maniusi, kad jis netinkamas (21), tačiau nusprendė to nedaryti. |
| --- | --- |

(75)

Nagrinėjamu atveju bendra kompensacijos suma priklausė nuo tarifo taikymo trukmės. Italijos institucijų pasiūlytame pradiniame kompensaciniame pakete buvo numatyta, kad tarifas bus taikomas trisdešimt metų, taigi jos terminas pasibaigs 1992 m. Società Terni būtų galėjusi ginčyti šį mechanizmą pagal nacionalizavimo įstatymą, jeigu būtų maniusi, kad jis netinkamas (21), tačiau nusprendė to nedaryti.

| (76) | Komisija įvertino, ar, atsižvelgiant į šį mechanizmą ir trukmę, pradinė kompensacinė priemonė galėtų būti laikoma pakankama. |
| --- | --- |

(76)

Komisija įvertino, ar, atsižvelgiant į šį mechanizmą ir trukmę, pradinė kompensacinė priemonė galėtų būti laikoma pakankama.

| (77) | Italijoje hidroelektrinės valdymui taikoma koncesija, kurios terminas nustatomas siekiant leisti bendrovei amortizuoti investicijas. Pasibaigus koncesijos terminui, bendrovė iš principo netenka teisės naudoti savo turtą. Terni kompensacijos būdo atveju buvo ekonomiškai prasminga, kad elektros energija būtų teikiama gamybos kaina ne ilgiau kaip per likusį bendrovės koncesijos terminą. Ir iš tiesų atrodo, kad tuo buvo pagrįsta pradinė Italijos įstatymo nuostata, pagal kurią lengvatinio tarifo trukmė buvo apribota iki 1992 m. Nors Terni suteiktos koncesijos terminas būtų pasibaigęs prieš keletą metų, suprantama, kad Italijos institucijos norėjo suderinti Terni tarifo taikymo pabaigą su bendrąja hidroelektrinių koncesijų termino Italijoje pabaiga 1992 m. Be to, Società Terni buvo suteikta ypač ilga koncesija (60 metų vietoj 30), taigi nusavinant turtą bendrovė jau buvo turėjusi trisdešimt metų savo investicijoms amortizuoti. |
| --- | --- |

(77)

Italijoje hidroelektrinės valdymui taikoma koncesija, kurios terminas nustatomas siekiant leisti bendrovei amortizuoti investicijas. Pasibaigus koncesijos terminui, bendrovė iš principo netenka teisės naudoti savo turtą. Terni kompensacijos būdo atveju buvo ekonomiškai prasminga, kad elektros energija būtų teikiama gamybos kaina ne ilgiau kaip per likusį bendrovės koncesijos terminą. Ir iš tiesų atrodo, kad tuo buvo pagrįsta pradinė Italijos įstatymo nuostata, pagal kurią lengvatinio tarifo trukmė buvo apribota iki 1992 m. Nors Terni suteiktos koncesijos terminas būtų pasibaigęs prieš keletą metų, suprantama, kad Italijos institucijos norėjo suderinti Terni tarifo taikymo pabaigą su bendrąja hidroelektrinių koncesijų termino Italijoje pabaiga 1992 m. Be to, Società Terni buvo suteikta ypač ilga koncesija (60 metų vietoj 30), taigi nusavinant turtą bendrovė jau buvo turėjusi trisdešimt metų savo investicijoms amortizuoti.

| (78) | Galiausiai Komisija mano, kad pradinis kompensacinis paketas buvo proporcingas ir jokiu būdu nepablogino bendrovės padėties. |
| --- | --- |

(78)

Galiausiai Komisija mano, kad pradinis kompensacinis paketas buvo proporcingas ir jokiu būdu nepablogino bendrovės padėties.

| (79) | Šiuo atveju esminis klausimas – ar pakartotinis šios tarifo priemonės pratęsimas vis dar gali būti laikomas neatskiriama kompensacijos dalimi. Komisija laikosi nuomonės, kad šiuo atveju taip negali būti. Kai valstybė nusavina turtą, ji ex ante nustato absoliučią kompensacijos sumą arba, kaip šiuo atveju, kompensacinį mechanizmą. Bet koks sumų ar mechanizmo ex post pakeitimas neišvengiamai pakeičia priemonės pobūdį, ir priemonė nebegali būti laikoma kompensacine, nes nukrypsta nuo pradinio susitarimo. Pripažinus priešingai, šios rūšies priemonės būtų pašalintos iš valstybės pagalbos kontrolės taikymo srities. |
| --- | --- |

(79)

Šiuo atveju esminis klausimas – ar pakartotinis šios tarifo priemonės pratęsimas vis dar gali būti laikomas neatskiriama kompensacijos dalimi. Komisija laikosi nuomonės, kad šiuo atveju taip negali būti. Kai valstybė nusavina turtą, ji ex ante nustato absoliučią kompensacijos sumą arba, kaip šiuo atveju, kompensacinį mechanizmą. Bet koks sumų ar mechanizmo ex post pakeitimas neišvengiamai pakeičia priemonės pobūdį, ir priemonė nebegali būti laikoma kompensacine, nes nukrypsta nuo pradinio susitarimo. Pripažinus priešingai, šios rūšies priemonės būtų pašalintos iš valstybės pagalbos kontrolės taikymo srities.

| (80) | Tačiau valstybė narė gali pranešti Komisijai apie savo ketinimą suteikti bendrovei, kurios turtas buvo nusavintas, papildomų lengvatų. Komisija išnagrinės tokio pranešimo esmę atsižvelgdama į valstybės pagalbos taisykles ir konkrečias aplinkybes. |
| --- | --- |

(80)

Tačiau valstybė narė gali pranešti Komisijai apie savo ketinimą suteikti bendrovei, kurios turtas buvo nusavintas, papildomų lengvatų. Komisija išnagrinės tokio pranešimo esmę atsižvelgdama į valstybės pagalbos taisykles ir konkrečias aplinkybes.

| (81) | (63) punkte minėto tyrimo tikslas – parodyti, kad Società Terni ir jos bendrovėms perėmėjoms per daugelį metų suteikta kompensacija neapėmė visos nusavinto turto rinkos vertės, todėl nebuvo suteikta per didelė kompensacija ir naudos gavėjai niekada de facto neturėjo pranašumo. |
| --- | --- |

(81)

(63) punkte minėto tyrimo tikslas – parodyti, kad Società Terni ir jos bendrovėms perėmėjoms per daugelį metų suteikta kompensacija neapėmė visos nusavinto turto rinkos vertės, todėl nebuvo suteikta per didelė kompensacija ir naudos gavėjai niekada de facto neturėjo pranašumo.

| (82) | Komisija pirmiausia norėtų pabrėžti, kad kompensacinio susitarimo tinkamumo analizė gali būti atlikta tik ex ante, t. y. turto nusavinimo metu. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad Italijos institucijų pasirinkto mechanizmo tikslas buvo užtikrinti tokią Società Terni padėtį, tarsi jos elektrinė nebūtų buvusi nusavinta, suteikiant bendrovei galimybę gauti elektros energijos už savikainą per visą bendrovės koncesijos terminą. Taigi argumentas, kad taikant šią priemonę Terni bendrovės galėjo gauti mažiau, negu turėjo teisę gauti, yra sunkiai suprantamas. Be to, Komisija tvirtina, kad net jei tyrimo rezultatai būtų pagrįsti (o šiuo atveju taip nėra, kaip parodyta (88)–(92) punktuose), ta aplinkybė būtų nesvarbi nustatant, ar tarifas suteikė pranašumo naudos gavėjams. |
| --- | --- |

(82)

Komisija pirmiausia norėtų pabrėžti, kad kompensacinio susitarimo tinkamumo analizė gali būti atlikta tik ex ante, t. y. turto nusavinimo metu. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad Italijos institucijų pasirinkto mechanizmo tikslas buvo užtikrinti tokią Società Terni padėtį, tarsi jos elektrinė nebūtų buvusi nusavinta, suteikiant bendrovei galimybę gauti elektros energijos už savikainą per visą bendrovės koncesijos terminą. Taigi argumentas, kad taikant šią priemonę Terni bendrovės galėjo gauti mažiau, negu turėjo teisę gauti, yra sunkiai suprantamas. Be to, Komisija tvirtina, kad net jei tyrimo rezultatai būtų pagrįsti (o šiuo atveju taip nėra, kaip parodyta (88)–(92) punktuose), ta aplinkybė būtų nesvarbi nustatant, ar tarifas suteikė pranašumo naudos gavėjams.

| (83) | Reikėtų priminti, kad nusavinant turtą Italija būtų galėjusi nuspręsti suteikti Terni kompensaciją, sumokant nusavinto turto verte pagrįstą nustatytą finansinę sumą. Tačiau Italija pasirinko kitą būdą, pagal kurį Società Terni buvo laikoma faktiniu gamintoju savo reikmėms. Šis būdas buvo visiškai prasmingas ekonomiškai, ir pranašumo buvimas turėtų būti vertinamas šiuo orientaciniu pagrindu. Taikant šį požiūrį, reikia padaryti išvadą, kad naudos gavėjai neturėjo pranašumo iki pradinės kompensacinės tarifo priemonės termino pabaigos (ir tik iki tos datos). Šia išvada negalima suabejoti taikant alternatyvius naudos ir nuostolio apskaičiavimus, ypač kai jie atliekami atgaline data. |
| --- | --- |

(83)

Reikėtų priminti, kad nusavinant turtą Italija būtų galėjusi nuspręsti suteikti Terni kompensaciją, sumokant nusavinto turto verte pagrįstą nustatytą finansinę sumą. Tačiau Italija pasirinko kitą būdą, pagal kurį Società Terni buvo laikoma faktiniu gamintoju savo reikmėms. Šis būdas buvo visiškai prasmingas ekonomiškai, ir pranašumo buvimas turėtų būti vertinamas šiuo orientaciniu pagrindu. Taikant šį požiūrį, reikia padaryti išvadą, kad naudos gavėjai neturėjo pranašumo iki pradinės kompensacinės tarifo priemonės termino pabaigos (ir tik iki tos datos). Šia išvada negalima suabejoti taikant alternatyvius naudos ir nuostolio apskaičiavimus, ypač kai jie atliekami atgaline data.

| (84) | Taikant kitą būdą retrospektyviai (ex-post) būtų gauti prieštaringi ar net nelogiški rezultatai, kaip rodo toliau pateiktas pavyzdys. Tarkime, staiga padidėjus energijos kainoms, naudos gavėjų gautos finansinės sumos viršijo Terni elektrinės rinkos vertę jau per pirmus dešimt tarifo priemonės metų; pagal tyrimo metodiką reikėtų nuspręsti, kad buvo suteikta per didelė kompensacija, nors turto nusavinimo pakete buvo numatyta, kad tarifas bus taikomas 30 metų. Tai akivaizdžiai būtų klaidinga išvada, nes nebūtų atsižvelgta į pradinės priemonės normą. Tokia pat išvada turi būti taikoma a contrario, keliant hipotezę, kad faktinės gautos sumos nepadengė turto vertės. |
| --- | --- |

(84)

Taikant kitą būdą retrospektyviai (ex-post) būtų gauti prieštaringi ar net nelogiški rezultatai, kaip rodo toliau pateiktas pavyzdys. Tarkime, staiga padidėjus energijos kainoms, naudos gavėjų gautos finansinės sumos viršijo Terni elektrinės rinkos vertę jau per pirmus dešimt tarifo priemonės metų; pagal tyrimo metodiką reikėtų nuspręsti, kad buvo suteikta per didelė kompensacija, nors turto nusavinimo pakete buvo numatyta, kad tarifas bus taikomas 30 metų. Tai akivaizdžiai būtų klaidinga išvada, nes nebūtų atsižvelgta į pradinės priemonės normą. Tokia pat išvada turi būti taikoma a contrario, keliant hipotezę, kad faktinės gautos sumos nepadengė turto vertės.

| (85) | Be to, turto nusavinimo atveju ex post naudos ir nuostolių perskaičiavimas visiškai netinkamas. Ilgalaikis ekonominis rezultatas bendrovei, kurios turtas buvo nusavintas, kuris nusavinant turtą yra neprognozuojamas, negali būti persvarstytas po daugybės dešimtmečių papildomoms išmokėtoms kompensacijos dalims pateisinti. |
| --- | --- |

(85)

Be to, turto nusavinimo atveju ex post naudos ir nuostolių perskaičiavimas visiškai netinkamas. Ilgalaikis ekonominis rezultatas bendrovei, kurios turtas buvo nusavintas, kuris nusavinant turtą yra neprognozuojamas, negali būti persvarstytas po daugybės dešimtmečių papildomoms išmokėtoms kompensacijos dalims pateisinti.

| (86) | Taigi tyrimas gali būti atmestas kaip netinkamas. |
| --- | --- |

(86)

Taigi tyrimas gali būti atmestas kaip netinkamas.

| (87) | Vis dėlto Komisija išnagrinėjo tyrimo duomenis ir rezultatus. Ši analizė parodė, kad tyrimas turi metodikos trūkumų. Kaip parodyta toliau, jame sistemingai nepakankamai įvertinama Terni bendrovėms taikoma tarifo lengvata ir tikriausiai per daug įvertinama nusavinto turto vertė. |
| --- | --- |

(87)

Vis dėlto Komisija išnagrinėjo tyrimo duomenis ir rezultatus. Ši analizė parodė, kad tyrimas turi metodikos trūkumų. Kaip parodyta toliau, jame sistemingai nepakankamai įvertinama Terni bendrovėms taikoma tarifo lengvata ir tikriausiai per daug įvertinama nusavinto turto vertė.

| (88) | Tarifo lengvatai 1963–1999 m. apskaičiuoti, Terni mokėta kaina (1 alternatyva – savo pagamintos elektros energijos kaina) tyrime lyginama su įprasta kaina, kurią mokėjo panašus vartotojas, t. y. gamintojas savo reikmėms, atleistas nuo tam tikrų tarifo dalių mokėjimo (2 alternatyva). Taigi lengvata apskaičiuojama kaip skirtumas tarp dviejų alternatyvių lengvatinių režimų, numatytų kaip kompensacija Terni. Komisija pažymi, kad tarifo lengvatai apskaičiuoti, faktinis Terni tarifas turėjo būti lyginamas su įprastu tarifu, kurį moka ne gamintojas savo reikmėms, kurio vartojimo pobūdis atitinka Terni. Taigi Terni tarifo lengvata tyrime įvertinta nepakankamai. |
| --- | --- |

(88)

Tarifo lengvatai 1963–1999 m. apskaičiuoti, Terni mokėta kaina (1 alternatyva – savo pagamintos elektros energijos kaina) tyrime lyginama su įprasta kaina, kurią mokėjo panašus vartotojas, t. y. gamintojas savo reikmėms, atleistas nuo tam tikrų tarifo dalių mokėjimo (2 alternatyva). Taigi lengvata apskaičiuojama kaip skirtumas tarp dviejų alternatyvių lengvatinių režimų, numatytų kaip kompensacija Terni. Komisija pažymi, kad tarifo lengvatai apskaičiuoti, faktinis Terni tarifas turėjo būti lyginamas su įprastu tarifu, kurį moka ne gamintojas savo reikmėms, kurio vartojimo pobūdis atitinka Terni. Taigi Terni tarifo lengvata tyrime įvertinta nepakankamai.

| (89) | 2000–2006 m. laikotarpio lengvata ir vėl apskaičiuota kaip skirtumas tarp dviejų lengvatinių režimų, vienintelis skirtumas tas, kad Terni mokėta faktinė kaina atitinka 2 alternatyvą (o ne 1 alternatyvą, kurios nebebuvo įmanoma taikyti pertvarkius tarifą). Taikant šį būdą tam tikrais metais lengvata net yra neigiama, o tai parodo metodikos trūkumus, nes Terni bendrovės visada mokėjo mažesnį už rinkos kainą tarifą. Iš esmės tarifo lengvata šiuo laikotarpiu turėjo paprasčiausiai atitikti kompensacinę dalį, kurią mokėjo Išlyginimo fondas. Taigi lengvata ir vėl yra įvertinta nepakankamai. |
| --- | --- |

(89)

2000–2006 m. laikotarpio lengvata ir vėl apskaičiuota kaip skirtumas tarp dviejų lengvatinių režimų, vienintelis skirtumas tas, kad Terni mokėta faktinė kaina atitinka 2 alternatyvą (o ne 1 alternatyvą, kurios nebebuvo įmanoma taikyti pertvarkius tarifą). Taikant šį būdą tam tikrais metais lengvata net yra neigiama, o tai parodo metodikos trūkumus, nes Terni bendrovės visada mokėjo mažesnį už rinkos kainą tarifą. Iš esmės tarifo lengvata šiuo laikotarpiu turėjo paprasčiausiai atitikti kompensacinę dalį, kurią mokėjo Išlyginimo fondas. Taigi lengvata ir vėl yra įvertinta nepakankamai.

| (90) | Kitas tyrimo trūkumas susijęs su gamybos turto verte. Tyrime naudojama buhalterinė turto vertė – tai paprasčiausiai skirtumas tarp straipsnio „Statiniai ir mašinos“Terni 1962 m. biudžete (vieneri metai prieš nacionalizavimą) ir to paties straipsnio kitais metais. Pirma, reikėtų pažymėti, kad nėra konkrečių įrodymų, jog skirtumas susijęs tik su hidroelektrinės praradimu. Tačiau net jei arguendo ta buhalterinė vertė galėtų būti pripažinta, tyrime taikytas būdas vis vien turėtų trūkumų. Kaip patvirtino Italija, realioji hidroelektrinės vertė jos nusavinimo metu yra susijusi su likusiu pagrindinės koncesijos terminu (22). Taigi, į tai atsižvelgiant, elektrinės buhalterinė vertė turėjo būti patikslinta. Tyrime buhalterinė vertė paprasčiausiai patikslinta 2006 metams atsižvelgiant į infliaciją. Taigi esama įrodymų, kurie rodo, jog turto vertė tyrime per daug įvertinta. |
| --- | --- |

(90)

Kitas tyrimo trūkumas susijęs su gamybos turto verte. Tyrime naudojama buhalterinė turto vertė – tai paprasčiausiai skirtumas tarp straipsnio „Statiniai ir mašinos“Terni 1962 m. biudžete (vieneri metai prieš nacionalizavimą) ir to paties straipsnio kitais metais. Pirma, reikėtų pažymėti, kad nėra konkrečių įrodymų, jog skirtumas susijęs tik su hidroelektrinės praradimu. Tačiau net jei arguendo ta buhalterinė vertė galėtų būti pripažinta, tyrime taikytas būdas vis vien turėtų trūkumų. Kaip patvirtino Italija, realioji hidroelektrinės vertė jos nusavinimo metu yra susijusi su likusiu pagrindinės koncesijos terminu (22). Taigi, į tai atsižvelgiant, elektrinės buhalterinė vertė turėjo būti patikslinta. Tyrime buhalterinė vertė paprasčiausiai patikslinta 2006 metams atsižvelgiant į infliaciją. Taigi esama įrodymų, kurie rodo, jog turto vertė tyrime per daug įvertinta.

| (91) | Taigi tyrimas apskritai gali būti atmestas. |
| --- | --- |

(91)

Taigi tyrimas apskritai gali būti atmestas.

| (92) | Terni tarifo taikymo pratęsimų klausimu Komisija pripažįsta, kad jų pagrindinė priežastis buvo ir toliau taikyti režimą lygiagrečiai su tais hidroenergijos gamintojais, kurių koncesijos buvo atnaujintos. Tačiau toks lygiagretumas, kuris grindžiamas kompensaciniu mechanizmu, turto nusavinimo priemonėje buvo numatytas tik trisdešimčiai metų, o ne neribotam laikui. Taigi dėl (73)–(78) punktuose jau paaiškintų priežasčių negalima teigti, kad šie pratęsimai buvo kompensacinio pobūdžio. |
| --- | --- |

(92)

Terni tarifo taikymo pratęsimų klausimu Komisija pripažįsta, kad jų pagrindinė priežastis buvo ir toliau taikyti režimą lygiagrečiai su tais hidroenergijos gamintojais, kurių koncesijos buvo atnaujintos. Tačiau toks lygiagretumas, kuris grindžiamas kompensaciniu mechanizmu, turto nusavinimo priemonėje buvo numatytas tik trisdešimčiai metų, o ne neribotam laikui. Taigi dėl (73)–(78) punktuose jau paaiškintų priežasčių negalima teigti, kad šie pratęsimai buvo kompensacinio pobūdžio.

| (93) | Ši išvada dar akivaizdesnė antrojo tarifo taikymo pratęsimo atžvilgiu. Šis pratęsimas nutraukė taikytą laipsniško tiekimo nutraukimo mechanizmą, kurio tikslas buvo palengvinti bendrovių perėjimą prie viso tarifo, kuris parodė, kad Italijos institucijos buvo įsitikinusios, jog bendrovėms buvo suteikta visa kompensacija. Iš tikrųjų Italija pati išsamiai paaiškino šio antrojo pratęsimo priežastis, kurios yra susijusios tik su pramonės politika (žr. Italijos pastabas (61) punkte). |
| --- | --- |

(93)

Ši išvada dar akivaizdesnė antrojo tarifo taikymo pratęsimo atžvilgiu. Šis pratęsimas nutraukė taikytą laipsniško tiekimo nutraukimo mechanizmą, kurio tikslas buvo palengvinti bendrovių perėjimą prie viso tarifo, kuris parodė, kad Italijos institucijos buvo įsitikinusios, jog bendrovėms buvo suteikta visa kompensacija. Iš tikrųjų Italija pati išsamiai paaiškino šio antrojo pratęsimo priežastis, kurios yra susijusios tik su pramonės politika (žr. Italijos pastabas (61) punkte).

| (94) | Atsižvelgdama į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija mano, kad Terni tarifas gali būti laikomas kompensaciniu iki 1992 m. Iki tos datos priemonė neprilygsta valstybės pagalbai. Tačiau visi paskesni tarifo taikymo pratęsimai turi būti nagrinėjami pagal valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(94)

Atsižvelgdama į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija mano, kad Terni tarifas gali būti laikomas kompensaciniu iki 1992 m. Iki tos datos priemonė neprilygsta valstybės pagalbai. Tačiau visi paskesni tarifo taikymo pratęsimai turi būti nagrinėjami pagal valstybės pagalbos taisykles.

| (95) | Tad Komisija įvertino, ar lengvatinis tarifas, skirtas Terni grupei po 1992 m., visų pirma nuo 2005 m. sausio 1 d., t. y. kai įsigaliojo Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalis, kuris yra šios procedūros dalykas, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(95)

Tad Komisija įvertino, ar lengvatinis tarifas, skirtas Terni grupei po 1992 m., visų pirma nuo 2005 m. sausio 1 d., t. y. kai įsigaliojo Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalis, kuris yra šios procedūros dalykas, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

| (96) | Šiuo atžvilgiu Komisija atsižvelgia į Italijos vyriausybės paaiškinimus dėl EAPB sprendimo Nr. 83/396 ir Teismo sprendimo C 99/92 netinkamumo ir sutinka, kad tokie sprendimai nėra susiję su trims gamykloms Ternio provincijoje suteikto tarifo valstybės pagalbos pobūdžio įvertinimu. |
| --- | --- |

(96)

Šiuo atžvilgiu Komisija atsižvelgia į Italijos vyriausybės paaiškinimus dėl EAPB sprendimo Nr. 83/396 ir Teismo sprendimo C 99/92 netinkamumo ir sutinka, kad tokie sprendimai nėra susiję su trims gamykloms Ternio provincijoje suteikto tarifo valstybės pagalbos pobūdžio įvertinimu.

| (97) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį priemonė yra valstybės pagalba, jeigu atitinkamos visos šios sąlygos: priemonė a) suteikia ekonominio pranašumo naudos gavėjui; b) ją skiria valstybė arba jai naudojami valstybės ištekliai ir ji yra priskirtina valstybei; c) yra selektyvi; d) daro poveikį Bendrijos vidaus prekybai ir gali iškraipyti konkurenciją ES. |
| --- | --- |

(97)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį priemonė yra valstybės pagalba, jeigu atitinkamos visos šios sąlygos: priemonė a) suteikia ekonominio pranašumo naudos gavėjui; b) ją skiria valstybė arba jai naudojami valstybės ištekliai ir ji yra priskirtina valstybei; c) yra selektyvi; d) daro poveikį Bendrijos vidaus prekybai ir gali iškraipyti konkurenciją ES.

| (98) | Atsižvelgusi į (73)–(94) punktuose pateiktą argumentaciją, Komisija padarė išvadą, kad Terni skirtas lengvatinis tarifas nesuteikė pranašumo naudos gavėjams viso pradinio kompensacinio paketo laikotarpiu, t. y. iki 1992 m. Taigi pranašumo buvimui nustatyti reikia įvertinti tik tarifo taikymo pratęsimus. |
| --- | --- |

(98)

Atsižvelgusi į (73)–(94) punktuose pateiktą argumentaciją, Komisija padarė išvadą, kad Terni skirtas lengvatinis tarifas nesuteikė pranašumo naudos gavėjams viso pradinio kompensacinio paketo laikotarpiu, t. y. iki 1992 m. Taigi pranašumo buvimui nustatyti reikia įvertinti tik tarifo taikymo pratęsimus.

| (99) | Negali būti jokių abejonių, kad elektros energijos teikimas mažesnėmis kainomis, palyginti su įprastu elektros energijos tarifu, naudos gavėjams suteikia aiškaus ekonominio pranašumo, nes jų gamybos išlaidos mažėja, o konkurencinė padėtis gerėja. |
| --- | --- |

(99)

Negali būti jokių abejonių, kad elektros energijos teikimas mažesnėmis kainomis, palyginti su įprastu elektros energijos tarifu, naudos gavėjams suteikia aiškaus ekonominio pranašumo, nes jų gamybos išlaidos mažėja, o konkurencinė padėtis gerėja.

| (100) | Ši konkreti tarifo priemonė taikoma tik Terni grupei, tad priemonė yra selektyvi. |
| --- | --- |

(100)

Ši konkreti tarifo priemonė taikoma tik Terni grupei, tad priemonė yra selektyvi.

| (101) | Dėl finansavimo naudojant valstybės išteklius reikėtų pažymėti, kad nuo 2002 m. su tarifu susijusią finansinę naštą prisiėmė visi Italijos elektros energijos vartotojai, kuriems taikomas Išlyginimo fondo renkamas parafiskalinis mokestis – elektros energijos tarifo A4 dalis. Šis mokestis privalomas, nes yra nustatytas nacionalinės teisės aktus įgyvendinančios AEEG sprendimuose. Išlyginimo fondas – pagal teisės aktus įsteigta valstybinė įstaiga, atliekanti savo funkcijas remdamasi tiksliais nurodymais, nustatytais AEEG sprendimuose ir atitinkamose įstatymų ir reguliavimo nuostatose. |
| --- | --- |

(101)

Dėl finansavimo naudojant valstybės išteklius reikėtų pažymėti, kad nuo 2002 m. su tarifu susijusią finansinę naštą prisiėmė visi Italijos elektros energijos vartotojai, kuriems taikomas Išlyginimo fondo renkamas parafiskalinis mokestis – elektros energijos tarifo A4 dalis. Šis mokestis privalomas, nes yra nustatytas nacionalinės teisės aktus įgyvendinančios AEEG sprendimuose. Išlyginimo fondas – pagal teisės aktus įsteigta valstybinė įstaiga, atliekanti savo funkcijas remdamasi tiksliais nurodymais, nustatytais AEEG sprendimuose ir atitinkamose įstatymų ir reguliavimo nuostatose.

| (102) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką pajamos iš mokesčio, kuris yra privalomas pagal nacionalinės teisės aktus ir kuris mokamas pagal teisės aktus įsteigtai valstybės įstaigai, yra valstybės ištekliai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, kai yra skiriamos finansuoti priemonę, atitinkančią kitus tame straipsnyje nustatytus kriterijus (23). |
| --- | --- |

(102)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką pajamos iš mokesčio, kuris yra privalomas pagal nacionalinės teisės aktus ir kuris mokamas pagal teisės aktus įsteigtai valstybės įstaigai, yra valstybės ištekliai, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, kai yra skiriamos finansuoti priemonę, atitinkančią kitus tame straipsnyje nustatytus kriterijus (23).

| (103) | (68) punkte Italija mini Pearle
   (24) bylą savo teiginiui, kad per Išlyginimo fondą perduoti ištekliai nėra valstybės pagalba, pagrįsti. Pearle byloje Teismas nustatė, kad tam tikromis tiksliai apibrėžtomis aplinkybėmis ištekliai iš mokesčio, kurie perduodami per valstybės įstaigą, negali būti laikomi valstybės ištekliais. Pearle atveju priemones ekonomikos sektoriaus iniciatyva finansavo tik ekonomikos sektorius; pajamos buvo paprasčiausiai perduodamos per valstybės įstaigą, o mokestį mokėję subjektai buvo tapatūs pagalbos priemonės naudos gavėjams. Komisija tvirtina, kad šis atvejis akivaizdžiai yra kitoks. Terni tarifas buvo nustatytas valstybės (o ne ekonomikos sektoriaus) iniciatyva, tarifo naudos gavėjams netenka jokios su mokesčiu susijusios finansinės naštos, kuri tenka tik elektros energijos vartotojams, ir valstybė bet kuriuo metu gali AEEG sprendimu arba kitokiomis įstatymų ar reguliavimo nuostatomis nurodyti Išlyginimo fondui, kaip naudoti taikant mokestį surinktas lėšas. Taigi šiuo atveju netinka remtis Pearle byla. |
| --- | --- |

(103)

(68) punkte Italija mini Pearle
   (24) bylą savo teiginiui, kad per Išlyginimo fondą perduoti ištekliai nėra valstybės pagalba, pagrįsti. Pearle byloje Teismas nustatė, kad tam tikromis tiksliai apibrėžtomis aplinkybėmis ištekliai iš mokesčio, kurie perduodami per valstybės įstaigą, negali būti laikomi valstybės ištekliais. Pearle atveju priemones ekonomikos sektoriaus iniciatyva finansavo tik ekonomikos sektorius; pajamos buvo paprasčiausiai perduodamos per valstybės įstaigą, o mokestį mokėję subjektai buvo tapatūs pagalbos priemonės naudos gavėjams. Komisija tvirtina, kad šis atvejis akivaizdžiai yra kitoks. Terni tarifas buvo nustatytas valstybės (o ne ekonomikos sektoriaus) iniciatyva, tarifo naudos gavėjams netenka jokios su mokesčiu susijusios finansinės naštos, kuri tenka tik elektros energijos vartotojams, ir valstybė bet kuriuo metu gali AEEG sprendimu arba kitokiomis įstatymų ar reguliavimo nuostatomis nurodyti Išlyginimo fondui, kaip naudoti taikant mokestį surinktas lėšas. Taigi šiuo atveju netinka remtis Pearle byla.

| (104) | Preussen-Elektra byloje, kurią Italija taip pat paminėjo (68) punkte, Teismas laikėsi nuomonės, kad privačioms elektros energijos tiekimo įmonėms nustatytas įsipareigojimas pirkti iš atsinaujinančiųjų šaltinių pagamintą elektros energiją minimaliomis kainomis, kurios buvo didesnės negu reali ekonominė tos rūšies elektros energijos vertė, nebuvo valstybės pagalba, nes priemonė nebuvo susijusi su kokiu nors tiesioginiu ar netiesioginiu valstybės išteklių perdavimu. |
| --- | --- |

(104)

Preussen-Elektra byloje, kurią Italija taip pat paminėjo (68) punkte, Teismas laikėsi nuomonės, kad privačioms elektros energijos tiekimo įmonėms nustatytas įsipareigojimas pirkti iš atsinaujinančiųjų šaltinių pagamintą elektros energiją minimaliomis kainomis, kurios buvo didesnės negu reali ekonominė tos rūšies elektros energijos vertė, nebuvo valstybės pagalba, nes priemonė nebuvo susijusi su kokiu nors tiesioginiu ar netiesioginiu valstybės išteklių perdavimu.

| (105) | Šiuo atveju bylų esmė taip pat akivaizdžiai kitokia. Preussen-Elektra atveju priemonei finansuoti reikalingus išteklius tiesiogiai teikė elektros energijos tiekėjai nedalyvaujant jokiai valstybės įstaigai, net kaip pasyviai priemonei tokiems pinigams perduoti. Minėtu atveju nebuvo galima nustatyti jokio valstybės išteklių perdavimo. Tačiau nagrinėjamu atveju pinigai gaunami iš plačiosios visuomenės, kuriai taikomas parafiskalinis mokestis, pajamos iš kurio prieš paskirstymą galutiniams naudos gavėjams patenka į valstybės įstaigą. Taigi tai yra pavyzdinis valstybės išteklių naudojimo atvejis. |
| --- | --- |

(105)

Šiuo atveju bylų esmė taip pat akivaizdžiai kitokia. Preussen-Elektra atveju priemonei finansuoti reikalingus išteklius tiesiogiai teikė elektros energijos tiekėjai nedalyvaujant jokiai valstybės įstaigai, net kaip pasyviai priemonei tokiems pinigams perduoti. Minėtu atveju nebuvo galima nustatyti jokio valstybės išteklių perdavimo. Tačiau nagrinėjamu atveju pinigai gaunami iš plačiosios visuomenės, kuriai taikomas parafiskalinis mokestis, pajamos iš kurio prieš paskirstymą galutiniams naudos gavėjams patenka į valstybės įstaigą. Taigi tai yra pavyzdinis valstybės išteklių naudojimo atvejis.

| (106) | Todėl atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Terni tarifui finansuoti naudotas parafiskalinis mokestis yra valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(106)

Todėl atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Terni tarifui finansuoti naudotas parafiskalinis mokestis yra valstybės ištekliai.

| (107) | Priskyrimo valstybei kriterijus (25) taip pat patenkinamas, nes Terni tarifo teisinis pagrindas nustatytas nacionalinės teisės aktuose bei AEEG, kuri yra valstybės įstaiga, sprendimuose. |
| --- | --- |

(107)

Priskyrimo valstybei kriterijus (25) taip pat patenkinamas, nes Terni tarifo teisinis pagrindas nustatytas nacionalinės teisės aktuose bei AEEG, kuri yra valstybės įstaiga, sprendimuose.

| (108) | Vertindama paskutinį 87 straipsnio 1 dalyje nustatytą kriterijų, t. y. poveikį prekybai tarp valstybių narių ir konkurencijos iškraipymą, Komisija gali atmesti Terni bendrovių (46) punkte pateiktus argumentus, remdamasi (109)–(116) punktuose nurodytais sumetimais. |
| --- | --- |

(108)

Vertindama paskutinį 87 straipsnio 1 dalyje nustatytą kriterijų, t. y. poveikį prekybai tarp valstybių narių ir konkurencijos iškraipymą, Komisija gali atmesti Terni bendrovių (46) punkte pateiktus argumentus, remdamasi (109)–(116) punktuose nurodytais sumetimais.

| (109) | Pagrindinis naudos gavėjų argumentas – gamyklos, gaunančios naudą dėl tarifo, nedalyvauja Bendrijos vidaus prekyboje, nes didžiąją dalį savo produktų parduoda vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(109)

Pagrindinis naudos gavėjų argumentas – gamyklos, gaunančios naudą dėl tarifo, nedalyvauja Bendrijos vidaus prekyboje, nes didžiąją dalį savo produktų parduoda vidaus rinkoje.

| (110) | Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad analizė negali būti apribota tik Ternio provincijoje esančiomis gamyklomis. Naudos gavėjai priklauso tarptautinėms grupėms, kurios veikia įvairiuose ekonomikos sektoriuose (26), ir pagalba veiklai, suteikta vienam skyriui ar gamyklai, gali būti naudojama kryžminiam kitų grupės skyrių subsidijavimui Bendrijos vidaus prekybai atvertuose sektoriuose ir iš esmės vien tik ši aplinkybė galėtų duoti pagrindą padaryti išvadą, kad tarifas daro poveikį prekybai tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(110)

Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad analizė negali būti apribota tik Ternio provincijoje esančiomis gamyklomis. Naudos gavėjai priklauso tarptautinėms grupėms, kurios veikia įvairiuose ekonomikos sektoriuose (26), ir pagalba veiklai, suteikta vienam skyriui ar gamyklai, gali būti naudojama kryžminiam kitų grupės skyrių subsidijavimui Bendrijos vidaus prekybai atvertuose sektoriuose ir iš esmės vien tik ši aplinkybė galėtų duoti pagrindą padaryti išvadą, kad tarifas daro poveikį prekybai tarp valstybių narių.

| (111) | Be to, net jei būtų įrodyta, kad visa bendrovių produkcija arba didžioji jos dalis buvo parduodama Italijos vidaus rinkoje, quod non, tai būtų nereikšminga siekiant nustatyti priemonės poveikį Bendrijos vidaus prekybai. Teismas nustatė, kad „pagalba įmonei gali paveikti prekybą tarp valstybių narių ir iškraipyti konkurenciją, jeigu ta įmonė konkuruoja su produktais iš kitų valstybių narių, net jei pati savo produktų neeksportuoja (...). Jeigu valstybė narė suteikia įmonei pagalbą, dėl to gali būti palaikyta arba padidinta vidaus gamyba, ir įmonės, įsisteigusios kitose valstybėse narėse, turės mažiau galimybių eksportuoti savo produktus į tos valstybės narės rinką“ (27). |
| --- | --- |

(111)

Be to, net jei būtų įrodyta, kad visa bendrovių produkcija arba didžioji jos dalis buvo parduodama Italijos vidaus rinkoje, quod non, tai būtų nereikšminga siekiant nustatyti priemonės poveikį Bendrijos vidaus prekybai. Teismas nustatė, kad „pagalba įmonei gali paveikti prekybą tarp valstybių narių ir iškraipyti konkurenciją, jeigu ta įmonė konkuruoja su produktais iš kitų valstybių narių, net jei pati savo produktų neeksportuoja (...). Jeigu valstybė narė suteikia įmonei pagalbą, dėl to gali būti palaikyta arba padidinta vidaus gamyba, ir įmonės, įsisteigusios kitose valstybėse narėse, turės mažiau galimybių eksportuoti savo produktus į tos valstybės narės rinką“ (27).

| (112) | Todėl Komisija išnagrinėjo, ar susijusiuose sektoriuose bendrai vyksta prekyba Bendrijos viduje. |
| --- | --- |

(112)

Todėl Komisija išnagrinėjo, ar susijusiuose sektoriuose bendrai vyksta prekyba Bendrijos viduje.

| (113) | Dėl cemento gamintojo Cementir, Komisija išsamiai išnagrinėjo cemento rinką ir įvairius jos segmentus, ypač savo 1994 m. lapkričio 30 d sprendime (28). Cementas – tai sunkus produktas, kurio vertė, palyginti su jo svoriu, yra nedidelė, tad jo vežimas dideliais atstumais dėl vežimo kainos gali būti neekonomiškas. Tačiau Komisija nustatė, kad šis suvaržymas netrukdė Bendrijos vidaus prekybai. Cemento produktais de facto prekiaujama tarp valstybių narių ir praeityje cemento gamintojų sudaryti neteisėti susitarimai ir derinti veiksmai (kuriems buvo skirtos sankcijos minėtame sprendime) savo vidaus rinkoms apsaugoti papildomai įrodo veiksmingos konkurencijos buvimą ES lygiu. |
| --- | --- |

(113)

Dėl cemento gamintojo Cementir, Komisija išsamiai išnagrinėjo cemento rinką ir įvairius jos segmentus, ypač savo 1994 m. lapkričio 30 d sprendime (28). Cementas – tai sunkus produktas, kurio vertė, palyginti su jo svoriu, yra nedidelė, tad jo vežimas dideliais atstumais dėl vežimo kainos gali būti neekonomiškas. Tačiau Komisija nustatė, kad šis suvaržymas netrukdė Bendrijos vidaus prekybai. Cemento produktais de facto prekiaujama tarp valstybių narių ir praeityje cemento gamintojų sudaryti neteisėti susitarimai ir derinti veiksmai (kuriems buvo skirtos sankcijos minėtame sprendime) savo vidaus rinkoms apsaugoti papildomai įrodo veiksmingos konkurencijos buvimą ES lygiu.

| (114) | Dėl Nuova Terni Industrie Chimiche pakanka pasakyti, kad susijungimo sprendime, pagal kurį Komisija leido Norsk Hydro perimti Nuova Terni Industrie Chimiche
   (29), Komisija nustatė, kad prekyba Terni chemikalų skyriaus gaminamais produktais vyko Bendrijos viduje, ir geografinė rinka bent jau apėmė Europos ekonominę erdvę. |
| --- | --- |

(114)

Dėl Nuova Terni Industrie Chimiche pakanka pasakyti, kad susijungimo sprendime, pagal kurį Komisija leido Norsk Hydro perimti Nuova Terni Industrie Chimiche
   (29), Komisija nustatė, kad prekyba Terni chemikalų skyriaus gaminamais produktais vyko Bendrijos viduje, ir geografinė rinka bent jau apėmė Europos ekonominę erdvę.

| (115) | ThyssenKrupp atžvilgiu Komisija pažymi, kad plieno rinka – tai pasaulinė ir itin konkurencinga rinka. Ankstesniuose sprendimuose Komisija jau buvo nustačiusi, kad rinkos segmentai, kuriuose veikia ThyssenKrupp, bent jau apima visą EB teritoriją (30). |
| --- | --- |

(115)

ThyssenKrupp atžvilgiu Komisija pažymi, kad plieno rinka – tai pasaulinė ir itin konkurencinga rinka. Ankstesniuose sprendimuose Komisija jau buvo nustačiusi, kad rinkos segmentai, kuriuose veikia ThyssenKrupp, bent jau apima visą EB teritoriją (30).

| (116) | Taigi būtina padaryti išvadą, kad trims Terni bendrovėms skirtas lengvatinis elektros energijos tarifas gali pagerinti jų konkurencinę padėtį konkuruojančių įmonių atžvilgiu Bendrijos vidaus prekyboje. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (31) tokiomis aplinkybėmis turėtų būti laikoma, kad Bendrijos vidaus prekyba buvo paveikta, o konkurencija iškraipyta. |
| --- | --- |

(116)

Taigi būtina padaryti išvadą, kad trims Terni bendrovėms skirtas lengvatinis elektros energijos tarifas gali pagerinti jų konkurencinę padėtį konkuruojančių įmonių atžvilgiu Bendrijos vidaus prekyboje. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (31) tokiomis aplinkybėmis turėtų būti laikoma, kad Bendrijos vidaus prekyba buvo paveikta, o konkurencija iškraipyta.

| (117) | Atsižvelgusi į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad 2005 m. sausio 1 d.Terni bendrovėms skirtas lengvatinis tarifas yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, ir gali būti leistinas tik jei jam gali būti taikoma viena iš Sutartyje nustatytų leidžiančių nukrypti nuostatų. |
| --- | --- |

(117)

Atsižvelgusi į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad 2005 m. sausio 1 d.Terni bendrovėms skirtas lengvatinis tarifas yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, ir gali būti leistinas tik jei jam gali būti taikoma viena iš Sutartyje nustatytų leidžiančių nukrypti nuostatų.

| (118) | Dėl (119)–(133) punktuose paaiškintų priežasčių priemonė negali būti laikoma esama pagalba. |
| --- | --- |

(118)

Dėl (119)–(133) punktuose paaiškintų priežasčių priemonė negali būti laikoma esama pagalba.

| (119) | Pradinė Įstatymo Nr. 9/1991 nuostata, kuriai, kaip laikoma, taikomas valstybės pagalbos leidimas, 2005 m. buvo pakeista Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalimi. |
| --- | --- |

(119)

Pradinė Įstatymo Nr. 9/1991 nuostata, kuriai, kaip laikoma, taikomas valstybės pagalbos leidimas, 2005 m. buvo pakeista Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalimi.

| (120) | Reikėtų pažymėti, kad netiesiogiai patvirtinto tarifo ir Įstatymu Nr. 80/2005 nustatyto tarifo esmės panašumas tik tariamas. |
| --- | --- |

(120)

Reikėtų pažymėti, kad netiesiogiai patvirtinto tarifo ir Įstatymu Nr. 80/2005 nustatyto tarifo esmės panašumas tik tariamas.

| (121) | Įstatyme Nr. 80/2005 nustatyta, kad Terni bendrovės turėtų toliau naudotis lengvatiniu tarifu iki 2010 m. Net jei antrasis pratęsimas būtų tik ankstesnės priemonės termino pratęsimas, tai būtų buvusi nauja pagalba. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką esamos pagalbos termino pakeitimas turėtų būti laikomas nauja pagalba (32). |
| --- | --- |

(121)

Įstatyme Nr. 80/2005 nustatyta, kad Terni bendrovės turėtų toliau naudotis lengvatiniu tarifu iki 2010 m. Net jei antrasis pratęsimas būtų tik ankstesnės priemonės termino pratęsimas, tai būtų buvusi nauja pagalba. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką esamos pagalbos termino pakeitimas turėtų būti laikomas nauja pagalba (32).

| (122) | Tačiau išsamesnė analizė rodo, kad skirtumai tarp dviejų priemonių yra gerokai didesni. |
| --- | --- |

(122)

Tačiau išsamesnė analizė rodo, kad skirtumai tarp dviejų priemonių yra gerokai didesni.

| (123) | Prieš įsigaliojant Įstatymui Nr. 80/2005, Terni kaina (ir metinis jos patikslinimas) vis dar buvo pagrįsta pradiniu lygiagretaus su gamintojais savo reikmėms režimo principu. Įstatymas Nr. 80/2005 nutraukė šią sąsają ir iš esmės atskyrė Terni bendroves nuo gamintojų savo reikmėms režimo. 2005 m. nustatyta kaina sutapo su 2004 m. kaina, bet kainos nustatymo metodas buvo iš esmės pakeistas, nes naujoji kaina tikslinama atsižvelgiant į vidutinį energijos kainų padidėjimą, tačiau suteikiama garantija, kad, kad ir koks didelis būtų toks kainų padidėjimas, tarifas nepadidės daugiau kaip 4 % per metus. |
| --- | --- |

(123)

Prieš įsigaliojant Įstatymui Nr. 80/2005, Terni kaina (ir metinis jos patikslinimas) vis dar buvo pagrįsta pradiniu lygiagretaus su gamintojais savo reikmėms režimo principu. Įstatymas Nr. 80/2005 nutraukė šią sąsają ir iš esmės atskyrė Terni bendroves nuo gamintojų savo reikmėms režimo. 2005 m. nustatyta kaina sutapo su 2004 m. kaina, bet kainos nustatymo metodas buvo iš esmės pakeistas, nes naujoji kaina tikslinama atsižvelgiant į vidutinį energijos kainų padidėjimą, tačiau suteikiama garantija, kad, kad ir koks didelis būtų toks kainų padidėjimas, tarifas nepadidės daugiau kaip 4 % per metus.

| (124) | Didėjant lengvatine kaina tiekiamiems kiekiams, taip pat didėja ir pagalbos lygis. Proporcingo mažėjimo veiksnys visiškai panaikinamas. |
| --- | --- |

(124)

Didėjant lengvatine kaina tiekiamiems kiekiams, taip pat didėja ir pagalbos lygis. Proporcingo mažėjimo veiksnys visiškai panaikinamas.

| (125) | Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti, kad net jei pagalbos lygis nebūtų pakitęs, laikantis generalinio advokato Fennelly išvados sujungtose bylose Italija ir Sardegna Lines prieš Komisiją
   (33), neišvengiamai būtų padaryta tokia pat išvada. Vertindamas, kas sudaro esminį sistemos pakeitimą, generalinis advokatas Fennelly pareiškė, kad „visiškai naujo būdo, užtikrinančio iš esmės tokį pat pagalbos lygį, įvedimas buvo esminis pradinio režimo pakeitimas“. |
| --- | --- |

(125)

Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti, kad net jei pagalbos lygis nebūtų pakitęs, laikantis generalinio advokato Fennelly išvados sujungtose bylose Italija ir Sardegna Lines prieš Komisiją
   (33), neišvengiamai būtų padaryta tokia pat išvada. Vertindamas, kas sudaro esminį sistemos pakeitimą, generalinis advokatas Fennelly pareiškė, kad „visiškai naujo būdo, užtikrinančio iš esmės tokį pat pagalbos lygį, įvedimas buvo esminis pradinio režimo pakeitimas“.

| (126) | Komisija taip pat pažymi, kad, atsižvelgiant į skirtingus tarifui taikomus mechanizmus, 2005 m. nustatytoje naujoje priemonėje neįmanoma atskirti dalies, kuri iki 2007 m. būtų toliau laikoma esama pagalba, ir pakeitimo, kuris turi būti laikomas nauja pagalba (34). |
| --- | --- |

(126)

Komisija taip pat pažymi, kad, atsižvelgiant į skirtingus tarifui taikomus mechanizmus, 2005 m. nustatytoje naujoje priemonėje neįmanoma atskirti dalies, kuri iki 2007 m. būtų toliau laikoma esama pagalba, ir pakeitimo, kuris turi būti laikomas nauja pagalba (34).

| (127) | Todėl Komisija mano, kad priemonė, vadinama „antruoju pratęsimu“, iš esmės yra naujoji pagalbos sistema, nes, palyginti su 1991 m. sprendime nustatyta sistema, buvo iš pagrindų pakeista. |
| --- | --- |

(127)

Todėl Komisija mano, kad priemonė, vadinama „antruoju pratęsimu“, iš esmės yra naujoji pagalbos sistema, nes, palyginti su 1991 m. sprendime nustatyta sistema, buvo iš pagrindų pakeista.

| (128) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, priemonė nuo 2005 m. sausio 1 d., t. y. nuo datos, nuo kurios pagal Įstatymą Nr. 80/2005 buvo pradėtos taikyti aptariamos priemonės, turi būti laikoma nauja pagalba (35). |
| --- | --- |

(128)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, priemonė nuo 2005 m. sausio 1 d., t. y. nuo datos, nuo kurios pagal Įstatymą Nr. 80/2005 buvo pradėtos taikyti aptariamos priemonės, turi būti laikoma nauja pagalba (35).

| (129) | (48) ir (60) punktuose pateiktas Terni bendrovių pareiškimas, kad priemonė turėtų būti laikoma leistina pagal Reglamento Nr. 659/1999 4 straipsnio 5 dalį, nes Komisijai apie ją buvo pranešta ir ji nepriėmė sprendimo per procedūrinį terminą, yra aiškiai nepagrįstas. Pranešimas apie priemonę pagal 88 straipsnio 3 dalį iš esmės skiriasi nuo paprasčiausio pranešimo Komisijai apie priemonės buvimą. Byloje Breda Fucine Meridionali
   (36) Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismas aiškiai nustatė, kad dokumentų, kurie nėra adresuoti Generaliniam sekretoriatui ir kuriuose nėra aiškios nuorodos į EB sutarties 93 straipsnio 3 dalį, perdavimas negali būti laikomas galiojančiu pranešimu. |
| --- | --- |

(129)

(48) ir (60) punktuose pateiktas Terni bendrovių pareiškimas, kad priemonė turėtų būti laikoma leistina pagal Reglamento Nr. 659/1999 4 straipsnio 5 dalį, nes Komisijai apie ją buvo pranešta ir ji nepriėmė sprendimo per procedūrinį terminą, yra aiškiai nepagrįstas. Pranešimas apie priemonę pagal 88 straipsnio 3 dalį iš esmės skiriasi nuo paprasčiausio pranešimo Komisijai apie priemonės buvimą. Byloje Breda Fucine Meridionali
   (36) Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismas aiškiai nustatė, kad dokumentų, kurie nėra adresuoti Generaliniam sekretoriatui ir kuriuose nėra aiškios nuorodos į EB sutarties 93 straipsnio 3 dalį, perdavimas negali būti laikomas galiojančiu pranešimu.

| (130) | Reglamente Nr. 659/1999 nustatyti procedūriniai terminai gali būti taikomi tik priemonėms, apie kurias buvo tinkamai pranešta pagal 88 straipsnio 3 dalį ir kurios nėra įgyvendinamos, kol Komisija priims sprendimą. Šiuo atveju neabejotina, kad apie Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalį nebuvo pranešta. |
| --- | --- |

(130)

Reglamente Nr. 659/1999 nustatyti procedūriniai terminai gali būti taikomi tik priemonėms, apie kurias buvo tinkamai pranešta pagal 88 straipsnio 3 dalį ir kurios nėra įgyvendinamos, kol Komisija priims sprendimą. Šiuo atveju neabejotina, kad apie Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalį nebuvo pranešta.

| (131) | Be to, pagal Reglamento Nr. 659/1999 4 straipsnio 6 dalį, jeigu Komisija nepriima sprendimo per procedūrinį dviejų mėnesių terminą, laikoma, kad pagalba yra patvirtinta, jeigu valstybė narė iš anksto praneša apie savo ketinimus įgyvendinti priemonę, nebent Komisija, gavusi pranešimą, priimtų sprendimą per 15 darbo dienų. Šiuo atveju Italija nepateikė Komisijai jokio išankstinio pranešimo. Taigi, net jei Terni bendrovių pareiškimas būtų pagrįstas, o šiuo atveju, kaip paaiškinta (129) ir (130) punktuose, taip nėra, Reglamento Nr. 659/1999 4 straipsnio 6 dalis nebūtų taikytina. |
| --- | --- |

(131)

Be to, pagal Reglamento Nr. 659/1999 4 straipsnio 6 dalį, jeigu Komisija nepriima sprendimo per procedūrinį dviejų mėnesių terminą, laikoma, kad pagalba yra patvirtinta, jeigu valstybė narė iš anksto praneša apie savo ketinimus įgyvendinti priemonę, nebent Komisija, gavusi pranešimą, priimtų sprendimą per 15 darbo dienų. Šiuo atveju Italija nepateikė Komisijai jokio išankstinio pranešimo. Taigi, net jei Terni bendrovių pareiškimas būtų pagrįstas, o šiuo atveju, kaip paaiškinta (129) ir (130) punktuose, taip nėra, Reglamento Nr. 659/1999 4 straipsnio 6 dalis nebūtų taikytina.

| (132) | Italija nepranešė apie Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalį, todėl pagalba yra neteisėta. |
| --- | --- |

(132)

Italija nepranešė apie Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalį, todėl pagalba yra neteisėta.

| (133) | Nors ši procedūra susijusi tik su antruoju tarifo taikymo pratęsimu, Komisija mano, kad derėtų apsvarstyti pirmąjį taikymo pratęsimą ir jo patvirtinimą pagal valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(133)

Nors ši procedūra susijusi tik su antruoju tarifo taikymo pratęsimu, Komisija mano, kad derėtų apsvarstyti pirmąjį taikymo pratęsimą ir jo patvirtinimą pagal valstybės pagalbos taisykles.

| (134) | Šis pirmasis Terni tarifo taikymo pratęsimas buvo nustatytas Įstatymo Nr. 9/1991 20 straipsnio 4 dalyje. Byloje NN 52/91 (37) šis įstatymas buvo pripažintas derančiu pagal valstybės pagalbos taisykles. Italijai praneštame Komisijos sprendime nenurodyta, kurie įstatymo straipsniai buvo pripažinti derančiais. Tačiau dokumentuose, kuriais remiantis buvo priimtas Komisijos sprendimas, buvo trumpai aprašyti ir įvertinti su valstybės pagalba susiję straipsniai. Įstatymo 20 straipsnio 4 dalis, kurioje numatytas Terni tarifo taikymo pratęsimas, nebuvo paminėta. |
| --- | --- |

(134)

Šis pirmasis Terni tarifo taikymo pratęsimas buvo nustatytas Įstatymo Nr. 9/1991 20 straipsnio 4 dalyje. Byloje NN 52/91 (37) šis įstatymas buvo pripažintas derančiu pagal valstybės pagalbos taisykles. Italijai praneštame Komisijos sprendime nenurodyta, kurie įstatymo straipsniai buvo pripažinti derančiais. Tačiau dokumentuose, kuriais remiantis buvo priimtas Komisijos sprendimas, buvo trumpai aprašyti ir įvertinti su valstybės pagalba susiję straipsniai. Įstatymo 20 straipsnio 4 dalis, kurioje numatytas Terni tarifo taikymo pratęsimas, nebuvo paminėta.

| (135) | Deja, turint tiek mažai informacijos, neįmanoma atkurti argumentacijos, kuria buvo vadovautasi toje byloje, visų pirma sužinoti, ar Komisija išnagrinėjo Terni tarifą ir ketino jį patvirtinti. |
| --- | --- |

(135)

Deja, turint tiek mažai informacijos, neįmanoma atkurti argumentacijos, kuria buvo vadovautasi toje byloje, visų pirma sužinoti, ar Komisija išnagrinėjo Terni tarifą ir ketino jį patvirtinti.

| (136) | Tačiau Italija pranešė apie visą įstatymą ir sprendimas dėl patvirtinimo taip pat susijęs su visu įstatymu, taigi turėtų būti laikoma, kad Komisijos sprendimas apima ir Terni tarifo taikymo pratęsimą. |
| --- | --- |

(136)

Tačiau Italija pranešė apie visą įstatymą ir sprendimas dėl patvirtinimo taip pat susijęs su visu įstatymu, taigi turėtų būti laikoma, kad Komisijos sprendimas apima ir Terni tarifo taikymo pratęsimą.

| (137) | Nukrypstant nuo EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyto bendro valstybės pagalbos uždraudimo, pagalba gali būti pripažinta derančia, jeigu jai gali būti taikoma viena iš Sutartyje išvardytų leidžiančių nukrypti nuostatų. |
| --- | --- |

(137)

Nukrypstant nuo EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyto bendro valstybės pagalbos uždraudimo, pagalba gali būti pripažinta derančia, jeigu jai gali būti taikoma viena iš Sutartyje išvardytų leidžiančių nukrypti nuostatų.

| (138) | Terni bendrovėms pagal Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalį suteikta valstybės pagalba gali būti priskirta pagalbai veiklai. |
| --- | --- |

(138)

Terni bendrovėms pagal Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalį suteikta valstybės pagalba gali būti priskirta pagalbai veiklai.

| (139) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką pagalba veiklai, t. y. pagalba, kurios tikslas – sumažinti įmonės išlaidas, kurias jį paprastai patirtų dėl kasdienio valdymo arba įprastos veiklos, iš esmės iškraipo konkurenciją bendrajam interesui sektoriuose, kuriuose ji suteikta, prieštaraujančiu mastu (38). Komisija pažymi, kad pagalba veiklai, suteikta daug energijos vartojančiai įmonei, t. y. įmonei, kuriai elektros energija yra vienas iš pagrindinių sąnaudų veiksnių, kaip lengvatinė elektros energijos kaina, yra konkurenciją ypač iškraipanti paramos forma, nes pagalba daro esminį ir tiesioginį poveikį tos įmonės gamybos sąnaudoms ir atitinkamai konkurencinei padėčiai. |
| --- | --- |

(139)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką pagalba veiklai, t. y. pagalba, kurios tikslas – sumažinti įmonės išlaidas, kurias jį paprastai patirtų dėl kasdienio valdymo arba įprastos veiklos, iš esmės iškraipo konkurenciją bendrajam interesui sektoriuose, kuriuose ji suteikta, prieštaraujančiu mastu (38). Komisija pažymi, kad pagalba veiklai, suteikta daug energijos vartojančiai įmonei, t. y. įmonei, kuriai elektros energija yra vienas iš pagrindinių sąnaudų veiksnių, kaip lengvatinė elektros energijos kaina, yra konkurenciją ypač iškraipanti paramos forma, nes pagalba daro esminį ir tiesioginį poveikį tos įmonės gamybos sąnaudoms ir atitinkamai konkurencinei padėčiai.

| (140) | Pagalba veiklai konkrečiomis sąlygomis gali būti suteikta pagal Valstybės pagalbos aplinkosaugai gaires (39). Tačiau nagrinėjamas tarifas nėra aplinkosauginės paskirties. |
| --- | --- |

(140)

Pagalba veiklai konkrečiomis sąlygomis gali būti suteikta pagal Valstybės pagalbos aplinkosaugai gaires (39). Tačiau nagrinėjamas tarifas nėra aplinkosauginės paskirties.

| (141) | Išimtiniais atvejais pagalba veiklai gali būti suteikta remiamuose regionuose, kuriems gali būti skiriama pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą leidžiančią nukrypti nuostatą. Nagrinėjamu laikotarpiu Umbrijos regionui negalėjo būti skiriama pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(141)

Išimtiniais atvejais pagalba veiklai gali būti suteikta remiamuose regionuose, kuriems gali būti skiriama pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą leidžiančią nukrypti nuostatą. Nagrinėjamu laikotarpiu Umbrijos regionui negalėjo būti skiriama pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą.

| (142) | Nors dėl (123)–(127) punktuose paaiškintų priežasčių du pratęsimai yra skirtingos priemonės, Komisija mano, kad naudinga prisiminti, jog pranešus apie pirmąjį pratęsimą, Umbrijos regionas išgyveno sunkią ekonominę krizę, kuri ypač paveikė plieno ir chemikalų sektorius Ternio provincijoje. Komisija pripažino šią krizę, kuri pasiekė kritišką stadiją 10-ojo dešimtmečio pradžioje, kai 1997 m. patvirtino Italijos regionų, kuriems gali būti skiriama pagalba pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą, žemėlapį (40). Buvo pripažinta, kad Ternio ir Perudžos provincijoms pagalba galėjo būti skiriama pagal Struktūrinių fondų 2 tikslą. |
| --- | --- |

(142)

Nors dėl (123)–(127) punktuose paaiškintų priežasčių du pratęsimai yra skirtingos priemonės, Komisija mano, kad naudinga prisiminti, jog pranešus apie pirmąjį pratęsimą, Umbrijos regionas išgyveno sunkią ekonominę krizę, kuri ypač paveikė plieno ir chemikalų sektorius Ternio provincijoje. Komisija pripažino šią krizę, kuri pasiekė kritišką stadiją 10-ojo dešimtmečio pradžioje, kai 1997 m. patvirtino Italijos regionų, kuriems gali būti skiriama pagalba pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą, žemėlapį (40). Buvo pripažinta, kad Ternio ir Perudžos provincijoms pagalba galėjo būti skiriama pagal Struktūrinių fondų 2 tikslą.

| (143) | Tačiau 2005 m., kai buvo priimtas Įstatymas Nr. 80/2005, Umbrijoje jau buvo įgyvendinta didžioji struktūrinio sureguliavimo proceso dalis. Siūlomame 2007–2013 m. regioninės pagalbos žemėlapyje Umbrija visiškai neteks remiamo regiono statuso. Taigi, nors neaišku, ar regioninės plėtros sumetimai galėjo turėti tam tikros įtakos priimant pirminį sprendimą dėl pratęsimo patvirtinimo, vis dėlto akivaizdu, kad Komisija negali pasikliauti bet kokiais tokiais sumetimais, vertindama antrąjį tarifo taikymo pratęsimą. |
| --- | --- |

(143)

Tačiau 2005 m., kai buvo priimtas Įstatymas Nr. 80/2005, Umbrijoje jau buvo įgyvendinta didžioji struktūrinio sureguliavimo proceso dalis. Siūlomame 2007–2013 m. regioninės pagalbos žemėlapyje Umbrija visiškai neteks remiamo regiono statuso. Taigi, nors neaišku, ar regioninės plėtros sumetimai galėjo turėti tam tikros įtakos priimant pirminį sprendimą dėl pratęsimo patvirtinimo, vis dėlto akivaizdu, kad Komisija negali pasikliauti bet kokiais tokiais sumetimais, vertindama antrąjį tarifo taikymo pratęsimą.

| (144) | Italija iš esmės išsamiai paaiškino antrojo Terni tarifo taikymo pratęsimo pramonės politikos priežastis (žr. (61) punktą). Tarifą pagrindžiančių Italijos argumentų esmė – daug energijos vartojančios bendrovės kitose valstybėse narėse taip pat gali naudotis sumažintomis energijos kainomis, ir tarifas yra būtinas kaip pereinamojo laikotarpio priemonė, siekiant išvengti bendrovių išsikėlimo iš ES, kol laukiama visiško energetikos rinkos liberalizavimo ir infrastruktūros pagerėjimo. Tarp kitko, šie paaiškinimai prieštarauja Italijos teiginiui, kad Terni tarifas vis vien būtų kompensacinio pobūdžio, ir tikrai nepateisina turto nusavinimo paketo persvarstymo. |
| --- | --- |

(144)

Italija iš esmės išsamiai paaiškino antrojo Terni tarifo taikymo pratęsimo pramonės politikos priežastis (žr. (61) punktą). Tarifą pagrindžiančių Italijos argumentų esmė – daug energijos vartojančios bendrovės kitose valstybėse narėse taip pat gali naudotis sumažintomis energijos kainomis, ir tarifas yra būtinas kaip pereinamojo laikotarpio priemonė, siekiant išvengti bendrovių išsikėlimo iš ES, kol laukiama visiško energetikos rinkos liberalizavimo ir infrastruktūros pagerėjimo. Tarp kitko, šie paaiškinimai prieštarauja Italijos teiginiui, kad Terni tarifas vis vien būtų kompensacinio pobūdžio, ir tikrai nepateisina turto nusavinimo paketo persvarstymo.

| (145) | Komisija pažymi, kad Teismas nustatė, jog „tai, kad valstybė narė, imdamasi vienašalių priemonių, siekia užtikrinti konkrečiame ekonomikos sektoriuje konkurencijos sąlygas, kurios būtų panašios į kitose valstybėse narėse vyraujančias sąlygas, negali panaikinti tokių priemonių valstybės pagalbos pobūdžio“ (41). Be to, Italijos argumentas, kad tokią valstybės pagalbą pateisintų kitokios (lygiai taip pat iškraipančios) valstybės pagalbos buvimas Bendrijoje, visiškai atmestinas. Toks požiūris sukeltų varžybas dėl subsidijų ir prieštarautų pagrindiniam valstybės pagalbos kontrolės tikslui. Dėl tariamo bendrovių išsikėlimo iš ES pavojaus Komisija pažymi, kad jos sprendimų praktikoje ar Bendrijos teismų jurisprudencijoje nebūta precedento, kad toks argumentas būtų pripažintas valstybės pagalbos suteikimo pateisinimu. Nagrinėjamu atveju Komisijai net nereikia svarstyti šio klausimo, nes Italijos institucijos nepateikė jokių tokio pareiškimo įrodymų. Visų pirma nebuvo įrodyta, kad tarifas buvo būtinas ir proporcingas tai rizikai išvengti. |
| --- | --- |

(145)

Komisija pažymi, kad Teismas nustatė, jog „tai, kad valstybė narė, imdamasi vienašalių priemonių, siekia užtikrinti konkrečiame ekonomikos sektoriuje konkurencijos sąlygas, kurios būtų panašios į kitose valstybėse narėse vyraujančias sąlygas, negali panaikinti tokių priemonių valstybės pagalbos pobūdžio“ (41). Be to, Italijos argumentas, kad tokią valstybės pagalbą pateisintų kitokios (lygiai taip pat iškraipančios) valstybės pagalbos buvimas Bendrijoje, visiškai atmestinas. Toks požiūris sukeltų varžybas dėl subsidijų ir prieštarautų pagrindiniam valstybės pagalbos kontrolės tikslui. Dėl tariamo bendrovių išsikėlimo iš ES pavojaus Komisija pažymi, kad jos sprendimų praktikoje ar Bendrijos teismų jurisprudencijoje nebūta precedento, kad toks argumentas būtų pripažintas valstybės pagalbos suteikimo pateisinimu. Nagrinėjamu atveju Komisijai net nereikia svarstyti šio klausimo, nes Italijos institucijos nepateikė jokių tokio pareiškimo įrodymų. Visų pirma nebuvo įrodyta, kad tarifas buvo būtinas ir proporcingas tai rizikai išvengti.

| (146) | (61) punkte minėtos Aukšto lygio grupės išvados šiuo atveju yra nesvarbios, nes tai yra bendrų politinių diskusijų rezultatas, o ne teisiškai privalomos nuostatos. Tarp kitko, reikėtų pažymėti, kad grupės pasiūlyti ir Italijos minėti sprendimai nėra susiję su valstybės pagalbos suteikimu. |
| --- | --- |

(146)

(61) punkte minėtos Aukšto lygio grupės išvados šiuo atveju yra nesvarbios, nes tai yra bendrų politinių diskusijų rezultatas, o ne teisiškai privalomos nuostatos. Tarp kitko, reikėtų pažymėti, kad grupės pasiūlyti ir Italijos minėti sprendimai nėra susiję su valstybės pagalbos suteikimu.

| (147) | Pagalbai negali būti taikoma nė viena iš EB sutarties 87 straipsnyje nustatytų leidžiančių nukrypti nuostatų, todėl antrasis lengvatinio tarifo taikymo Terni bendrovėms pratęsimas turėtų būti pripažintas nesuderinamu su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(147)

Pagalbai negali būti taikoma nė viena iš EB sutarties 87 straipsnyje nustatytų leidžiančių nukrypti nuostatų, todėl antrasis lengvatinio tarifo taikymo Terni bendrovėms pratęsimas turėtų būti pripažintas nesuderinamu su bendrąja rinka.

| (148) | Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999 (42), neteisėtos pagalbos, kuri yra nesuderinama su bendrąja rinka, atvejais reikėtų atkurti veiksmingą konkurenciją ir nedelsiant susigrąžinti pagalbą, įskaitant palūkanas. |
| --- | --- |

(148)

Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999 (42), neteisėtos pagalbos, kuri yra nesuderinama su bendrąja rinka, atvejais reikėtų atkurti veiksmingą konkurenciją ir nedelsiant susigrąžinti pagalbą, įskaitant palūkanas.

| (149) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką, kai pagalba buvo suteikta be išankstinio pranešimo Komisijai pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, pagalbos gavėjas tuo metu negali turėti teisėtų lūkesčių, kad jos suteikimas yra teisėtas (43). Rūpestingas verslininkas paprastai turėtų gebėti nustatyti, ar buvo laikytasi pranešimo tvarkos ir ar pagalba yra teisėta. |
| --- | --- |

(149)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką, kai pagalba buvo suteikta be išankstinio pranešimo Komisijai pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, pagalbos gavėjas tuo metu negali turėti teisėtų lūkesčių, kad jos suteikimas yra teisėtas (43). Rūpestingas verslininkas paprastai turėtų gebėti nustatyti, ar buvo laikytasi pranešimo tvarkos ir ar pagalba yra teisėta.

| (150) | Tačiau neteisėtai suteiktos pagalbos gavėjui netrukdoma pasikliauti išimtinėmis aplinkybėmis, kuriomis remdamasis jis teisėtai manė, kad pagalba buvo teisėta, todėl atsisako tą pagalbą grąžinti (44). Komisija išnagrinėjo, ar išimtinės aplinkybės, kurias Terni bendrovės nurodė (47) punkte, galėjo paskatinti jas puoselėti tokius teisėtus lūkesčius. |
| --- | --- |

(150)

Tačiau neteisėtai suteiktos pagalbos gavėjui netrukdoma pasikliauti išimtinėmis aplinkybėmis, kuriomis remdamasis jis teisėtai manė, kad pagalba buvo teisėta, todėl atsisako tą pagalbą grąžinti (44). Komisija išnagrinėjo, ar išimtinės aplinkybės, kurias Terni bendrovės nurodė (47) punkte, galėjo paskatinti jas puoselėti tokius teisėtus lūkesčius.

| (151) | Iš esmės naudos gavėjai teisinasi, kad Italija jiems garantavo, jog priemonė nebuvo pagalbos pobūdžio ir kad Komisija neginčijo priemonės nei kai jos taikymas buvo pratęstas pirmą kartą, nei kai buvo pateikta informacija apie antrąjį pratęsimą. |
| --- | --- |

(151)

Iš esmės naudos gavėjai teisinasi, kad Italija jiems garantavo, jog priemonė nebuvo pagalbos pobūdžio ir kad Komisija neginčijo priemonės nei kai jos taikymas buvo pratęstas pirmą kartą, nei kai buvo pateikta informacija apie antrąjį pratęsimą.

| (152) | Dėl pirmojo teiginio pakanka prisiminti, kad pagal nusistovėjusią teismų praktiką teisėtų lūkesčių buvimas negali priklausyti nuo pagalbą suteikiančios valstybės narės elgsenos. Visų pirma Pirmosios instancijos teismas nustatė, kad „neteisinga valstybės narės suteikta informacija apie priemonės teisėtumą jokiomis aplinkybėmis negali sukelti teisėtų lūkesčių, ypač kai tokia informacija net nebuvo pateikta Komisijai“ (45). |
| --- | --- |

(152)

Dėl pirmojo teiginio pakanka prisiminti, kad pagal nusistovėjusią teismų praktiką teisėtų lūkesčių buvimas negali priklausyti nuo pagalbą suteikiančios valstybės narės elgsenos. Visų pirma Pirmosios instancijos teismas nustatė, kad „neteisinga valstybės narės suteikta informacija apie priemonės teisėtumą jokiomis aplinkybėmis negali sukelti teisėtų lūkesčių, ypač kai tokia informacija net nebuvo pateikta Komisijai“ (45).

| (153) | Taigi teisėtus lūkesčius gali sukelti tik Bendrijos administracijos elgsena. Visų pirma Teismas nustatė, kad „asmuo negali remtis to principo pažeidimu, nebent Bendrijos administracija suteikė jam aiškias garantijas (pabrėžta Komisijos)“ (46). |
| --- | --- |

(153)

Taigi teisėtus lūkesčius gali sukelti tik Bendrijos administracijos elgsena. Visų pirma Teismas nustatė, kad „asmuo negali remtis to principo pažeidimu, nebent Bendrijos administracija suteikė jam aiškias garantijas (pabrėžta Komisijos)“ (46).

| (154) | Terni bendrovės tvirtina, kad 1991 m., kai Komisija patvirtino įstatymą Nr. 9/1991, priemonė nebuvo ginčyta. Reikėtų pažymėti, kad 1991 m. Komisijos sprendimas apima tik Įstatyme Nr. 9/1991 nustatytą priemonę, taigi tos priemonės patvirtinimas negali sukelti teisėtų lūkesčių dėl Įstatymu Nr. 80/2005 įvestos naujos pagalbos priemonės teisėtumo ar derėjimo. Net jei Komisija būtų aiškiai pareiškusi, kad 1991 m. priemonė nėra pagalba, quod non, naudos gavėjai negalėjo manyti, kad 2005 m. priemonė taip pat automatiškai neprilygtų pagalbai, nes yra daug aplinkybių, dėl kurių ne pagalbos pobūdžio priemonė gali virsti valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(154)

Terni bendrovės tvirtina, kad 1991 m., kai Komisija patvirtino įstatymą Nr. 9/1991, priemonė nebuvo ginčyta. Reikėtų pažymėti, kad 1991 m. Komisijos sprendimas apima tik Įstatyme Nr. 9/1991 nustatytą priemonę, taigi tos priemonės patvirtinimas negali sukelti teisėtų lūkesčių dėl Įstatymu Nr. 80/2005 įvestos naujos pagalbos priemonės teisėtumo ar derėjimo. Net jei Komisija būtų aiškiai pareiškusi, kad 1991 m. priemonė nėra pagalba, quod non, naudos gavėjai negalėjo manyti, kad 2005 m. priemonė taip pat automatiškai neprilygtų pagalbai, nes yra daug aplinkybių, dėl kurių ne pagalbos pobūdžio priemonė gali virsti valstybės pagalba.

| (155) | Be to, Italijai pateikto Komisijos sprendimo, kuriame Įstatymuose Nr. 9/1991 ir Nr. 10/91 nustatytos pagalbos priemonės pripažintos suderinamomis, formuluotė reikštų priešingą dalyką, t. y. kad Terni priemonė yra pagalba. |
| --- | --- |

(155)

Be to, Italijai pateikto Komisijos sprendimo, kuriame Įstatymuose Nr. 9/1991 ir Nr. 10/91 nustatytos pagalbos priemonės pripažintos suderinamomis, formuluotė reikštų priešingą dalyką, t. y. kad Terni priemonė yra pagalba.

| (156) | Tad Komisijos sprendimas negalėjo suteikti naudos gavėjams tikslių garantijų, kad tarifas pagal savo pobūdį nėra pagalba, bet geriausiu atveju galėjo sukelti teisėtų lūkesčių, kad 1991 m. tarifo taikymo pratęsimas buvo suderinamas. Tačiau negalėjo būti jokių lūkesčių dėl 2005 m. pratęsimo. Tad šis argumentas taip pat turėtų būti atmestas. |
| --- | --- |

(156)

Tad Komisijos sprendimas negalėjo suteikti naudos gavėjams tikslių garantijų, kad tarifas pagal savo pobūdį nėra pagalba, bet geriausiu atveju galėjo sukelti teisėtų lūkesčių, kad 1991 m. tarifo taikymo pratęsimas buvo suderinamas. Tačiau negalėjo būti jokių lūkesčių dėl 2005 m. pratęsimo. Tad šis argumentas taip pat turėtų būti atmestas.

| (157) | Pareiškimas, kad Komisija, gavusi informacijos apie antrąjį tarifo taikymo pratęsimą, tariamai nesugebėjo rūpestingai veikti, yra aiškiai nepagrįstas. Italija tariamai paminėjo Terni tarifą 2005 m. valstybės pagalbos ataskaitoje. Išsami informacija apie Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalyje nustatytą priemonę buvo pateikta, tačiau tik 2006 m. vasario mėn. ir tik paprašius Komisijai, kuri vykdė valstybės pagalbos tyrimą dėl to paties įstatyminio potvarkio 11 straipsnio 12 dalies (Valstybės pagalba C–13/2006). 2006 m. liepos mėn. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(157)

Pareiškimas, kad Komisija, gavusi informacijos apie antrąjį tarifo taikymo pratęsimą, tariamai nesugebėjo rūpestingai veikti, yra aiškiai nepagrįstas. Italija tariamai paminėjo Terni tarifą 2005 m. valstybės pagalbos ataskaitoje. Išsami informacija apie Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalyje nustatytą priemonę buvo pateikta, tačiau tik 2006 m. vasario mėn. ir tik paprašius Komisijai, kuri vykdė valstybės pagalbos tyrimą dėl to paties įstatyminio potvarkio 11 straipsnio 12 dalies (Valstybės pagalba C–13/2006). 2006 m. liepos mėn. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą.

| (158) | Atsižvelgiant į trumpą laikotarpį tarp informacijos pateikimo datos ir datos, kai Komisija ėmėsi veiksmų, akivaizdu, kad Komisija elgėsi rūpestingai. |
| --- | --- |

(158)

Atsižvelgiant į trumpą laikotarpį tarp informacijos pateikimo datos ir datos, kai Komisija ėmėsi veiksmų, akivaizdu, kad Komisija elgėsi rūpestingai.

| (159) | Atsižvelgusi į pirmiau išdėstytus sumetimus, Komisija padarė išvadą, kad nebuvo jokių ypatingų aplinkybių, dėl kurių Terni bendrovės būtų galėjusios turėti teisėtų lūkesčių, kad ginčijama priemonė yra teisėta. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgusi į pirmiau išdėstytus sumetimus, Komisija padarė išvadą, kad nebuvo jokių ypatingų aplinkybių, dėl kurių Terni bendrovės būtų galėjusios turėti teisėtų lūkesčių, kad ginčijama priemonė yra teisėta.

| (160) | Visos nesuderinamos pagalbos sumos, kurias ThyssenKrupp, Cementir ir Nuova Terni Industrie Chimiche gavo pagal Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalį ir kurios apima 2005 m. sausio 1 d. prasidėjusį laikotarpį (žr. (26) punktą), turi būti susigrąžintos su palūkanomis pagal 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (47), V skyrių. |
| --- | --- |

(160)

Visos nesuderinamos pagalbos sumos, kurias ThyssenKrupp, Cementir ir Nuova Terni Industrie Chimiche gavo pagal Įstatymo Nr. 80/2005 11 straipsnio 11 dalį ir kurios apima 2005 m. sausio 1 d. prasidėjusį laikotarpį (žr. (26) punktą), turi būti susigrąžintos su palūkanomis pagal 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (47), V skyrių.

| (161) | Šiuo atžvilgiu reikėtų prisiminti, kad susigrąžinimo tikslas – sugrąžinti prieš nesuderinamos pagalbos suteikimą buvusią naudos gavėjo konkurencinę padėtį. Nustatant Terni bendrovių konkurencinę padėtį prieš įstatymo įgyvendinimą, reikėtų atsižvelgti į Įstatyme Nr. 9/1991 nustatytos esamos pagalbos priemonės, kuri buvo patvirtinta iki 2007 m., buvimą. |
| --- | --- |

(161)

Šiuo atžvilgiu reikėtų prisiminti, kad susigrąžinimo tikslas – sugrąžinti prieš nesuderinamos pagalbos suteikimą buvusią naudos gavėjo konkurencinę padėtį. Nustatant Terni bendrovių konkurencinę padėtį prieš įstatymo įgyvendinimą, reikėtų atsižvelgti į Įstatyme Nr. 9/1991 nustatytos esamos pagalbos priemonės, kuri buvo patvirtinta iki 2007 m., buvimą.

| (162) | Taigi Komisija mano, kad likutinės pagalbos sumos, į kurias naudos gavėjai pagal Įstatymą Nr. 9/1991 būtų turėję teisę 2005, 2006 ir 2007 m., jeigu Įstatymas Nr. 80/2005 nebūtų įgyvendintas, gali būti išskaitytos iš susigrąžintinų sumų, jeigu Italija mano, kad naudos gavėjai turi į jas teisę pagal nacionalinės teisės aktus. |
| --- | --- |

(162)

Taigi Komisija mano, kad likutinės pagalbos sumos, į kurias naudos gavėjai pagal Įstatymą Nr. 9/1991 būtų turėję teisę 2005, 2006 ir 2007 m., jeigu Įstatymas Nr. 80/2005 nebūtų įgyvendintas, gali būti išskaitytos iš susigrąžintinų sumų, jeigu Italija mano, kad naudos gavėjai turi į jas teisę pagal nacionalinės teisės aktus.

VII.   IŠVADA

| (163) | Komisija mano, kad Italija, pažeisdama EB sutarties 8 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino Įstatyminio potvarkio Nr. 80/2005, kuris buvo pakeistas į Įstatymą Nr. 80/2005, 11 straipsnio 11 dalies nuostatą, kurioje buvo nustatytas trims Terni bendrovėms taikytino lengvatinio elektros energijos tarifo pakeitimas ir taikymo pratęsimas iki 2010 m. Komisija mano, kad tokiai priemonei, kuri yra grynoji pagalba veiklai, negali būti taikoma jokia EB sutartyje nustatyta leidžianti nukrypti nuostata, tad ji nesuderinama su bendrąja rinka. Todėl minėtos priemonės dalys, kurios dar nebuvo skirtos ar sumokėtos, neturi būti įgyvendintos. Jau sumokėta pagalba turi būti susigrąžinta. Sumos, į kurias naudos gavėjai pagal Įstatymą Nr. 9/1991 turėjo teisę 2005, 2006 ir 2007 m., gali būti išskaitytos iš visos susigrąžintinos sumos, |
| --- | --- |

(163)

Komisija mano, kad Italija, pažeisdama EB sutarties 8 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino Įstatyminio potvarkio Nr. 80/2005, kuris buvo pakeistas į Įstatymą Nr. 80/2005, 11 straipsnio 11 dalies nuostatą, kurioje buvo nustatytas trims Terni bendrovėms taikytino lengvatinio elektros energijos tarifo pakeitimas ir taikymo pratęsimas iki 2010 m. Komisija mano, kad tokiai priemonei, kuri yra grynoji pagalba veiklai, negali būti taikoma jokia EB sutartyje nustatyta leidžianti nukrypti nuostata, tad ji nesuderinama su bendrąja rinka. Todėl minėtos priemonės dalys, kurios dar nebuvo skirtos ar sumokėtos, neturi būti įgyvendintos. Jau sumokėta pagalba turi būti susigrąžinta. Sumos, į kurias naudos gavėjai pagal Įstatymą Nr. 9/1991 turėjo teisę 2005, 2006 ir 2007 m., gali būti išskaitytos iš visos susigrąžintinos sumos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Valstybės pagalba, kurią Italija suteikė ThyssenKrupp, Cementir ir Nuova Terni Industrie Chimiche, nesuderinama su bendrąja rinka.

2.   Valstybės pagalba, kurią Italija suteikė ThyssenKrupp, Cementir ir Nuova Terni Industrie Chimiche, bet jos dar nesumokėjo, taip pat nesuderinama su bendrąja rinka, tad negali būti suteikta.

2 straipsnis

1.   Italija turi susigrąžinti iš naudos gavėjų 1 straipsnio 1 dalyje minėtą pagalbą.

2.   Į susigrąžintinas sumas įskaičiuojamos palūkanos už visą laikotarpį nuo jų perdavimo naudos gavėjams disponuoti datos iki susigrąžinimo datos.

3.   Palūkanos skaičiuojamos bendrai sumai pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 nuostatas.

3 straipsnis

1.   Italija imasi visų būtinų priemonių 1 straipsnyje minėtai neteisėtai ir nesuderinamai pagalbai iš naudos gavėjo susigrąžinti.

2.   Susigrąžinimas vykdomas nedelsiant ir laikantis nacionalinės teisės aktuose nustatytos tvarkos, jeigu ši tvarka leidžia nedelsiant ir veiksmingai įgyvendinti šį Komisijos sprendimą.

3.   Italija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo dienos.

4 straipsnis

1.   Italija nuolat praneša Komisijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių buvo imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, kol šios priemonės bus užbaigtos.

2.   Per du mėnesius nuo šio sprendimo pranešimo dienos Italija pateikia informaciją apie visas sumas (pagrindines ir palūkanas), susigrąžintinas iš naudos gavėjų, ir išsamų priemonių, kurių jau imtasi ar kurių planuojama imtis, siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą. Per tą patį laikotarpį Italija turi nusiųsti Komisijai visus dokumentus, įrodančius, kad naudos gavėjams buvo nurodyta grąžinti pagalbą.

3.   Pasibaigus šio straipsnio 2 dalyje minėtam dviejų mėnesių laikotarpiui, Italija, Komisijai paprašius, pateikia ataskaitą apie priemones, kurių jau imtasi ar kurių planuojama imtis siekiant įgyvendinti šį sprendimą. Šioje ataskaitoje taip pat teikiama išsami informacija apie pagalbos ir palūkanų sumas, jau susigrąžintas iš naudos gavėjų.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2007 m. lapkričio 20 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 214, 2006 9 6, p. 5.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Įstatymo Nr. 1643/62 4 straipsnio 6 dalies pirmos įtraukos a ir b punktai.

3

(4)  Bendrovės, naudojančios viešąjį vandenį energijai gaminti, veikia koncesijos (it. concessione di derivazione idroelettrica), kuri yra laikina, pagrindu. Jos terminas (Italijoje paprastai trisdešimt metų) pakankamai ilgas, kad bendrovės galėtų padengti savo investicines išlaidas. Pasibaigus koncesijos terminui, jos turėtų vėl būti teikiamos skaidria atrankos tvarka.

4

concessione di derivazione idroelettrica

(5)  Valstybės pagalba NN 52/91, raštas SG (91) D/15502.

5

(6)  Įstatymo Nr. 266/2005 1 straipsnio 285 dalis.

6

(7)  AEEG sprendimas Nr. 228/01.

7

(8)  AEEG sprendimas Nr. 148/04.

8

(9)  OL L 227, 1983 8 19, p. 24.

9

(10)  1994 m. vasario 24 d. ETT sprendimas Terni SpA ir Italsider prieš Elektros energijos sektoriaus išlyginimo fondą, prašymas priimti prejudicinį sprendimą, Rink. 2004, p. I–00541.

10

Terni SpA

Italsider prieš Elektros energijos sektoriaus išlyginimo fondą

(11)  1999 m. gegužės 11 d. Komisijos sprendimas SEC/1999/687 Užimtumo skatinimo priemonės, Įstatymo Nr. 196/97 15 ir 26 straipsniai, C-49/98, OL L 42, 2000 2 15, p. 1–18.

11

Užimtumo skatinimo priemonės, Įstatymo Nr. 196/97 15 ir 26 straipsniai

(12)  1997 m. gegužės 15 d. ETT sprendimas Deggendorf prieš Komisiją, C–355/95, Rink. 1997, p. I–02549.

12

Deggendorf prieš Komisiją

(13)  2005 m. gruodžio 16 d. Gamybinės veiklos ministerijos komunikatas AEEG.

13

(14)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

14

(15)  Žr. 14 išnašą.

15

(16)  AEEG sprendimas Nr. 190/2006.

16

(17)  Ypač šie sprendimai: 1985 m. vasario 7 d. sprendimas byloje C–240/83 A.D.B.H.U., Rink. 1985, p. 00531, 1988 m. rugsėjo 27 d. sprendimas sujungtose byloje C-106–120/87, Rink. 1988, p. 05515, 2003 m. liepos 24 d. sprendimas byloje C–280/00 Altmark, Rink. 2003, p. I–07747; 2001 m. lapkričio 22 d. sprendimas byloje C–53/00 Ferring, Rink. 2001, p. I–09067.

17

Altmark

Ferring

(18)  Ypač Prancūzijoje, Vokietijoje, Ispanijoje, Graikijoje ir Suomijoje. Italija pateikė šiose šalyse tariamai galiojančių daug energijos vartojančioms pramonės šakoms palankių pagalbos sistemų aprašymą.

18

(19)  2006 m. birželio 2 d. pirmoji aukšto lygio grupės ataskaita „Vienodo požiūrio į konkurencijos, energetikos ir aplinkosaugos politikos kryptis skatinimas – energetikos rinkos veikimas, prieiga prie energijos šaltinių, energetikos veiksmingumas ir ES emisijų leidimų sistema“.

19

Vienodo požiūrio į konkurencijos, energetikos ir aplinkosaugos politikos kryptis skatinimas – energetikos rinkos veikimas, prieiga prie energijos šaltinių, energetikos veiksmingumas ir ES emisijų leidimų sistema

(20)  2004 m. liepos 15 d. sprendimas ETT sprendimas byloje C–345/02 Pearle ir kt., Rink. 2004, p. I–7139 ir 2001 m. kovo 13 d. sprendimas byloje C–379/98 Preussen-Elektra, Rink. 2001, p. I–02099.

20

Pearle ir kt

Preussen-Elektra

(21)  Kompensacijos sumos ginčijimo procedūra buvo nustatyta nacionalizavimo įstatymo 5 straipsnio 5 dalyje.

21

(22)  Pagal Italijos teisės aktus pasibaigus hidroelektrinių koncesijų terminui, hidroenergijos bendrovė netenka nuosavybės teisių į dalį savo turto, visų pirma į tam tikrus inžinerinius statinius, kurie automatiškai grįžta valstybei.

22

(23)  1977 m. kovo 22 d. ETT sprendimas byloje C–78/76 Steinike & Weinlig, Rink. 1977, p. 595 ir 1970 m. birželio 25 d. ETT sprendimas byloje C–47/69, Prancūzijos vyriausybė prieš Komisiją, Rink. 1970, p. 00487.

23

Steinike & Weinlig

Prancūzijos vyriausybė prieš Komisiją

(24)  2004 m. liepos 15 d. ETT sprendimas byloje C–345/02, Pearle ir kt. prieš Komisiją, Rink. 2004, p. I–7139.

24

Pearle ir kt. prieš Komisiją

(25)  1991 m. kovo 21 d. ETT sprendimas byloje C–303/88 Italija prieš Komisiją, Rink. 1988, p. I–1433, ETT sprendimą byloje Prancūzija prieš Komisiją, C–47/69, Rink. 1970, p. 4393; 2006 m. balandžio 5 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje Deutsche Bahn prieš Komisiją, T–351/02, Rink. 2006, p. II–1047.

25

Italija prieš Komisiją

Prancūzija prieš Komisiją

Deutsche Bahn prieš Komisiją

(26)  Cementir priklauso grupei Caltagirone Group, valdo Italijoje daug gamyklų, kai kurios iš jų verčiasi ir eksporto verslu. Bendrovė gamina įvairius cemento bei kalkių produktus ir kontroliuoja cemento gamintoją Turkijoje, kuris eksportuoja į ES. Nuova Terni Industrie Chimiche priklauso Norsk Hydro grupei, kuri gamina chemines ir mineralines trąšas, naftą, dujas ir naftos chemijos produktus. ThyssenKrupp – tai pasaulinis konglomeratas, daugiausia gaminantis plieną, bet neapsiribojantis vien šia veikla.

26

Cementir

Caltagirone Group

Nuova Terni Industrie Chimiche

Norsk Hydro

ThyssenKrupp

(27)  1988 m. liepos 13 d. ETT sprendimas byloje Prancūzijos Respublika prieš Komisiją, C–102/87, Rink. 1988, p. 04067.

27

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją

(28)  Byla IV/33.322 – cementas, OL L 343/1994, p. 1–158.

28

(29)  1996 m. spalio 25 d. sprendimas IV/M.832 Norsk Hydro/Enichem Agricoltura – Terni (II).

29

Norsk Hydro/Enichem Agricoltura – Terni

(30)  Žr., inter alia, 1997 m. rugpjūčio 11 d. spendimą IV/M.925 Krupp-Hoesch/Thyssen.

30

inter alia

Krupp-Hoesch/Thyssen

(31)  Žr., inter alia, 1980 m. rugsėjo 17 d. ETT sprendimo byloje 730/79 Philip Morris prieš Komisiją, Rink. 1980, p. 02671, 11 punktą ir 2006 m. birželio 15 d. ETT sprendimą sujungtose bylose C–393/04 ir C 41/05, Air Liquide Industries prieš Sereno miestą ir Lježo provinciją, Rink. 2006, p. I–05293.

31

inter alia

Philip Morris prieš Komisiją

Air Liquide Industries prieš Sereno miestą ir Lježo provinciją

(32)  Šiuo klausimu žr., pvz., 2002 m. kovo 6 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo sujungtose bylose T–127/99 ir T–148/99, Territorio Historico de Alava – Diputacion Foral de Alava, Rink. 2002, p. II–012575, 173–175 punktus.

32

Territorio Historico de Alava – Diputacion Foral de Alava

(33)  Išvados sujungtose bylose C–15/98 ir C–105/99, Italija ir Sardegna Lines prieš Komisiją, Rink. 2000, p. I–8855, 74 punktas.

33

Italija ir Sardegna Lines prieš Komisiją

(34)  2002 m. balandžio 30 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas sujungtose bylose T–195/01 ir T–2017/01, Gibraltaro vyriausybė prieš Komisiją, Rink. 2002, p. II–2309.

34

Gibraltaro vyriausybė prieš Komisiją

(35)  Dekreto Nr. 80/2005 pakeitimo įstatyme buvo numatytas tarifo taikymo pratęsimo įsigaliojimas atgaline data nuo 2005 m. sausio 1 d.

35

(36)  1998 m. rugsėjo 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas sujungtose bylose T–126/96 ir T–127/96, Breda Fucine Meridionali prieš Komisiją, Rink. 1998, p. II–3437.

36

Breda Fucine Meridionali prieš Komisiją

(37)  Žr. 5 išnašą.

37

(38)  Žr. 1990 m. lapkričio 6 d. ETT sprendimo byloje C–86/89, Italija prieš Komisiją, Rink. 1990, p. I–3891, 18 punktą ir 1990 m. vasario 14 d. ETT sprendimo byloje C–301/87, Prancūzija prieš Komisiją, Rink. 1990, p. I–307, 50 punktą. 1995 m. birželio 8 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo byloje T–459/93, Siemens prieš Komisiją, Rink. 1995, p. II–1675, 48 punktą.

38

Italija prieš Komisiją

Prancūzija prieš Komisiją

Siemens prieš Komisiją

(39)  OL C 37, 2001 2 3, p. 3.

39

(40)  Valstybės pagalba N 27/1997, 1997 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas SG(97) D/4949.

40

(41)  Žr., pvz., 2004 m. balandžio 29 d. ETT sprendimo byloje C–372/97, Italijos Respublika prieš Komisiją, Rink. 2004, p. I–03679, 67 punktą.

41

Italijos Respublika prieš Komisiją

(42)  Žr. 14 išnašą.

42

(43)  1997 m. kovo 20 d. ETT sprendimo byloje C–24/95, Alcan Deutschland, Rink. 1997, p. I–1591, 25, 30 ir 31 punktai ir 2004 m. lapkričio 11 d. sprendimo sujungtose bylose C–183/02 P ir C–187/02, Demesa ir Territorio histórico de Álava prieš Komisiją, Rink. 2004, p. I–10609, 45 punktas.

43

Alcan Deutschland

Demesa ir Territorio histórico de Álava prieš Komisiją

(44)  1990 m. rugsėjo 20 d. ETT sprendimo byloje C–5/89, Komisija prieš Vokietiją, Rink. 1990, p. I–3437, 16 punktas.

44

Komisija prieš Vokietiją

(45)  2004 m. sausio 14 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo byloje T–109/01, Fleuren Compost prieš Komisiją, Rink. 2004, p. II–127, 141–143 punktai.

45

Fleuren Compost prieš Komisiją

(46)  2005 m. lapkričio 24 d. ETT sprendimo byloje C–506/03, Vokietija prieš Komisiją, Rink. 2005, 58 punktas.

46

Vokietija prieš Komisiją

(47)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1–134.

47

---

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/55

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. balandžio 17 d.

dėl kontroliuojamų medžiagų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 leidžiamų 2008 m. naudoti svarbiausioms reikmėms Bendrijoje, kiekių paskirstymo

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1403)

(Tekstas autentiškas tik anglų, danų, estų, olandų, ispanų, italų, prancūzų, slovėnų ir vokiečių ir kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/409/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Bendrija jau nutraukė chlorfluorangliavandenilių, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, halonų, anglies tetrachlormetano, 1,1,1-trichloretano, hidrobromfluorangliavandenilių ir bromchlormetano gamybą ir vartojimą. |
| --- | --- |

(1)

Bendrija jau nutraukė chlorfluorangliavandenilių, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, halonų, anglies tetrachlormetano, 1,1,1-trichloretano, hidrobromfluorangliavandenilių ir bromchlormetano gamybą ir vartojimą.

| (2) | Kiekvienais metais Komisija turi nustatyti šių kontroliuojamų medžiagų svarbiausias reikmes, jų leistinus naudoti kiekius ir bendroves, kurios gali jas naudoti. |
| --- | --- |

(2)

Kiekvienais metais Komisija turi nustatyti šių kontroliuojamų medžiagų svarbiausias reikmes, jų leistinus naudoti kiekius ir bendroves, kurios gali jas naudoti.

| (3) | Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (toliau – Monrealio protokolas) šalių priimtame Sprendime IV/25 išdėstyti kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato visas svarbiausias reikmes, o kiekvienai šaliai leidžiama svarbiausių reikmių tenkinimui gaminti ir naudoti kontroliuojamas medžiagas. |
| --- | --- |

(3)

Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (toliau – Monrealio protokolas) šalių priimtame Sprendime IV/25 išdėstyti kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato visas svarbiausias reikmes, o kiekvienai šaliai leidžiama svarbiausių reikmių tenkinimui gaminti ir naudoti kontroliuojamas medžiagas.

| (4) | Monrealio protokolo šalių Sprendimu XIX/13 2008 m. Europos bendrijoje leidžiama pagaminti 200 tonų chlorfluorangliavandenilių (CFC), skirtų fiksuotų dozių inhaliatorių (FDI), kurie atitinka Sprendime IV/25 apibrėžtas svarbiausias CFC reikmes, gamybai ir naudojimui. |
| --- | --- |

(4)

Monrealio protokolo šalių Sprendimu XIX/13 2008 m. Europos bendrijoje leidžiama pagaminti 200 tonų chlorfluorangliavandenilių (CFC), skirtų fiksuotų dozių inhaliatorių (FDI), kurie atitinka Sprendime IV/25 apibrėžtas svarbiausias CFC reikmes, gamybai ir naudojimui.

| (5) | Monrealio protokolo šalių priimtu Sprendimu XIX/18 leidžiama, laikantis šalių šeštojo susitikimo ataskaitos II priede ir Monrealio protokolo šalių Sprendimuose VII/11, XI/15 bei XV/5 numatytų sąlygų, svarbiausioms reikmėms tenkinti gaminti ir naudoti Monrealio protokolo A, B ir C prieduose (II ir III grupės medžiagos) išvardytas kontroliuojamas medžiagas; jos gali būti naudojamos šalių septintojo susitikimo ataskaitos IV priede nurodytoms laboratorijų ir analizės reikmėms. Monrealio protokolo šalių sprendimu XVII/10 leidžiama gaminti ir naudoti Monrealio protokolo E priede išvardytas kontroliuojamas medžiagas, reikalingas metilbromido laboratorijų ir analizės reikmėms patenkinti. |
| --- | --- |

(5)

Monrealio protokolo šalių priimtu Sprendimu XIX/18 leidžiama, laikantis šalių šeštojo susitikimo ataskaitos II priede ir Monrealio protokolo šalių Sprendimuose VII/11, XI/15 bei XV/5 numatytų sąlygų, svarbiausioms reikmėms tenkinti gaminti ir naudoti Monrealio protokolo A, B ir C prieduose (II ir III grupės medžiagos) išvardytas kontroliuojamas medžiagas; jos gali būti naudojamos šalių septintojo susitikimo ataskaitos IV priede nurodytoms laboratorijų ir analizės reikmėms. Monrealio protokolo šalių sprendimu XVII/10 leidžiama gaminti ir naudoti Monrealio protokolo E priede išvardytas kontroliuojamas medžiagas, reikalingas metilbromido laboratorijų ir analizės reikmėms patenkinti.

| (6) | Vadovaudamosi Monrealio protokolo šalių Sprendimo XII/2 dėl priemonių, skirtų palengvinti perėjimą prie FDI be CFC 3 dalimi, visos valstybės narės pranešė (2) Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos programai (JTAP) apie aktyviąsias veikliąsias medžiagas, kurioms CFC nebėra būtini gaminant CFC turinčius FDI, skirtus pateikti į Europos bendrijos rinką. |
| --- | --- |

(6)

Vadovaudamosi Monrealio protokolo šalių Sprendimo XII/2 dėl priemonių, skirtų palengvinti perėjimą prie FDI be CFC 3 dalimi, visos valstybės narės pranešė (2) Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos programai (JTAP) apie aktyviąsias veikliąsias medžiagas, kurioms CFC nebėra būtini gaminant CFC turinčius FDI, skirtus pateikti į Europos bendrijos rinką.

| (7) | Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 4 dalies i punkto b papunkčiu draudžiama naudoti ir pateikti į rinką CFC, išskyrus jų naudojimo atvejus, kurie priskiriami svarbiausioms reikmėms pagal to reglamento 3 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Nustačius tokias nesvarbias reikmes, sumažėjo CFC, naudojamų į Europos bendrijos rinką teikiamų fiksuotų dozių inhaliatorių gamybai, poreikis. Be to, Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 6 dalimi draudžiama importuoti ir pateikti į rinką CFC turinčius FDI, išskyrus atvejus, kai CFC naudojimas juose priskiriamas svarbiausioms reikmėms pagal 3 straipsnio 1 dalyje aprašytas sąlygas. |
| --- | --- |

(7)

Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 4 dalies i punkto b papunkčiu draudžiama naudoti ir pateikti į rinką CFC, išskyrus jų naudojimo atvejus, kurie priskiriami svarbiausioms reikmėms pagal to reglamento 3 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Nustačius tokias nesvarbias reikmes, sumažėjo CFC, naudojamų į Europos bendrijos rinką teikiamų fiksuotų dozių inhaliatorių gamybai, poreikis. Be to, Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 6 dalimi draudžiama importuoti ir pateikti į rinką CFC turinčius FDI, išskyrus atvejus, kai CFC naudojimas juose priskiriamas svarbiausioms reikmėms pagal 3 straipsnio 1 dalyje aprašytas sąlygas.

| (8) | 2007 m. liepos 18 d. Komisija paskelbė pranešimą (3) toms 27 valstybių narių Bendrijos bendrovėms, iš kurių gavo prašymus apsvarstyti kontroliuojamų medžiagų naudojimą svarbiausioms reikmėms Bendrijoje 2008 m., ir gavo 2008 m. numatyto kontroliuojamų medžiagų naudojimo svarbiausioms reikmėms deklaracijas. |
| --- | --- |

(8)

2007 m. liepos 18 d. Komisija paskelbė pranešimą (3) toms 27 valstybių narių Bendrijos bendrovėms, iš kurių gavo prašymus apsvarstyti kontroliuojamų medžiagų naudojimą svarbiausioms reikmėms Bendrijoje 2008 m., ir gavo 2008 m. numatyto kontroliuojamų medžiagų naudojimo svarbiausioms reikmėms deklaracijas.

| (9) | Siekiant užtikrinti, kad suinteresuotosios bendrovės ir ūkio subjektai galėtų ir toliau tinkamu laiku pasinaudoti licencijavimo sistema, šį sprendimą reikėtų taikyti nuo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant užtikrinti, kad suinteresuotosios bendrovės ir ūkio subjektai galėtų ir toliau tinkamu laiku pasinaudoti licencijavimo sistema, šį sprendimą reikėtų taikyti nuo 2008 m. sausio 1 d.

| (10) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 18 straipsnio 1 dalimi įsteigto Vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 18 straipsnio 1 dalimi įsteigto Vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytos I grupės (chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris 2008 m. gali būti panaudotas svarbiausioms medicinos reikmėms Bendrijoje, yra 155 460,00 Ozono ardymo potencialo (OAP) kilogramų.

2.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų I grupės kontroliuojamų medžiagų (chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115) ir II grupės kontroliuojamų medžiagų (kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių) kiekis, kuris 2008 m. gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms Bendrijoje, yra 56 213,60 OAP kilogramo.

3.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų III grupės kontroliuojamų medžiagų (halonų) kiekis, kuris 2008 m. gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms Bendrijoje, yra 418,7 OAP kilogramo.

4.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų IV grupės kontroliuojamų medžiagų (anglies tetrachlorido) kiekis, kuris 2008 m. gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms Bendrijoje, yra 150 832,836 OAP kilogramo.

5.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų V grupės kontroliuojamų medžiagų (1,1,1-trichloretano) kiekis, kuris 2008 m. gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms Europos Sąjungoje, yra 381,5 OAP kilogramo.

6.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų VI grupės kontroliuojamų medžiagų (metilbromido) kiekis, kuris 2008 m. gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų ir analizės reikmėms Bendrijoje, yra 150,00 OAP kilogramų.

7.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų VII grupės kontroliuojamų medžiagų (hidrobromfluorangliavandenilių) kiekis, kuris 2008 m. gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms Bendrijoje, yra 0,96 OAP kilogramo.

8.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų IX grupės kontroliuojamų medžiagų (bromchlormetano) kiekis, kuris 2008 m. gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms Bendrijoje, yra 13,368 OAP kilogramo.

2 straipsnis

I priede išvardyti chlorfluoroangliavandenilių turintys fiksuotų dozių inhaliatoriai nepateikiami į rinkas, jei kompetentinga institucija nusprendžia, kad chlorfluoroangliavandenilių naudojimas toms rinkoms skirtuose fiksuotų dozių inhaliatoriuose nėra priskiriamas svarbiausioms reikmėms.

3 straipsnis

Nuo 2008 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. taikomos šios taisyklės:

| 1) | svarbiausioms medicinos reikmėms naudojamų chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115 kvotos skiriamos II priede nurodytoms bendrovėms; |
| --- | --- |

1)

svarbiausioms medicinos reikmėms naudojamų chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115 kvotos skiriamos II priede nurodytoms bendrovėms;

| 2) | svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamų chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115 bei kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių kvotos skiriamos III priede nurodytoms bendrovėms; |
| --- | --- |

2)

svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamų chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115 bei kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių kvotos skiriamos III priede nurodytoms bendrovėms;

| 3) | svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamų halonų kvotos skiriamos IV priede nurodytoms bendrovėms; |
| --- | --- |

3)

svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamų halonų kvotos skiriamos IV priede nurodytoms bendrovėms;

| 4) | svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamo anglies tetrachlorido kvotos skiriamos V priede nurodytoms bendrovėms; |
| --- | --- |

4)

svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamo anglies tetrachlorido kvotos skiriamos V priede nurodytoms bendrovėms;

| 5) | svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamo 1,1,1-trichloretano kvotos skiriamos VI priede nurodytoms bendrovėms; |
| --- | --- |

5)

svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamo 1,1,1-trichloretano kvotos skiriamos VI priede nurodytoms bendrovėms;

| 6) | būtiniausioms laboratorijų ir analizės reikmėms naudojamo metilbromido kvotos skiriamos VII priede nurodytoms bendrovėms; |
| --- | --- |

6)

būtiniausioms laboratorijų ir analizės reikmėms naudojamo metilbromido kvotos skiriamos VII priede nurodytoms bendrovėms;

| 7) | svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamų hidrobromfluorangliavandenilių kvotos skiriamos VIII priede nurodytoms bendrovėms; |
| --- | --- |

7)

svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamų hidrobromfluorangliavandenilių kvotos skiriamos VIII priede nurodytoms bendrovėms;

| 8) | svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamo bromchlormetano kvotos skiriamos IX priede nurodytoms bendrovėms; |
| --- | --- |

8)

svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamo bromchlormetano kvotos skiriamos IX priede nurodytoms bendrovėms;

| 9) | svarbiausioms reikmėms naudojamų chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, anglies tetrachlorido, 1,1,1-trichloretano, hidrobromfluorangliavandenilių ir bromchlormetano kvotos yra tokios, kaip nustatyta X priede. |
| --- | --- |

9)

svarbiausioms reikmėms naudojamų chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, anglies tetrachlorido, 1,1,1-trichloretano, hidrobromfluorangliavandenilių ir bromchlormetano kvotos yra tokios, kaip nustatyta X priede.

4 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d., o jo galiojimas baigiasi 2008 m. gruodžio 31 d.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas toliau išvardytoms įmonėms:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3A° |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3A°

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| Service EVICS |
| BP M6322 |
| Route de Bayonne 316 |
| F-31060 Toulouse Cedex 16 |

Airbus France

Service EVICS

BP M6322

Route de Bayonne 316

F-31060 Toulouse Cedex 16

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbækvej 7 |
| DK-2610 Rødovre |

Bie & Berntsen

Sandbækvej 7

DK-2610 Rødovre

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| ZI de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

ZI de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Département Galilée |
| --- | --- |
| Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social |
| Boulevard de l'Observatoire, BP 4229 |
| F-06304 Nice Cedex 4 |

CNRS — Département Galilée

Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social

Boulevard de l'Observatoire, BP 4229

F-06304 Nice Cedex 4

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222 RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH

Wunstorfer Straße 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorio Aldo-Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo-Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker EMEA |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker EMEA

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory |
| PO Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory

PO Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SAU |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona |

Panreac Química SAU

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| Ljubljana |
| Slovenia |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

Ljubljana

Slovenia

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'Isle d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'Isle d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| D-30926 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH

Wunstorfer Straße 40

D-30926 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR I.SAS. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.SAS.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Priimta Briuselyje, 2008 m. balandžio 17 d.

Komisijos vardu

Stavros DIMAS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 244, 2000 9 29, p. 1 Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2007/540/EB (OL L 198, 2007 7 31, p. 35).

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  OL C 164, 2007 7 18, p. 37.

3

---

I PRIEDAS

Vadovaudamosi Monrealio protokolo šalių dvyliktojo susitikimo Sprendimo XII/2 dėl priemonių, skirtų palengvinti perėjimą prie fiksuotų dozių inhaliatorių (FDI) be chlorfluorangliavandenilių 3 dalimi, toliau išvardytos šalys nustatė, jog, kadangi yra tinkamų FDI be CFC, CFC pagal Protokolą nebelaikomi „svarbiausiais“, kai yra derinami su šiomis aktyviosiomis veikliosiomis medžiagomis:

NESVARBIAUSIŲ MEDŽIAGŲ SĄRAŠAS

Šaltinis: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

1   lentelė

Trumpalaikio poveikio beta agonistų grupės bronchų dilatatoriai

| Šalis | Salbutamolisamol | Trebutalinas | Fenoterolis | Orciprenalinas | Reproterolis | Karbuterolis | Heksoprenalinas | Pirbuterolis | Klenbuterolis | Bitolterolis | Prokaterolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kipras | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Čekija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Estija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Suomija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Prancūzija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Vokietija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Graikija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Vengrija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Airija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lietuva | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Liuksemburgas | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nyderlandai | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lenkija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugalija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumunija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovėnija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ispanija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Švedija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Jungtinė Karalystė | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Šalis

Salbutamolisamol

Trebutalinas

Fenoterolis

Orciprenalinas

Reproterolis

Karbuterolis

Heksoprenalinas

Pirbuterolis

Klenbuterolis

Bitolterolis

Prokaterolis

Austrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgarija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kipras

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Čekija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Suomija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Prancūzija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Vokietija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Graikija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Vengrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Airija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lietuva

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Liuksemburgas

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nyderlandai

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lenkija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugalija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumunija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovėnija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ispanija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Švedija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Jungtinė Karalystė

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

2   lentelė

Inhaliuojamieji steroidai

| Šalis | Beklometazonas | Deksametazonas | Flunisolidas | Flutikasonas | Budesonidas | Triamcinolonas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X | X | X | X | X | X |
| Belgija | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarija | X | X | X | X | X | X |
| Kipras | | | | | | |
| Čekija | X | X | X | X | X | X |
| Danija | X | | | X | | |
| Estija | X | X | X | X | X | X |
| Suomija | X | | | X | | |
| Prancūzija | X | | | X | | |
| Vokietija | X | X | X | X | X | X |
| Graikija | X | | X | X | X | X |
| Vengrija | X | X | X | X | X | X |
| Airija | X | | | X | | |
| Italija | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X |
| Lietuva | X | X | X | X | X | X |
| Liuksemburgas | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | | | X | | |
| Nyderlandai | X | X | X | X | X | X |
| Lenkija | X | X | X | X | X | X |
| Portugalija | X | X | X | X | X | X |
| Rumunija | X | X | X | X | X | X |
| Slovakija | X | X | X | X | X | X |
| Slovėnija | X | X | X | X | X | X |
| Ispanija | X | | | X | X | |
| Švedija | X | | | X | | |
| Jungtinė Karalystė | | | | X | | |

Šalis

Beklometazonas

Deksametazonas

Flunisolidas

Flutikasonas

Budesonidas

Triamcinolonas

Austrija

X

X

X

X

X

X

Belgija

X

X

X

X

X

X

Bulgarija

X

X

X

X

X

X

Kipras

Čekija

X

X

X

X

X

X

Danija

X

X

Estija

X

X

X

X

X

X

Suomija

X

X

Prancūzija

X

X

Vokietija

X

X

X

X

X

X

Graikija

X

X

X

X

X

Vengrija

X

X

X

X

X

X

Airija

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

Lietuva

X

X

X

X

X

X

Liuksemburgas

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Nyderlandai

X

X

X

X

X

X

Lenkija

X

X

X

X

X

X

Portugalija

X

X

X

X

X

X

Rumunija

X

X

X

X

X

X

Slovakija

X

X

X

X

X

X

Slovėnija

X

X

X

X

X

X

Ispanija

X

X

X

Švedija

X

X

Jungtinė Karalystė

X

3   lentelė

Nesteroidiniai vaistai nuo uždegimo

| Šalis | Kromoglicino rūgštis | Nedrokromilas | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X | X | | | | |
| Belgija | X | X | | | | |
| Bulgarija | X | X | | | | |
| Kipras | X | X | | | | |
| Čekija | X | X | | | | |
| Danija | X | X | | | | |
| Estija | X | X | | | | |
| Suomija | X | X | | | | |
| Prancūzija | X | X | | | | |
| Vokietija | X | X | | | | |
| Graikija | X | X | | | | |
| Vengrija | X | | | | | |
| Airija | | | | | | |
| Italija | X | X | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Lietuva | X | X | | | | |
| Liuksemburgas | X | | | | | |
| Malta | | X | | | | |
| Nyderlandai | X | X | | | | |
| Lenkija | X | X | | | | |
| Portugalija | X | | | | | |
| Rumunija | X | X | | | | |
| Slovakija | X | X | | | | |
| Slovėnija | X | X | | | | |
| Ispanija | | X | | | | |
| Švedija | X | X | | | | |
| Jungtinė Karalystė | X | X | | | | |

Šalis

Kromoglicino rūgštis

Nedrokromilas

Austrija

X

X

Belgija

X

X

Bulgarija

X

X

Kipras

X

X

Čekija

X

X

Danija

X

X

Estija

X

X

Suomija

X

X

Prancūzija

X

X

Vokietija

X

X

Graikija

X

X

Vengrija

X

Airija

Italija

X

X

Latvija

X

X

Lietuva

X

X

Liuksemburgas

X

Malta

X

Nyderlandai

X

X

Lenkija

X

X

Portugalija

X

Rumunija

X

X

Slovakija

X

X

Slovėnija

X

X

Ispanija

X

Švedija

X

X

Jungtinė Karalystė

X

X

4   lentelė

Anticholinerginių bronchų inhaliatoriai

| Šalis | Ipratropiumo bromidas | Oksitropiumo bromidas | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X | X | | | | |
| Belgija | X | X | | | | |
| Bulgarija | X | X | | | | |
| Kipras | X | X | | | | |
| Čekija | X | X | | | | |
| Danija | X | X | | | | |
| Estija | X | X | | | | |
| Suomija | X | X | | | | |
| Prancūzija | | | | | | |
| Vokietija | X | X | | | | |
| Graikija | X | X | | | | |
| Vengrija | X | X | | | | |
| Airija | X | X | | | | |
| Italija | | | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Lietuva | X | X | | | | |
| Liuksemburgas | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nyderlandai | X | X | | | | |
| Lenkija | X | X | | | | |
| Portugalija | X | | | | | |
| Rumunija | X | X | | | | |
| Slovakija | X | X | | | | |
| Slovėnija | X | X | | | | |
| Ispanija | X | X | | | | |
| Švedija | X | X | | | | |
| Jungtinė Karalystė | X | X | | | | |

Šalis

Ipratropiumo bromidas

Oksitropiumo bromidas

Austrija

X

X

Belgija

X

X

Bulgarija

X

X

Kipras

X

X

Čekija

X

X

Danija

X

X

Estija

X

X

Suomija

X

X

Prancūzija

Vokietija

X

X

Graikija

X

X

Vengrija

X

X

Airija

X

X

Italija

Latvija

X

X

Lietuva

X

X

Liuksemburgas

X

X

Malta

X

X

Nyderlandai

X

X

Lenkija

X

X

Portugalija

X

Rumunija

X

X

Slovakija

X

X

Slovėnija

X

X

Ispanija

X

X

Švedija

X

X

Jungtinė Karalystė

X

X

5   lentelė

Ilgalaikio poveikio beta agonistų grupės bronchų dilatatoriai

| Šalis | Formoterolis | Salmeterolis | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X | X | | | | |
| Belgija | X | X | | | | |
| Bulgarija | X | X | | | | |
| Kipras | X | | | | | |
| Čekija | X | X | | | | |
| Danija | | X | | | | |
| Estija | X | X | | | | |
| Suomija | X | X | | | | |
| Prancūzija | X | X | | | | |
| Vokietija | X | X | | | | |
| Graikija | | | | | | |
| Vengrija | X | X | | | | |
| Airija | X | X | | | | |
| Italija | X | X | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Lietuva | X | X | | | | |
| Liuksemburgas | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nyderlandai | X | X | | | | |
| Lenkija | X | X | | | | |
| Portugalija | X | X | | | | |
| Rumunija | X | X | | | | |
| Slovakija | X | X | | | | |
| Slovėnija | X | X | | | | |
| Ispanija | | X | | | | |
| Švedija | X | X | | | | |
| Jungtinė Karalystė | X | X | | | | |

Šalis

Formoterolis

Salmeterolis

Austrija

X

X

Belgija

X

X

Bulgarija

X

X

Kipras

X

Čekija

X

X

Danija

X

Estija

X

X

Suomija

X

X

Prancūzija

X

X

Vokietija

X

X

Graikija

Vengrija

X

X

Airija

X

X

Italija

X

X

Latvija

X

X

Lietuva

X

X

Liuksemburgas

X

X

Malta

X

X

Nyderlandai

X

X

Lenkija

X

X

Portugalija

X

X

Rumunija

X

X

Slovakija

X

X

Slovėnija

X

X

Ispanija

X

Švedija

X

X

Jungtinė Karalystė

X

X

6   lentelė

Aktyviųjų sudedamųjų medžiagų derinys viename FDI

| Šalis | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X visi produktai | | | | | |
| Belgija | X visi produktai | | | | | |
| Bulgarija | X visi produktai | | | | | |
| Kipras | | | | | | |
| Čekija | X visi produktai | | | | | |
| Danija | X visi produktai | | | | | |
| Estija | | | | | | |
| Suomija | X visi produktai | | | | | |
| Prancūzija | X visi produktai | | | | | |
| Vokietija | X visi produktai | | | | | |
| Graikija | X visi produktai | | | | | |
| Vengrija | X visi produktai | | | | | |
| Airija | | | | | | |
| Italija | Budesonidas + Fenoterolis | Flutikasonas + salmeterolis | | | | |
| Latvija | X visi produktai | | | | | |
| Lietuva | X visi produktai | | | | | |
| Liuksemburgas | X visi produktai | | | | | |
| Malta | X visi produktai | | | | | |
| Nyderlandai | X visi produktai | | | | | |
| Lenkija | X visi produktai | | | | | |
| Portugalija | X visi produktai | | | | | |
| Rumunija | X visi produktai | | | | | |
| Slovakija | X visi produktai | | | | | |
| Slovėnija | X visi produktai | | | | | |
| Ispanija | | | | | | |
| Švedija | X visi produktai | | | | | |
| Jungtinė Karalystė | | | | | | |

Šalis

Austrija

X visi produktai

Belgija

X visi produktai

Bulgarija

X visi produktai

Kipras

Čekija

X visi produktai

Danija

X visi produktai

Estija

Suomija

X visi produktai

Prancūzija

X visi produktai

Vokietija

X visi produktai

Graikija

X visi produktai

Vengrija

X visi produktai

Airija

Italija

Budesonidas + Fenoterolis

Flutikasonas + salmeterolis

Latvija

X visi produktai

Lietuva

X visi produktai

Liuksemburgas

X visi produktai

Malta

X visi produktai

Nyderlandai

X visi produktai

Lenkija

X visi produktai

Portugalija

X visi produktai

Rumunija

X visi produktai

Slovakija

X visi produktai

Slovėnija

X visi produktai

Ispanija

Švedija

X visi produktai

Jungtinė Karalystė

---

II PRIEDAS

SVARBIAUSIOS MEDICINOS REIKMĖS

I grupės kontroliuojamų medžiagų, kurias galima naudoti gaminant astmos ir kitų chroniškų obstrukcinių plaučių ligų gydymui skirtus FDI, kvotos skiriamos:

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici S.p.A. (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici S.p.A. (IT)

| | Laboratorio Aldo Union S.A. (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union S.A. (ES)

| | SICOR S.p.A (IT) |
| --- | --- |

SICOR S.p.A (IT)

| | Valeas S.p.A. Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas S.p.A. Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) Spa – LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) Spa – LINDAL Group Italia (IT)

---

III PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORIJŲ REIKMĖS

I ir II grupių kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizės reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | CNRS – Département Galilée (FR) |
| --- | --- |

CNRS – Département Galilée (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

IV PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORIJŲ REIKMĖS

III grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizės reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

---

V PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORIJŲ REIKMĖS

IV grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizės reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

VI PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORIJŲ REIKMĖS

V grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizės reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Merck KgaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KgaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VII PRIEDAS

BŪTINIAUSIOS LABORATORIJŲ IR ANALIZĖS REIKMĖS

VI grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos būtiniausioms laboratorijų ir analizės reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VIII PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORIJŲ REIKMĖS

VII grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizės reikmėms, kvotos skiriamos:

Ineos Fluor (UK)

---

IX PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORIJŲ REIKMĖS

IX grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizės reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

X PRIEDAS

(Šis priedas neskelbiamas, nes jame yra konfidencialios komercinės informacijos.)

---

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/69

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. balandžio 30 d.

dėl kontroliuojamų medžiagų importo kvotų paskirstymo 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1639)

(Tekstas autentiškas tik anglų, bulgarų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, slovėnų, vengrų ir vokiečių kalbomis)

(2008/410/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (1), ypač į jo 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Kiekybiniai apribojimai, taikomi Bendrijos rinkai tiekiamoms kontroliuojamoms medžiagoms, yra nurodyti Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnyje ir III priede. |
| --- | --- |

(1)

Kiekybiniai apribojimai, taikomi Bendrijos rinkai tiekiamoms kontroliuojamoms medžiagoms, yra nurodyti Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnyje ir III priede.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 2 dalies i punkto d papunkčiu kiekvienam gamintojui ir importuotojui draudžiama po 2004 m. gruodžio 31 d. rinkai tiekti metilbromidą ar naudoti jį savarankiškai. Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 4 dalies i punkto b papunkčiu leidžiama nukrypti nuo šio draudimo, jeigu metilbromidas naudojamas pagal to reglamento 3 straipsnio 2 dalies ii papunktį nustatytų naudotojų būtiniausioms reikmėms, kurioms išduota licencija, tenkinti. Metilbromido kiekis, kurį leidžiama naudoti nuo 2008 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. būtiniausioms reikmėms tenkinti, bus skelbiamas atskirame Komisijos sprendime. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 2 dalies i punkto d papunkčiu kiekvienam gamintojui ir importuotojui draudžiama po 2004 m. gruodžio 31 d. rinkai tiekti metilbromidą ar naudoti jį savarankiškai. Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 4 dalies i punkto b papunkčiu leidžiama nukrypti nuo šio draudimo, jeigu metilbromidas naudojamas pagal to reglamento 3 straipsnio 2 dalies ii papunktį nustatytų naudotojų būtiniausioms reikmėms, kurioms išduota licencija, tenkinti. Metilbromido kiekis, kurį leidžiama naudoti nuo 2008 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. būtiniausioms reikmėms tenkinti, bus skelbiamas atskirame Komisijos sprendime.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 2 dalies iii punktu leidžiama nukrypti nuo 4 straipsnio 2 dalies i punkto d papunkčio, jei metilbromidas importuojamas ar gaminamas karantininio apdorojimo ar apdorojimo prieš siuntos gabenimą tikslams. 2008 m. šiems tikslams importuojamo ar pagaminamo metilbromido kiekis negali viršyti apskaičiuoto metilbromido kiekio, kurį gamintojas ar importuotojas tiekė rinkai ar naudojo savarankiškai karantininio apdorojimo ar apdorojimo prieš siuntos gabenimą tikslams 1996, 1997 ir 1998 metais, vidurkio. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 2 dalies iii punktu leidžiama nukrypti nuo 4 straipsnio 2 dalies i punkto d papunkčio, jei metilbromidas importuojamas ar gaminamas karantininio apdorojimo ar apdorojimo prieš siuntos gabenimą tikslams. 2008 m. šiems tikslams importuojamo ar pagaminamo metilbromido kiekis negali viršyti apskaičiuoto metilbromido kiekio, kurį gamintojas ar importuotojas tiekė rinkai ar naudojo savarankiškai karantininio apdorojimo ar apdorojimo prieš siuntos gabenimą tikslams 1996, 1997 ir 1998 metais, vidurkio.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 4 dalies i punktu leidžiama nukrypti nuo 4 straipsnio 2 dalies, jei metilbromidas importuojamas sunaikinti arba kaip pramonės žaliava. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 4 dalies i punktu leidžiama nukrypti nuo 4 straipsnio 2 dalies, jei metilbromidas importuojamas sunaikinti arba kaip pramonės žaliava.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 3 dalies i punkto e papunkčiu nustatytas bendras apskaičiuotas hidrochlorfluorangliavandenilių kiekis, kurį gamintojai ir importuotojai gali tiekti rinkai arba naudoti savarankiškai nuo 2008 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 3 dalies i punkto e papunkčiu nustatytas bendras apskaičiuotas hidrochlorfluorangliavandenilių kiekis, kurį gamintojai ir importuotojai gali tiekti rinkai arba naudoti savarankiškai nuo 2008 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

| (6) | Komisija paskelbė pranešimą (2) kontroliuojamų ozono sluoksnį ardančių medžiagų importuotojams į Bendriją ir gavo pareiškimus dėl numatomo importo 2008 metais. |
| --- | --- |

(6)

Komisija paskelbė pranešimą (2) kontroliuojamų ozono sluoksnį ardančių medžiagų importuotojams į Bendriją ir gavo pareiškimus dėl numatomo importo 2008 metais.

| (7) | Hidrochlorfluorangliavandenilių kvotų paskirstymas gamintojams ir importuotojams atitinka 2007 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimo 2007/195/EB, nustatančio kvotų paskirstymo hidrochlorfluorangliavandenilių gamintojams ir importuotojams 2003–2009 m. mechanizmą, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 2037/2000 (3), nuostatas. |
| --- | --- |

(7)

Hidrochlorfluorangliavandenilių kvotų paskirstymas gamintojams ir importuotojams atitinka 2007 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimo 2007/195/EB, nustatančio kvotų paskirstymo hidrochlorfluorangliavandenilių gamintojams ir importuotojams 2003–2009 m. mechanizmą, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 2037/2000 (3), nuostatas.

| (8) | Siekiant užtikrinti, kad ūkio subjektai ir bendrovės galėtų laiku pasinaudoti skirtomis importo kvotomis ir taip užtikrintų reikiamą savo veiklos tęstinumą, šį sprendimą tikslinga taikyti nuo 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant užtikrinti, kad ūkio subjektai ir bendrovės galėtų laiku pasinaudoti skirtomis importo kvotomis ir taip užtikrintų reikiamą savo veiklos tęstinumą, šį sprendimą tikslinga taikyti nuo 2008 m. sausio 1 d.

| (9) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 18 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 18 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 numatytų I grupės (chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115) ir II grupės (kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris 2008 m. gali būti išleistas į laisvą apyvartą Bendrijoje iš šaltinių, esančių už Bendrijos ribų, yra 8 608 000,00 kg ozono ardymo potencialo (OAP).

2.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 numatytų III grupės (halonų) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris 2008 m. gali būti išleistas į laisvą apyvartą Bendrijoje iš šaltinių, esančių už Bendrijos ribų, yra 5 144 000,00 kg OAP.

3.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 numatytų IV grupės (anglies tetrachlorido) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris 2008 m. gali būti išleistas į laisvą apyvartą Bendrijoje iš šaltinių, esančių už Bendrijos ribų, yra 10 000 330,00 kg OAP.

4.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 numatytų V grupės (1,1,1-trichloretano) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris 2008 m. gali būti išleistas į laisvą apyvartą Bendrijoje iš šaltinių, esančių už Bendrijos ribų, yra 400 060,00 kg OAP.

5.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 numatytų VI grupės (metilbromido) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris 2008 m. gali būti išleistas į laisvą apyvartą Bendrijoje iš šaltinių, esančių už Bendrijos ribų, ir kuris yra skirtas karantininiam apdorojimui, apdorojimui prieš siuntos gabenimą, naudoti kaip pramonės žaliavą ir naikinti, yra 1 372 411,20 kg OAP.

6.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 numatytų VII grupės (hidrobromfluorangliavandenilių) kontroliuojamų medžiagų kiekis žaliavai, kuris 2008 m. gali būti išleistas į laisvą apyvartą Bendrijoje iš šaltinių, esančių už Bendrijos ribų, yra 146,00 kg OAP.

7.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 numatytų VIII grupės (hidrochlorfluorangliavandenilių) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris 2008 m. gali būti išleistas į laisvą apyvartą Bendrijoje iš šaltinių, esančių už Bendrijos ribų, yra 10 102 977,467 kg OAP.

8.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 išvardytos IX grupės (bromchlormetano) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris 2008 m. gali būti išleistas į laisvą apyvartą Bendrijoje iš šaltinių, esančių už Bendrijos ribų, yra 168 012,00 kg OAP.

2 straipsnis

1.   Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 bei 115 ir kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių importo kvotos 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu paskirstomos I priede nurodytiems tikslams ir bendrovėms.

2.   Halonų importo kvotos 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu paskirstomos II priede nurodytiems tikslams ir bendrovėms.

3.   Anglies tetrachlorido importo kvotos 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu paskirstomos III priede nurodytiems tikslams ir bendrovėms.

4.   1,1,1-trichloretano importo kvotos 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu paskirstomos IV priede nurodytiems tikslams ir bendrovėms.

5.   Metilbromido importo kvotos 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu paskirstomos V priede nurodytiems tikslams ir bendrovėms.

6.   Hidrobromfluorangliavandenilių importo kvotos 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu paskirstomos šio reglamento VI priede nurodytiems tikslams ir bendrovėms.

7.   Hidrochlorfluorangliavandenilių importo kvotos 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu paskirstomos VII priede nurodytiems tikslams ir bendrovėms.

8.   Bromchlormetano importo kvotos 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu paskirstomos VIII priede nurodytiems tikslams ir bendrovėms.

9.   Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, halonų, anglies tetrachlorido, 1,1,1-trichloretano, metilbromido, hidrobromfluorangliavandenilių, hidrochlorfluorangliavandenilių ir bromchlormetano importo kvotos 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu yra tokios, kokios nustatytos IX priede.

3 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d. ir galioja iki 2008 m. gruodžio 31 d.

4 straipsnis

Šis sprendimas skiriamas šioms bendrovėms:

| | Agropest Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Górnicza 12/14 |
| PL-91-765 Łódź |

Agropest Sp. z o.o.

ul. Górnicza 12/14

PL-91-765 Łódź

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gaffette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gaffette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d'Estienne D'Orves |
| F-92705 Colombes |

Arkema SA

420, rue d'Estienne D'Orves

F-92705 Colombes

| | AT-Karlovo |
| --- | --- |
| 56 A, General Kartzov str. |
| Karlovo 4302 |
| Bulgaria |

AT-Karlovo

56 A, General Kartzov str.

Karlovo 4302

Bulgaria

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, Avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes |

Avantec SA

26, Avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| 20/22 - 3 Jekaba str |
| LV-1050 Riga |

Bang & Bonsomer

20/22 - 3 Jekaba str

LV-1050 Riga

| | BASF SE |
| --- | --- |
| Carl-Bosch-Str. 38 |
| D-67605 Ludwigshafen |

BASF SE

Carl-Bosch-Str. 38

D-67605 Ludwigshafen

| | BaySystems Ibéria |
| --- | --- |
| Crta Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibéria

Crta Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| Malta |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

Malta

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène Boucher |
| ZI Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène Boucher

ZI Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Desautel SAS |
| --- | --- |
| Parc d'Entreprises BP 9 |
| F-01121 Montluel (Cedex) |

Desautel SAS

Parc d'Entreprises BP 9

F-01121 Montluel (Cedex)

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SLO-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SLO-1000 Ljubljana

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SLO-1000 Ljubljana

| | Eurobrom BV |
| --- | --- |
| Fosfaatweg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

Eurobrom BV

Fosfaatweg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrine g. 1D |
| Ramučiai, Kauno r. LT-54464 |
| Lithuania |

Freolitus

Centrine g. 1D

Ramučiai, Kauno r. LT-54464

Lithuania

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| 2835 Nicosia |
| Cyprus |

G.A.L Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

2835 Nicosia

Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Harp International Ltd. |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd.

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (Lamirsa) |
| --- | --- |
| Geminis 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (Lamirsa)

Geminis 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawla II 41 a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawla II 41 a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

PO Box 51744

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia |
| --- | --- |
| C/Mexico no 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia

C/Mexico no 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| Kossuth u. 12 |
| HU-6763 Szatymaz |

Vrec-Co Import-Export Kft.

Kossuth u. 12

HU-6763 Szatymaz

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Maritime Service AS |
| --- | --- |
| Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB |
| Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Maritime Service AS

Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB

Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| ul. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

ul. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Priimta Briuselyje, 2008 m. balandžio 30 d.

Komisijos vardu

Stavros DIMAS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 244, 2000 9 29, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2007/540/EB (OL L 198, 2007 7 31, p. 35).

1

(2)  OL C 164, 2007 7 18, p. 22.

2

(3)  OL L 88, 2007 3 29, p. 51.

3

---

I PRIEDAS

I IR II GRUPĖS

Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 bei 115 ir kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, skirtų naudoti kaip pramonės žaliavą ir sunaikinti 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu, importo kvotos, importuotojams skirtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2037/2000.

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

II PRIEDAS

III   GRUPĖ

Halonų, skirtų naudoti būtiniausioms reikmėms ir sunaikinti 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu, importo kvotos, importuotojams skirtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2037/2000.

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BASF SE (DE) |
| --- | --- |

BASF SE (DE)

| | Desautel SAS (FR) |
| --- | --- |

Desautel SAS (FR)

| | Poz-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz-Pliszka (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

III PRIEDAS

IV   GRUPĖ

Anglies tetrachlorido, skirto naudoti kaip pramonės žaliavą ir sunaikinti 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu, importo kvotos, importuotojams skirtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2037/2000.

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

IV PRIEDAS

V   GRUPĖ

1,1,1-trichloretano, skirto naudoti kaip pramonės žaliavą ir sunaikinti 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu, importo kvotos, importuotojams skirtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2037/2000.

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

V PRIEDAS

VI   GRUPĖ

Metilbromido, skirto naudoti karantininiam apdorojimui ir apdorojimui prieš siuntos gabenimą, kaip pramonės žaliavą ir sunaikinti 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu, importo kvotos, importuotojams skirtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2037/2000.

| | AT-KARLOVO (BG) |
| --- | --- |

AT-KARLOVO (BG)

| | Agropest Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Agropest Sp. z o.o. (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena Srl (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena Srl (IT)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

VI PRIEDAS

VII   GRUPĖ

Hidrobromfluorangliavandenilių, skirtų naudoti kaip pramonės žaliavą 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu, importo kvotos, importuotojams skirtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2037/2000.

Hovione Farmaciencia SA (PT)

---

VII PRIEDAS

VIII   GRUPĖ

Hidrochlorfluorangliavandenilių, skirtų naudoti kaip pramonės žaliavą, technologijos agentus, taip pat atnaujinti, sunaikinti ir kitoms Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 5 straipsnyje nurodytoms reikmėms 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu, importo kvotos, gamintojams ir importuotojams skirtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 ir Komisijos sprendimą 2007/195/EB.

Gamintojas

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V. (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V. (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importuotojas

| | Alcobre S.A. (ES) |
| --- | --- |

Alcobre S.A. (ES)

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor S.A. (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor S.A. (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco S.A. (BE) |
| --- | --- |

Galco S.A. (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. Z. o.o (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. Z. o.o (PL)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd. (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd. (UK)

| | SJB Energy Trading B.V. (NL) |
| --- | --- |

SJB Energy Trading B.V. (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, S.L. (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, S.L. (ES)

| | Tazzetti Fluids S.r.l. (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l. (IT)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

| | Zakłady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zakłady Azotowe (PL)

---

VIII PRIEDAS

IX   GRUPĖ

Bromchlormetano, skirto naudoti kaip pramonės žaliavą 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu, importo kvotos, importuotojams skirtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2037/2000.

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

---

IX PRIEDAS

(Šis priedas neskelbiamas, nes jame yra konfidencialios komercinės informacijos).

---

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/77

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. gegužės 21 d.

dėl 3 400–3 800 MHz dažnių juostos antžeminėms sistemoms, kuriomis Bendrijoje galima teikti elektroninių ryšių paslaugas, suderinimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1873)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/411/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Komunikate „Sparti prieiga prie spektro, skirto bevielio elektroninio ryšio paslaugoms, lankstesnėmis sąlygomis“ (2), kuriame, inter alia, nagrinėjami 3 400–3 800 MHz juostos klausimai, Komisija pasisakė už lankstesnį spektro naudojimą. Radijo spektro politikos grupės (RSPG) 2005 m. lapkričio 23 d. nuomonėje dėl Elektroninio ryšio paslaugų bevielės prieigos politikos (WAPECS) valstybių narių atstovai pažymėjo, kad technologinis ir paslaugų neutralumas yra svarbus politikos tikslas siekiant spektrą naudoti lanksčiau. Be to, pagal šią nuomonę minėti politikos tikslai turėtų būti įgyvendinami ne staiga, o palaipsniui, vengiant trikdyti rinką. |
| --- | --- |

(1)

Komunikate „Sparti prieiga prie spektro, skirto bevielio elektroninio ryšio paslaugoms, lankstesnėmis sąlygomis“ (2), kuriame, inter alia, nagrinėjami 3 400–3 800 MHz juostos klausimai, Komisija pasisakė už lankstesnį spektro naudojimą. Radijo spektro politikos grupės (RSPG) 2005 m. lapkričio 23 d. nuomonėje dėl Elektroninio ryšio paslaugų bevielės prieigos politikos (WAPECS) valstybių narių atstovai pažymėjo, kad technologinis ir paslaugų neutralumas yra svarbus politikos tikslas siekiant spektrą naudoti lanksčiau. Be to, pagal šią nuomonę minėti politikos tikslai turėtų būti įgyvendinami ne staiga, o palaipsniui, vengiant trikdyti rinką.

| (2) | Sprendžiant su judriojo, fiksuotojo ryšio ir transliavimo sektorių konvergencija susijusius klausimus, 3 400–3 800 MHz dažnių juostos skyrimas fiksuoto ryšio, kilnojamajai ir judriojo ryšio įrangai yra svarbus žingsnis, atspindintis technines inovacijas. Šioje dažnių juostoje teikiamos paslaugos turėtų būti skirtos visų pirma galutinių vartotojų prieigai prie plačiajuosčio ryšio. |
| --- | --- |

(2)

Sprendžiant su judriojo, fiksuotojo ryšio ir transliavimo sektorių konvergencija susijusius klausimus, 3 400–3 800 MHz dažnių juostos skyrimas fiksuoto ryšio, kilnojamajai ir judriojo ryšio įrangai yra svarbus žingsnis, atspindintis technines inovacijas. Šioje dažnių juostoje teikiamos paslaugos turėtų būti skirtos visų pirma galutinių vartotojų prieigai prie plačiajuosčio ryšio.

| (3) | Tikėtina, kad bevielės plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugos, kurioms ruošiamasi skirti 3 400–3 800 MHz dažnių juostą, bus daugiausia Europos masto paslaugos, t. y. tokių elektroninio ryšio paslaugų naudotojai vienoje valstybėje narėje turės prieigą prie lygiaverčių paslaugų bet kurioje kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

(3)

Tikėtina, kad bevielės plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugos, kurioms ruošiamasi skirti 3 400–3 800 MHz dažnių juostą, bus daugiausia Europos masto paslaugos, t. y. tokių elektroninio ryšio paslaugų naudotojai vienoje valstybėje narėje turės prieigą prie lygiaverčių paslaugų bet kurioje kitoje valstybėje narėje.

| (4) | Vadovaudamasi Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalimi, 2006 m. sausio 4 d. Komisija įgaliojo Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferenciją (toliau – CEPT) nustatyti sąlygas, pagal kurias suderintos radijo dažnių juostos Europos Sąjungoje būtų suteikiamos bevielės plačiajuosčio ryšio prieigos (BWA) įrangai. |
| --- | --- |

(4)

Vadovaudamasi Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalimi, 2006 m. sausio 4 d. Komisija įgaliojo Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferenciją (toliau – CEPT) nustatyti sąlygas, pagal kurias suderintos radijo dažnių juostos Europos Sąjungoje būtų suteikiamos bevielės plačiajuosčio ryšio prieigos (BWA) įrangai.

| (5) | Šio įgaliojimo pagrindu CEPT pateikė BWA ataskaitą (CEPT 15 ataskaita), kurioje daroma išvada, kad 3 400–3 800 MHz dažnių juostoje diegti fiksuotojo, kilnojamojo ir judriojo ryšio tinklus techniškai įmanoma, jei laikomasi Elektroninių ryšių komiteto sprendime Nr. ECC/DEC/(07)02 ir rekomendacijoje Nr. ECC/REC/(04)05 aprašytų techninių sąlygų. |
| --- | --- |

(5)

Šio įgaliojimo pagrindu CEPT pateikė BWA ataskaitą (CEPT 15 ataskaita), kurioje daroma išvada, kad 3 400–3 800 MHz dažnių juostoje diegti fiksuotojo, kilnojamojo ir judriojo ryšio tinklus techniškai įmanoma, jei laikomasi Elektroninių ryšių komiteto sprendime Nr. ECC/DEC/(07)02 ir rekomendacijoje Nr. ECC/REC/(04)05 aprašytų techninių sąlygų.

| (6) | Pagal suteiktus įgaliojimus CEPT atlikto darbo rezultatai turėtų būti taikomi Bendrijoje – valstybės narės juos įgyvendina nedelsiant, kai šiose juostose atsiranda antžeminio elektroninio ryšio paslaugų, įgalinančių plačiajuostę prieigą, rinkos paklausa. Atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse 3 400–3 600 MHz ir 3 600–3 800 MHz pojuosčiai dabar naudojami skirtingai ir kad skiriasi jų paklausa, šių dviejų pojuosčių skyrimui ir prieinamumui turėtų būti nustatyti skirtingi terminai. |
| --- | --- |

(6)

Pagal suteiktus įgaliojimus CEPT atlikto darbo rezultatai turėtų būti taikomi Bendrijoje – valstybės narės juos įgyvendina nedelsiant, kai šiose juostose atsiranda antžeminio elektroninio ryšio paslaugų, įgalinančių plačiajuostę prieigą, rinkos paklausa. Atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse 3 400–3 600 MHz ir 3 600–3 800 MHz pojuosčiai dabar naudojami skirtingai ir kad skiriasi jų paklausa, šių dviejų pojuosčių skyrimui ir prieinamumui turėtų būti nustatyti skirtingi terminai.

| (7) | Skiriant 3 400–3 800 MHz dažnių juostą ir užtikrinant jos prieinamumą pagal BWA ataskaitos išvadas atsižvelgiama į faktą, kad šiose juostose jau veikia kita įranga; be to, neatmetama galimybė, kad ateityje šiomis juostomis bus naudojamasi kitomis sistemomis ir teikiant kitas paslaugas, kurioms šios juostos yra skiriamos pagal ITU radijo reglamentus (paskyrimas neišskirtinėmis sąlygomis). Atitinkami bendro naudojimosi dažniais kriterijai, kurių laikantis tomis pačiomis arba gretimomis dažnių juostomis galima naudotis kitomis sistemos ir teikiant kitas paslaugas, pateikiami ECC 100 ataskaitoje. Šioje ataskaitoje, inter alia, patvirtinama, kad daugeliu atvejų greta kitų paslaugų šioje juostoje galima teikti ir palydovinio ryšio paslaugas atsižvelgiant į jų įdiegimą Europoje, geografinius atskyrimo reikalavimus ir kiekvienu atveju įvertinant faktinės vietovės topografiją. |
| --- | --- |

(7)

Skiriant 3 400–3 800 MHz dažnių juostą ir užtikrinant jos prieinamumą pagal BWA ataskaitos išvadas atsižvelgiama į faktą, kad šiose juostose jau veikia kita įranga; be to, neatmetama galimybė, kad ateityje šiomis juostomis bus naudojamasi kitomis sistemomis ir teikiant kitas paslaugas, kurioms šios juostos yra skiriamos pagal ITU radijo reglamentus (paskyrimas neišskirtinėmis sąlygomis). Atitinkami bendro naudojimosi dažniais kriterijai, kurių laikantis tomis pačiomis arba gretimomis dažnių juostomis galima naudotis kitomis sistemos ir teikiant kitas paslaugas, pateikiami ECC 100 ataskaitoje. Šioje ataskaitoje, inter alia, patvirtinama, kad daugeliu atvejų greta kitų paslaugų šioje juostoje galima teikti ir palydovinio ryšio paslaugas atsižvelgiant į jų įdiegimą Europoje, geografinius atskyrimo reikalavimus ir kiekvienu atveju įvertinant faktinės vietovės topografiją.

| (8) | Dažnių blokų atsajos kaukės (angl. Block Edge Masks, BEM) yra techniniai parametrai, galiojantys visam konkretaus dažnių naudotojo spektro blokui neatsižvelgiant į tai, kiek kanalų užima naudotojo pasirinkta technologija. Šios kaukės turi būti tvarkos, kurios laikantis suteikiami leidimai naudotis spektru, dalis. Jos galioja ir spinduliavimui dažnio bloke (t. y. perdavimo galia dažnių bloke), ir spinduliavimui už bloko (t. y. šalutinis spinduliavimas). Jos yra norminiai reikalavimai, kuriais siekiama valdyti riziką, susijusią su gretimų tinklų žalingaisiais trikdžiais, ir nepažeidžia ribų, kurios yra nustatytos įrangos standartuose pagal 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (RRTGĮ direktyva) (3). |
| --- | --- |

(8)

Dažnių blokų atsajos kaukės (angl. Block Edge Masks, BEM) yra techniniai parametrai, galiojantys visam konkretaus dažnių naudotojo spektro blokui neatsižvelgiant į tai, kiek kanalų užima naudotojo pasirinkta technologija. Šios kaukės turi būti tvarkos, kurios laikantis suteikiami leidimai naudotis spektru, dalis. Jos galioja ir spinduliavimui dažnio bloke (t. y. perdavimo galia dažnių bloke), ir spinduliavimui už bloko (t. y. šalutinis spinduliavimas). Jos yra norminiai reikalavimai, kuriais siekiama valdyti riziką, susijusią su gretimų tinklų žalingaisiais trikdžiais, ir nepažeidžia ribų, kurios yra nustatytos įrangos standartuose pagal 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (RRTGĮ direktyva) (3).

| (9) | Spektro prieinamumo ir efektyvaus naudojimo techninių sąlygų suderinimas neapima nei skyrimo, licencijų išdavimo tvarkos ir tvarkaraščių, nei sprendimo, ar skiriant radijo dažnius naudotinos konkurencinės atrankos procedūros; laikydamosi Bendrijos teisės aktų tokias procedūras nustato valstybės narės. |
| --- | --- |

(9)

Spektro prieinamumo ir efektyvaus naudojimo techninių sąlygų suderinimas neapima nei skyrimo, licencijų išdavimo tvarkos ir tvarkaraščių, nei sprendimo, ar skiriant radijo dažnius naudotinos konkurencinės atrankos procedūros; laikydamosi Bendrijos teisės aktų tokias procedūras nustato valstybės narės.

| (10) | Dėl skirtingų pradinių aplinkybių valstybėse narėse galėtų kilti konkurencijos iškraipymų. Galiojančioje reguliavimo sistemoje numatytos priemonės, kuriomis valstybės narės gali spręsti šias problemas proporcingai, be diskriminacijos ir objektyviai, laikydamosi Bendrijos teisės aktų, įskaitant 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (4) ir 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (5). |
| --- | --- |

(10)

Dėl skirtingų pradinių aplinkybių valstybėse narėse galėtų kilti konkurencijos iškraipymų. Galiojančioje reguliavimo sistemoje numatytos priemonės, kuriomis valstybės narės gali spręsti šias problemas proporcingai, be diskriminacijos ir objektyviai, laikydamosi Bendrijos teisės aktų, įskaitant 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (4) ir 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (5).

| (11) | 3 400–3 800 MHz dažnių juosta naudojamasi kita įranga trečiosiose šalyse, todėl keliose valstybėse narėse gali būti apribojimų diegti ir naudoti elektroninio ryšio tinklus šioje juostoje. Komisijai turėtų būti pranešta apie tokius apribojimus pagal Sprendimo 676/2002/EB 7 straipsnį ir 6 straipsnio 2 dalį, ir tie apribojimai turėtų būti paskelbti pagal Sprendimo 676/2002/EB 5 straipsnį. |
| --- | --- |

(11)

3 400–3 800 MHz dažnių juosta naudojamasi kita įranga trečiosiose šalyse, todėl keliose valstybėse narėse gali būti apribojimų diegti ir naudoti elektroninio ryšio tinklus šioje juostoje. Komisijai turėtų būti pranešta apie tokius apribojimus pagal Sprendimo 676/2002/EB 7 straipsnį ir 6 straipsnio 2 dalį, ir tie apribojimai turėtų būti paskelbti pagal Sprendimo 676/2002/EB 5 straipsnį.

| (12) | Kad užtikrintų 3 400–3 800 MHz dažnių juostų veiksmingą naudojimą ir ilguoju laikotarpiu, administracijos turėtų tęsti tyrimus, kurie gali padėti padidinti efektyvumą ir skatinti novatorišką naudojimą, kaip antai mazginio tinklo architektūros. Į tokius tyrimus turėtų būti atsižvelgiama ketinant persvarstyti šį sprendimą. |
| --- | --- |

(12)

Kad užtikrintų 3 400–3 800 MHz dažnių juostų veiksmingą naudojimą ir ilguoju laikotarpiu, administracijos turėtų tęsti tyrimus, kurie gali padėti padidinti efektyvumą ir skatinti novatorišką naudojimą, kaip antai mazginio tinklo architektūros. Į tokius tyrimus turėtų būti atsižvelgiama ketinant persvarstyti šį sprendimą.

| (13) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nepažeidžiant šios dažnių juostos apsaugos ir nepertraukiamo naudojimo kitais tikslais, šiuo sprendimu siekiama suderinti galimybę veiksmingai naudoti 3 400–3 800 MHz dažnių juostą antžeminėms sistemoms, kuriomis galima teikti elektroninio ryšio paslaugas.

2 straipsnis

1.   Ne vėliau kaip per šešis mėnesius po šio sprendimo įsigaliojimo valstybės narės paskiria 3 400–3 600 MHz dažnių juostą ir suteikia galimybę ja naudotis neišskirtinėmis sąlygomis antžeminiams elektroninio ryšio tinklams pagal šio sprendimo priede nustatytus parametrus.

2.   Iki 2012 m. sausio 1 d. valstybės narės paskiria 3 600–3 800 MHz dažnių juostą ir suteikia galimybę ja naudotis neišskirtinėmis sąlygomis antžeminiams elektroninio ryšio tinklams pagal šio sprendimo priede nustatytus parametrus.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad gretimose dažnių juostose veikiančios sistemos yra tinkamai apsaugotos nuo 1 ir 2 dalyse minimų tinklų.

4.   Valstybės narės neprivalo įgyvendinti šiuo sprendimu nustatytų įpareigojimų geografinėse vietovėse, kuriose derinant sąlygas su trečiosiomis šalimis reikia nukrypti nuo šio sprendimo priede nustatytų parametrų.

Valstybės narės imasi visų reikalingų priemonių tokiems nuokrypiams išspręsti, praneša Komisijai apie tuos nuokrypius, nurodydamos susijusias geografines vietoves, ir paskelbia atitinkamą informaciją pagal Sprendimą Nr. 676/2002/EB.

3 straipsnis

Valstybės narės leidžia naudoti 3 400–3 800 MHz dažnių juostą pagal 2 straipsnį fiksuotojo, kilnojamojo ir judriojo elektroninio ryšio tinklams.

4 straipsnis

Valstybės narės nuolat stebi ir nagrinėja, kaip naudojama 3 400–3 800 MHz dažnių juosta, ir praneša rezultatus Komisijai, kad šis sprendimas galėtų būti persvarstomas reguliariai ir laiku.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 21 d.

Komisijos vardu

Viviane REDING

Komisijos narė

---

(1)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

1

(2)  COM(2007) 50.

2

(3)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

3

(4)  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

4

(5)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 717/2007 (OL L 171, 2007 6 29, p. 32).

5

---

PRIEDAS

2 STRAIPSNYJE MINIMI PARAMETRAI

Kai tarp operatorių nėra dvišalių arba daugiašalių susitarimų, šie techniniai parametrai, vad. dažnių blokų atsajos kaukė (angl. Block Edge Mask, BEM), yra svarbi dalis sąlygų, kuriomis užtikrinamas kaimyninių tinklų sambūvis. Taip pat gali būti naudojami mažiau suvaržantys parametrai, jei dėl jų susitartų tokių tinklų operatoriai. Šioje dažnių juostoje veikiančiai įrangai galima be to nustatyti kitas EIRP (1) ribas nei toliau nurodytos ribos, jei taikomos tinkamos trukdžių mažinimo priemonės, kurios atitinka Direktyvą Nr. 1999/5/EB ir kuriomis užtikrinamas apsaugos lygis yra bent lygiavertis šiais techniniais parametrais numatytam apsaugos lygiui (2).

A.   SPINDULIAVIMO DAŽNIŲ BLOKE RIBOS

1   lentelė

Spektrinio EIRP tankio ribos, taikomos 3 400–3 800 MHz veikiančiai fiksuotojo ryšio ir kilnojamajai ryšio įrangai

| Stoties tipas | Maksimalus spektrinis EIRP tankis
  (dBm/MHz)
  (įskaitant nuokrypius ir automatinio siųstuvo galios reguliavimo (ATPC) sritį) |
| --- | --- |
| Centrinė stotis (ir žemynkryptės perdavimo linijos retransliavimo stotis ) | +53 (3) |
| Galinė stotis (lauke) (ir aukštynkryptės perdavimo linijos retransliavimo stotis) | +50 |
| Galinė stotis (patalpoje) | +42 |

Stoties tipas

Maksimalus spektrinis EIRP tankis

(dBm/MHz)

(įskaitant nuokrypius ir automatinio siųstuvo galios reguliavimo (ATPC) sritį)

Centrinė stotis (ir žemynkryptės perdavimo linijos retransliavimo stotis )

+53 (3)

Galinė stotis (lauke) (ir aukštynkryptės perdavimo linijos retransliavimo stotis)

+50

Galinė stotis (patalpoje)

+42

2   lentelė

Spektrinio EIRP tankio ribos, taikomos 3 400–3 800 MHz veikiančiai judriojo ryšio įrangai

| Stoties tipas | Maksimalus spektrinis EIRP tankis
  (dBm/MHz)
  (Minimali ATPC sritis: 15 dB) |
| --- | --- |
| Centrinė stotis | +53 (4) |
| Galinė stotis | +25 |

Stoties tipas

Maksimalus spektrinis EIRP tankis

(dBm/MHz)

(Minimali ATPC sritis: 15 dB)

Centrinė stotis

+53 (4)

Galinė stotis

+25

B.   ŠALUTINIO SPINDULIAVIMO RIBOS (DAŽNIŲ BLOKŲ ATSAJOS KAUKĖ CENTRINĖMS STOTIMS)

Pav

Centrinės stoties šalutinis spinduliavimas

Image

Lentelė

Lentelėje pateikiamas centrinės stoties dažnių bloko atsajos kaukės aprašymas

| Dažnio poslinkis | Centrinės stoties siųstuvo išėjimo galios tankio ribos
  (dBm/MHz) |
| --- | --- |
| Juostoje (paskirtajame bloke) | Žr. 1 ir 2 lenteles |
| ΔF = 0 | – 6 |
| 0<ΔF<A | – 6 – 41· (ΔF/A) |
| A | – 47 |
| A<ΔF<B | – 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A)) |
| ΔF≥B | – 59 |

Dažnio poslinkis

Centrinės stoties siųstuvo išėjimo galios tankio ribos

(dBm/MHz)

Juostoje (paskirtajame bloke)

Žr. 1 ir 2 lenteles

ΔF = 0

– 6

0<ΔF<A

– 6 – 41· (ΔF/A)

A

– 47

A<ΔF<B

– 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A))

ΔF≥B

– 59

---

(1)  Lygiavertė izotropinės spinduliuotės galia.

(2)  Fiksuotojo ir kilnojamojo ryšio tinklams nustatytos bendrosios techninės sąlygos aprašytos darniuosiuose standartuose EN 302 326-2 ir EN 302 326-3, ten pat pateikiamos terminų „centrinė stotis“ ir „galinė stotis“ apibrėžtys. Kai kalbama apie korinius judriojo ryšio tinklus, terminas „centrinė stotis“ gali būti laikomas lygiaverčiu terminui „bazinė stotis“.

(3)  Lentelėje pateikiama spektrinio EIRP tankio vertė centrinei stočiai laikoma tinkama įprastinėms 90° sektorinėms antenoms.

(4)  Lentelėje pateikiama spektrinio EIRP tankio vertė centrinei stočiai laikoma tinkama įprastinėms 90° sektorinėms antenoms.

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 4.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/82

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS CHAD/3/2008

2008 m. gegužės 28 d.

iš dalies keičiantis Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/1/2008 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priėmimo bei Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komiteto sudarymo

(2008/412/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 15 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (1) (operacija EUFOR Tchad/RCA), ypač į jų 10 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/1/2008 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priėmimo (2) bei į Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komiteto sudarymo (3),

kadangi:

| (1) | ES operacijos vadui ir Europos Sąjungos kariniam komitetui pateikus rekomendaciją dėl Rusijos Federacijos įnašo, Rusijos Federacijos įnašas turėtų būti priimtas. |
| --- | --- |

(1)

ES operacijos vadui ir Europos Sąjungos kariniam komitetui pateikus rekomendaciją dėl Rusijos Federacijos įnašo, Rusijos Federacijos įnašas turėtų būti priimtas.

| (2) | Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus, |
| --- | --- |

(2)

Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

2008 m. vasario 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimo CHAD/1/2008 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Trečiųjų valstybių įnašai

Remiantis pajėgų kūrimo konferencijų rezultatais ir tolesnėmis konsultacijomis Albanijos Respublikos ir Rusijos Federacijos įnašai į ES karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priimami.“

2 straipsnis

Politinio ir saugumo komiteto sprendimo CHAD/2/2008 priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

2 straipsnio 1 dalyje nurodytų trečiųjų valstybių sąrašas

| — | Albanijos Respublika |
| --- | --- |

—

Albanijos Respublika

| — | Rusijos Federacija“. |
| --- | --- |

—

Rusijos Federacija“.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 28 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

M. IPAVIC

---

(1)  OL L 279, 2007 10 23, p. 21.

1

(2)  OL L 56, 2008 2 29, p. 64.

2

(3)  OL L 107, 2008 4 17, p. 60.

3

---