# Europos Sąjungos L 189/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 189 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. liepos 17d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 189

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. liepos 17d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. liepos 8 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 672/2008, kuriuo patikslinami Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų korekciniai koeficientai | 1 |
| | | 2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 673/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 3 |
| | * | 2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 674/2008, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006 ir nustatomos 2008 metų biudžeto viršutinės ribos daliniam ar savanoriškam bendrosios išmokos schemos įgyvendinimui ir metiniai bendrosios išmokos už plotą schemai skirti finansiniai paketai, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 | 5 |
| | * | 2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 675/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui | 14 |
| | * | 2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 676/2008, kuriuo į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiami tam tikri pavadinimai (Ail de la Drôme (SGN), Všestarská cibule (SKVN), Slovenská bryndza (SGN), Ajo Morado de Las Pedroñeras (SGN), Gamoneu arba Gamonedo (SKVN), Alheira de Vinhais (SGN), Presunto de Vinhais arba Presunto Bísaro de Vinhais (SGN)) | 19 |
| | | 2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 677/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pizmas septynias 2008 m. liepos mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas | 21 |
| | * | 2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 678/2008, 97-ąjį kartą iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Usama bin Ladenu, Al-Qaida tinklu ir Talibanu | 23 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. liepos 8 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 672/2008, kuriuo patikslinami Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų korekciniai koeficientai

1

2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 673/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

3

*

2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 674/2008, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006 ir nustatomos 2008 metų biudžeto viršutinės ribos daliniam ar savanoriškam bendrosios išmokos schemos įgyvendinimui ir metiniai bendrosios išmokos už plotą schemai skirti finansiniai paketai, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003

5

*

2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 675/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui

14

*

2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 676/2008, kuriuo į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiami tam tikri pavadinimai (Ail de la Drôme (SGN), Všestarská cibule (SKVN), Slovenská bryndza (SGN), Ajo Morado de Las Pedroñeras (SGN), Gamoneu arba Gamonedo (SKVN), Alheira de Vinhais (SGN), Presunto de Vinhais arba Presunto Bísaro de Vinhais (SGN))

19

2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 677/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pizmas septynias 2008 m. liepos mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas

21

*

2008 m. liepos 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 678/2008, 97-ąjį kartą iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Usama bin Ladenu, Al-Qaida tinklu ir Talibanu

23

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Europos Parlamentas |
| | | 2008/587/EB, Euratomas |
| | * | 2008 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų | 25 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Europos Parlamentas

2008/587/EB, Euratomas

*

2008 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų

25

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2008 m. liepos 15 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/588/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją | 28 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

*

2008 m. liepos 15 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/588/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

28

| | | IV   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | | ELPA Priežiūros tarnyba |
| | * | 2006 m. gegužės 3 d. ELPA Priežiūros institucijos sprendimas Nr. 125/06/COL dėl Norvegijos energijos fondo (Norvegija) | 36 |

IV   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Priežiūros tarnyba

*

2006 m. gegužės 3 d. ELPA Priežiūros institucijos sprendimas Nr. 125/06/COL dėl Norvegijos energijos fondo (Norvegija)

36

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 17.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 189/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB, EURATOMAS) Nr. 672/2008

2008 m. liepos 8 d.

kuriuo patikslinami Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų korekciniai koeficientai

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Protokolą dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų, ypač į jo 13 straipsnį,

atsižvelgdama į Reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (1) nustatytus Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, ypač į Tarnybos nuostatų 63 ir 64 straipsnius, 65 straipsnio 2 dalį, 82 straipsnį, VII, XI, XIII priedus ir į kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 20 straipsnio pirmąją pastraipą, 64 ir 92 straipsnius,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi 2007 m. birželio–gruodžio mėn. Bulgarijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Rumunijoje iš esmės padidėjo pragyvenimo išlaidos ir todėl reikia patikslinti pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų korekcinius koeficientus,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2007 m. lapkričio 16 d. pagal Tarnybos nuostatų 64 straipsnį taikomi šie toliau išvardytose valstybėse įdarbintų pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų korekciniai koeficientai:

| — | Bulgarijoje 69,7 |
| --- | --- |

—

Bulgarijoje 69,7

| — | Lietuvoje 77,4. |
| --- | --- |

—

Lietuvoje 77,4.

2 straipsnis

Nuo 2008 m. sausio 1 d. pagal Tarnybos nuostatų 64 straipsnį taikomi šie toliau išvardytose valstybėse įdarbintų pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų korekciniai koeficientai:

| — | Estijoje 83,6 |
| --- | --- |

—

Estijoje 83,6

| — | Latvijoje 83,6 |
| --- | --- |

—

Latvijoje 83,6

| — | Rumunijoje 78,8. |
| --- | --- |

—

Rumunijoje 78,8.

3 straipsnis

Nuo pirmosios kito mėnesio po šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pagal Tarnybos nuostatų VII priedo 17 straipsnio 3 dalį pareigūnų ir kitų tarnautojų pervedimams taikomi šie korekciniai koeficientai:

| — | Bulgarijoje 61,4 |
| --- | --- |

—

Bulgarijoje 61,4

| — | Estijoje 80,8 |
| --- | --- |

—

Estijoje 80,8

| — | Latvijoje 78,8 |
| --- | --- |

—

Latvijoje 78,8

| — | Lietuvoje 71,5 |
| --- | --- |

—

Lietuvoje 71,5

| — | Rumunijoje 72,9. |
| --- | --- |

—

Rumunijoje 72,9.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 8 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. LAGARDE

---

(1)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 420/2008 (OL L 127, 2008 5 15, p. 1).

1

---

| 17.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 189/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 189/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 673/2008

2008 m. liepos 16 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. liepos 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 590/2008 (OL L 163, 2008 6 24, p. 24).

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 25,8 |
| TR | 75,2 |
| ME | 17,1 |
| XS | 23,8 |
| ZZ | 34,8 |
| 0707 00 05 | MK | 21,3 |
| TR | 105,1 |
| ZZ | 63,2 |
| 0709 90 70 | TR | 87,1 |
| ZZ | 87,1 |
| 0805 50 10 | AR | 91,4 |
| US | 55,6 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 99,2 |
| ZZ | 86,9 |
| 0808 10 80 | AR | 92,0 |
| BR | 99,9 |
| CL | 97,9 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 116,4 |
| US | 118,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 103,1 |
| ZZ | 97,2 |
| 0808 20 50 | AR | 111,5 |
| AU | 143,2 |
| CL | 116,0 |
| NZ | 116,2 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 118,9 |
| 0809 10 00 | TR | 169,7 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 148,4 |
| 0809 20 95 | TR | 340,1 |
| US | 305,5 |
| ZZ | 322,8 |
| 0809 30 | TR | 129,9 |
| ZZ | 129,9 |
| 0809 40 05 | IL | 154,7 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

32,2

MK

25,8

TR

75,2

ME

17,1

XS

23,8

ZZ

34,8

0707 00 05

MK

21,3

TR

105,1

ZZ

63,2

0709 90 70

TR

87,1

ZZ

87,1

0805 50 10

AR

91,4

US

55,6

UY

101,5

ZA

99,2

ZZ

86,9

0808 10 80

AR

92,0

BR

99,9

CL

97,9

CN

69,1

NZ

116,4

US

118,0

UY

81,3

ZA

103,1

ZZ

97,2

0808 20 50

AR

111,5

AU

143,2

CL

116,0

NZ

116,2

ZA

107,5

ZZ

118,9

0809 10 00

TR

169,7

XS

127,0

ZZ

148,4

0809 20 95

TR

340,1

US

305,5

ZZ

322,8

0809 30

TR

129,9

ZZ

129,9

0809 40 05

IL

154,7

XS

99,1

ZZ

126,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 17.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 189/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 674/2008

2008 m. liepos 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006 ir nustatomos 2008 metų biudžeto viršutinės ribos daliniam ar savanoriškam bendrosios išmokos schemos įgyvendinimui ir metiniai bendrosios išmokos už plotą schemai skirti finansiniai paketai, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams bei iš dalies keičiantį Reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) Nr. 2529/2001 (1), ypač į jo 64 straipsnio 2 dalį, 70 straipsnio 2 dalį, 143b straipsnio 3 dalį ir 143bc straipsnio 1 ir 2 dalių antrą pastraipą,

atsižvelgdama į 2006 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 247/2006, nustatantį specialias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams (2), ypač į jo 20 straipsnio 3 dalies antrą sakinį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priede nustatytos nacionalinės viršutinės valstybių narių ribos, kurių minėto reglamento III dalies 2 skyriuje nurodytos referencinės sumos negali viršyti. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priede nustatytos nacionalinės viršutinės valstybių narių ribos, kurių minėto reglamento III dalies 2 skyriuje nurodytos referencinės sumos negali viršyti.

| (2) | Portugalija, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 247/2006 20 straipsnio 3 dalies pirmu sakiniu, nusprendė 2008 ir vėlesniais metais sumažinti teisių į priemoką už karves žindenes nacionalinę viršutinę ribą ir atitinkamą sumą perkelti, kad būtų padidintas Reglamento (EB) Nr. 247/2006 23 straipsnyje numatytas Bendrijos įnašas minėtame reglamente numatytoms specialioms priemonėms finansuoti. Todėl 2008 ir vėlesniais metais reikėtų sumažinti viršutines nacionalines Portugalijos ribas, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priede, ta suma, kuri turi būti pridėta prie sumų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 247/2006 23 straipsnio 2 dalies, 2009 ir vėlesniais metais. |
| --- | --- |

(2)

Portugalija, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 247/2006 20 straipsnio 3 dalies pirmu sakiniu, nusprendė 2008 ir vėlesniais metais sumažinti teisių į priemoką už karves žindenes nacionalinę viršutinę ribą ir atitinkamą sumą perkelti, kad būtų padidintas Reglamento (EB) Nr. 247/2006 23 straipsnyje numatytas Bendrijos įnašas minėtame reglamente numatytoms specialioms priemonėms finansuoti. Todėl 2008 ir vėlesniais metais reikėtų sumažinti viršutines nacionalines Portugalijos ribas, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priede, ta suma, kuri turi būti pridėta prie sumų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 247/2006 23 straipsnio 2 dalies, 2009 ir vėlesniais metais.

| (3) | Valstybėms narėms, 2008 metais įgyvendinančioms Reglamento (EB) Nr. 1782/2007 III antraštinėje dalyje numatytą bendrosios išmokos schemą, reikėtų nustatyti 2008 metų visų to reglamento 66–69 straipsniuose numatytų išmokų biudžeto viršutines ribas, taikant to reglamento III antraštinės dalies 5 skyriaus 2 skirsnyje nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(3)

Valstybėms narėms, 2008 metais įgyvendinančioms Reglamento (EB) Nr. 1782/2007 III antraštinėje dalyje numatytą bendrosios išmokos schemą, reikėtų nustatyti 2008 metų visų to reglamento 66–69 straipsniuose numatytų išmokų biudžeto viršutines ribas, taikant to reglamento III antraštinės dalies 5 skyriaus 2 skirsnyje nustatytas sąlygas.

| (4) | Reikėtų 2008 metams nustatyti biudžeto viršutines ribas valstybėms narėms, kurios naudojasi Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 70 straipsnyje numatyta galimybe, dėl tiesioginių išmokų, ir kurioms netaikoma bendrosios išmokos schema. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų 2008 metams nustatyti biudžeto viršutines ribas valstybėms narėms, kurios naudojasi Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 70 straipsnyje numatyta galimybe, dėl tiesioginių išmokų, ir kurioms netaikoma bendrosios išmokos schema.

| (5) | Aiškumo sumetimais reikėtų paskelbti 2008 metų bendrosios išmokos schemos biudžeto viršutines ribas, nustatytas, iš Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priedo persvarstytų viršutinių ribų atėmus to reglamento 66–70 straipsniuose nustatytų išmokų viršutines ribas. |
| --- | --- |

(5)

Aiškumo sumetimais reikėtų paskelbti 2008 metų bendrosios išmokos schemos biudžeto viršutines ribas, nustatytas, iš Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priedo persvarstytų viršutinių ribų atėmus to reglamento 66–70 straipsniuose nustatytų išmokų viršutines ribas.

| (6) | Valstybėms narėms, kurios 2008 m. įgyvendina Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IVa antraštinėje dalyje numatytą bendrosios išmokos už plotą schemą, didžiausios metinės paramos tiesioginėmis išmokomis sumos turėtų būti nustatytos, remiantis to reglamento 143b straipsnio 3 dalimi. |
| --- | --- |

(6)

Valstybėms narėms, kurios 2008 m. įgyvendina Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IVa antraštinėje dalyje numatytą bendrosios išmokos už plotą schemą, didžiausios metinės paramos tiesioginėmis išmokomis sumos turėtų būti nustatytos, remiantis to reglamento 143b straipsnio 3 dalimi.

| (7) | Siekiant aiškumo, reikėtų paskelbti didžiausias turimas sumas, skirtas bendrosios išmokos už plotą schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad jos galėtų išmokėti pagal jų pranešimus nustatytas atskiras išmokas už cukrų 2008 m., kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143ba straipsnyje. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant aiškumo, reikėtų paskelbti didžiausias turimas sumas, skirtas bendrosios išmokos už plotą schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad jos galėtų išmokėti pagal jų pranešimus nustatytas atskiras išmokas už cukrų 2008 m., kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143ba straipsnyje.

| (8) | Siekiant aiškumo, reikėtų paskelbti didžiausias turimas sumas, skirtas bendrosios išmokos už plotą schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad pastarosios galėtų išmokėti pagal jų pranešimus nustatytas atskiras išmokas už vaisius ir daržoves 2008 m., kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143bb straipsnyje. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant aiškumo, reikėtų paskelbti didžiausias turimas sumas, skirtas bendrosios išmokos už plotą schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad pastarosios galėtų išmokėti pagal jų pranešimus nustatytas atskiras išmokas už vaisius ir daržoves 2008 m., kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143bb straipsnyje.

| (9) | Reikėtų valstybėms narėms, taikančioms bendrosios išmokos už plotą schemą, nustatyti 2008 metų biudžeto viršutines ribas, taikytinas pereinamojo laikotarpio išmokoms už vaisius ir daržoves, nustatytoms pagal jų pranešimus, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143bc straipsnio 1 ir 2 dalis. |
| --- | --- |

(9)

Reikėtų valstybėms narėms, taikančioms bendrosios išmokos už plotą schemą, nustatyti 2008 metų biudžeto viršutines ribas, taikytinas pereinamojo laikotarpio išmokoms už vaisius ir daržoves, nustatytoms pagal jų pranešimus, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143bc straipsnio 1 ir 2 dalis.

| (10) | Todėl Reglamentus (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 247/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(10)

Todėl Reglamentus (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 247/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (11) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priede pateikiamos su Portugalija susijusios sumos 2008 ir vėlesniems metams pakeičiamos tokiomis sumomis:

| „2008 | 608 221, |
| --- | --- |
| 2009 | 608 751, |
| 2010 m. ir vėliau | 608 447.“ |

„2008

608 221,

2009

608 751,

2010 m. ir vėliau

608 447.“

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 247/2006 23 straipsnio 2 dalyje pateikiamoje lentelėje nurodytos su Azorų ir Madeiros salomis susijusios sumos 2009 ir tolesniems biudžetiniams metams pakeičiamos šiomis sumomis:

| „2009 | 87,08, |
| --- | --- |
| 2010 m. ir vėliau | 87,18.“ |

„2009

87,08,

2010 m. ir vėliau

87,18.“

3 straipsnis

1.   Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 66–69 straipsniuose numatytos 2008 m. viršutinės biudžeto ribos pateikiamos šio reglamento I priede.

2.   Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 70 straipsnio 2 dalyje nurodytos 2008 m. viršutinės biudžeto ribos pateikiamos šio reglamento II priede.

3.   Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinėje dalyje minimos vienkartinių išmokų schemos viršutinės 2008 metų biudžeto ribos pateikiamos šio reglamento III priede.

4.   Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143b straipsnio 3 dalyje nurodytos 2008 metų didžiausios metinės paramos tiesioginėmis išmokomis sumos pateikiamos šio reglamento IV priede.

5.   Didžiausia lėšų, numatytų Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143ba straipsnio 4 dalyje, skirtų Čekijai, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Lenkija, Rumunijai ir Slovakijai, suma atskiroms išmokoms už cukrų 2008 m. išmokėti, pateikiama šio reglamento V priede.

6.   Didžiausia lėšų, numatytų Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143bb straipsnio 4 dalyje, skirtų Čekijai, Vengrijai, Lenkijai ir Slovakijai, suma atskiroms išmokoms už vaisius ir daržoves 2008 m. išmokėti nurodyta šio reglamento VI priede.

7.   Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143bc straipsnio 1 ir 2 dalių antroje pastraipoje numatytos 2008 m. viršutinės biudžeto ribos pateikiamos šio reglamento VII priede.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 16 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 615/2008 (OL L 168, 2008 6 28, p. 1).

1

(2)  OL L 42, 2006 2 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1276/2007 (OL L 284, 2007 10 30, p. 11).

2

---

I PRIEDAS

TIESIOGINIŲ IŠMOKŲ, MOKĖTINŲ PAGAL REGLAMENTO (EB) Nr. 1782/2003 66–69 STRAIPSNIUS, VIRŠUTINĖS BIUDŽETO RIBOS

2008 kalendoriniai metai

| (tūkstančiais EUR) |
| --- |
| | BE | DK | DE | EL | ES | FR | IT | NL | AT | PT | SI | FI | SE | UK |
| Ploto išmokos už lauko kultūras | | | | | 372 670 | 1 154 046 | | | | | | | | |
| Papildoma išmoka už kietuosius kviečius | | | | | 42 025 | 14 820 | | | | | | | | |
| Priemoka už karves žindenes | 77 565 | | | | 261 153 | 734 416 | | | 70 578 | 78 695 | | | | |
| Papildomos priemokos už karves žindenes | 19 389 | | | | 26 000 | | | | 99 | 9 462 | | | | |
| Speciali priemoka už galvijus | | 33 085 | | | | | | | | | 6 298 | 24 420 | 37 446 | |
| Skerdimo priemoka už suaugusius galvijus | | | | | 47 175 | 101 248 | | 62 200 | 17 348 | 8 657 | | | | |
| Skerdimo priemoka už veršelius | 6 384 | | | | 560 | 79 472 | | 40 300 | 5 085 | 946 | | | | |
| Priemokos už avis ir ožkas | | 855 | | | 183 499 | | | | | 21 892 | 432 | 600 | | |
| Priemoka už avis | | | | | | 66 455 | | | | | | | | |
| Papildomos priemokos už avis ir ožkas | | | | | 55 795 | | | | | 7 184 | 149 | 200 | | |
| Papildoma priemoka už avis | | | | | | 19 572 | | | | | | | | |
| Pagalba už plotą: apyniai | | | 2 277 | | | 98 | | | 27 | | 124 | | | |
| Pomidorai–68b straipsnis p.1 | | | | 10 720 | 28 117 | 4 017 | 91 984 | | | 16 667 | | | | |
| Vaisiai ir daržovės (išskyrus pomidorus)–68b straipsnis, p. 2 | | | | 17 920 | 93 733 | 43 152 | 9 700 | | | | | | | |
| 69 straipsnis, visi sektoriai | | | | | | | | | | | | | 3 421 | |
| 69 straipsnis, lauko kultūros | | | | 47 323 | | | 141 712 | | | 1 878 | | 5 840 | | |
| 69 straipsnis, ryžiai | | | | | | | | | | 150 | | | | |
| 69 straipsnis, galvijiena | | | | 8 810 | 54 966 | | 28 674 | | | 1 681 | 3 713 | 10 118 | | 29 800 |
| 69 straipsnis, aviena ir ožkiena | | | | 12 615 | | | 8 665 | | | 616 | | | | |
| 69 straipsnis, medvilnė | | | | | 13 432 | | | | | | | | | |
| 69 straipsnis, alyvuogių aliejus | | | | 22 196 | | | | | | 5 658 | | | | |
| 69 straipsnis, tabakas | | | | 7 578 | 2 353 | | | | | | | | | |
| 69 straipsnis, cukrus | | | | 2 697 | 18 985 | | 9 932 | | | 1 203 | | | | |
| 69 straipsnis, pieno produktai | | | | | 19 763 | | | | | | | | | |

(tūkstančiais EUR)

BE

DK

DE

EL

ES

FR

IT

NL

AT

PT

SI

FI

SE

UK

Ploto išmokos už lauko kultūras

372 670

1 154 046

Papildoma išmoka už kietuosius kviečius

42 025

14 820

Priemoka už karves žindenes

77 565

261 153

734 416

70 578

78 695

Papildomos priemokos už karves žindenes

19 389

26 000

99

9 462

Speciali priemoka už galvijus

33 085

6 298

24 420

37 446

Skerdimo priemoka už suaugusius galvijus

47 175

101 248

62 200

17 348

8 657

Skerdimo priemoka už veršelius

6 384

560

79 472

40 300

5 085

946

Priemokos už avis ir ožkas

855

183 499

21 892

432

600

Priemoka už avis

66 455

Papildomos priemokos už avis ir ožkas

55 795

7 184

149

200

Papildoma priemoka už avis

19 572

Pagalba už plotą: apyniai

2 277

98

27

124

Pomidorai–68b straipsnis p.1

10 720

28 117

4 017

91 984

16 667

Vaisiai ir daržovės (išskyrus pomidorus)–68b straipsnis, p. 2

17 920

93 733

43 152

9 700

69 straipsnis, visi sektoriai

3 421

69 straipsnis, lauko kultūros

47 323

141 712

1 878

5 840

69 straipsnis, ryžiai

150

69 straipsnis, galvijiena

8 810

54 966

28 674

1 681

3 713

10 118

29 800

69 straipsnis, aviena ir ožkiena

12 615

8 665

616

69 straipsnis, medvilnė

13 432

69 straipsnis, alyvuogių aliejus

22 196

5 658

69 straipsnis, tabakas

7 578

2 353

69 straipsnis, cukrus

2 697

18 985

9 932

1 203

69 straipsnis, pieno produktai

19 763

---

II PRIEDAS

TIESIOGINIŲ IŠMOKŲ, MOKĖTINŲ PAGAL REGLAMENTO (EB) Nr. 1782/2003 70 STRAIPSNĮ, VIRŠUTINĖS BIUDŽETO RIBOS

2008 kalendoriniai metai

| (tūkstančiais EUR) |
| --- |
| | Belgija | Graikija | Ispanija | Prancūzija | Italija | Nyderlandai | Portugalija | Suomija |
| 70 straipsnio 1 dalies a punktas |
| Pagalba už sėklas | 1 397 | 1 400 | 10 347 | 2 310 | 13 321 | 726 | 272 | 1 150 |
| 70 straipsnio 1 dalies b punktas |
| Išmokos už lauko kultūras | | | 23 | | | | | |
| Pagalba už ankštinius augalus | | | 1 | | | | | |
| Speciali išmoka už ryžius | | | | 3 053 | | | | |
| Pagalba už tabaką | | | | | | | 166 | |
| Priemoka už pieno produktus | | | | | | | 12 608 | |
| Papildomos išmokos pieno gamintojams | | | | | | | 6 254 | |

(tūkstančiais EUR)

Belgija

Graikija

Ispanija

Prancūzija

Italija

Nyderlandai

Portugalija

Suomija

70 straipsnio 1 dalies a punktas

Pagalba už sėklas

1 397

1 400

10 347

2 310

13 321

726

272

1 150

70 straipsnio 1 dalies b punktas

Išmokos už lauko kultūras

23

Pagalba už ankštinius augalus

1

Speciali išmoka už ryžius

3 053

Pagalba už tabaką

166

Priemoka už pieno produktus

12 608

Papildomos išmokos pieno gamintojams

6 254

---

III PRIEDAS

BENDROSIOS IŠMOKŲ SCHEMOS VIRŠUTINĖS BIUDŽETO RIBOS

2008 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 502 200 |
| Danija | 993 338 |
| Vokietija | 5 741 963 |
| Airija | 1 340 752 |
| Graikija | 2 234 039 |
| Ispanija | 3 600 357 |
| Prancūzija | 6 159 613 |
| Italija | 3 827 342 |
| Liuksemburgas | 37 051 |
| Malta | 3 017 |
| Nyderlandai | 743 163 |
| Austrija | 649 473 |
| Portugalija | 434 232 |
| Slovėnija | 62 902 |
| Suomija | 523 362 |
| Švedija | 719 414 |
| Jungtinė Karalystė | 3 947 375 |

Valstybė narė

(tūkstančiais EUR)

Belgija

502 200

Danija

993 338

Vokietija

5 741 963

Airija

1 340 752

Graikija

2 234 039

Ispanija

3 600 357

Prancūzija

6 159 613

Italija

3 827 342

Liuksemburgas

37 051

Malta

3 017

Nyderlandai

743 163

Austrija

649 473

Portugalija

434 232

Slovėnija

62 902

Suomija

523 362

Švedija

719 414

Jungtinė Karalystė

3 947 375

---

IV PRIEDAS

BENDROSIOS IŠMOKOS UŽ PLOTĄ SCHEMOS DIDŽIAUSIOS METINĖS PARAMOS TIESIOGINĖMIS IŠMOKOMIS SUMOS

2008 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- |
| Bulgarija | 248 821 |
| Čekija | 437 762 |
| Estija | 50 629 |
| Kipras | 24 597 |
| Latvija | 69 769 |
| Lietuva | 184 702 |
| Vengrija | 641 446 |
| Lenkija | 1 432 192 |
| Rumunija | 529 556 |
| Slovakija | 188 923 |

Valstybė narė

(tūkstančiais EUR)

Bulgarija

248 821

Čekija

437 762

Estija

50 629

Kipras

24 597

Latvija

69 769

Lietuva

184 702

Vengrija

641 446

Lenkija

1 432 192

Rumunija

529 556

Slovakija

188 923

---

V PRIEDAS

DIDŽIAUSIA VALSTYBĖMS NARĖMS SKIRTŲ LĖŠŲ ATSKIROMS IŠMOKOMS UŽ CUKRŲ IŠMOKĖTI PAGAL REGLAMENTO (EB) Nr. 1782/2003 143ba STRAIPSNĮ SUMA

2008 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- |
| Čekija | 34 730 |
| Latvija | 6 110 |
| Lietuva | 9 476 |
| Vengrija | 37 865 |
| Lenkija | 146 677 |
| Rumunija | 2 781 |
| Slovakija | 17 712 |

Valstybė narė

(tūkstančiais EUR)

Čekija

34 730

Latvija

6 110

Lietuva

9 476

Vengrija

37 865

Lenkija

146 677

Rumunija

2 781

Slovakija

17 712

---

VI PRIEDAS

DIDŽIAUSIA VALSTYBĖMS NARĖMS SKIRTŲ LĖŠŲ ATSKIROMS IŠMOKOMS UŽ VAISIUS IR DARŽOVES IŠMOKĖTI PAGAL REGLAMENTO (EB) Nr. 1782/2003 143BB STRAIPSNĮ SUMA

2008 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- |
| Čekija | 414 |
| Vengrija | 4 756 |
| Lenkija | 6 715 |
| Slovakija | 516 |

Valstybė narė

(tūkstančiais EUR)

Čekija

414

Vengrija

4 756

Lenkija

6 715

Slovakija

516

---

VII PRIEDAS

VIRŠUTINĖS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IŠMOKOMS UŽ VAISIUS IR DARŽOVES SKIRTO BIUDŽETO RIBOS, NURODYTOS REGLAMNETO (EB) Nr. 1782/2003 143bc

2008 kalendoriniai metai

| (tūkstančiais EUR) |
| --- |
| Valstybė narė | Kipras | Rumunija | Slovakija |
| Pomidorai – 143bc straipsnis p. 1 | | 869 | 509 |
| Vaisiai ir daržovės (išskyrus pomidorus) – 143bc straipsnis, p. 2 | 4 478 | | |

(tūkstančiais EUR)

Valstybė narė

Kipras

Rumunija

Slovakija

Pomidorai – 143bc straipsnis p. 1

869

509

Vaisiai ir daržovės (išskyrus pomidorus) – 143bc straipsnis, p. 2

4 478

---

| 17.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 189/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 189/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 675/2008

2008 m. liepos 16 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (1), ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1236/2005 I priede išvardytos kompetentingos institucijos, kurioms priskirtos tikslios funkcijos, susijusios su to reglamento įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1236/2005 I priede išvardytos kompetentingos institucijos, kurioms priskirtos tikslios funkcijos, susijusios su to reglamento įgyvendinimu.

| (2) | Belgija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Ispanija. Prancūzija, Italija, Latvija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija ir Jungtinė Karalystė pateikė prašymus pakeisti informaciją apie jų kompetentingas institucijas. Komisijos adresas taip pat turėtų būti pakeistas. |
| --- | --- |

(2)

Belgija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Ispanija. Prancūzija, Italija, Latvija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija ir Jungtinė Karalystė pateikė prašymus pakeisti informaciją apie jų kompetentingas institucijas. Komisijos adresas taip pat turėtų būti pakeistas.

| (3) | Tikslinga paskelbti visą atnaujintą kompetentingų institucijų sąrašą, |
| --- | --- |

(3)

Tikslinga paskelbti visą atnaujintą kompetentingų institucijų sąrašą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1236/2005 I priedas yra pakeičiamas tekstu, išdėstytu šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 16 d.

Komisijos vardu

Benita FERRERO-WALDNER

Komisijos narė

---

(1)  OL L 200, 2005 7 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

1

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

8 IR 11 STRAIPSNIUOSE MINĖTŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

A.   Valstybių narių institucijos

BELGIJA

| Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 277 67 13 |
| Faksas (32-2) 277 50 63 |

Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 277 67 13

Faksas (32-2) 277 50 63

| Service public fédéral économie, PME, classes moyennes & énergie |
| --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service licences |
| Rue de Louvain 44 |
| B-1000 Bruxelles |
| Tel. (32-2) 277 67 13 |
| Faksas (32-2) 277 50 63 |

Service public fédéral économie, PME, classes moyennes & énergie

Direction générale du potentiel économique

Service licences

Rue de Louvain 44

B-1000 Bruxelles

Tel. (32-2) 277 67 13

Faksas (32-2) 277 50 63

BULGARIJA

| Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- |
| (Ministry of Economy and Energy) |
| ул.‘Славянска’ No 8 |
| гр. София, 1052 |
| България |
| Tel. +359 29 40 71 |
| Faksas +359 29 87 21 90 |

Министерство на икономиката и енергетиката

(Ministry of Economy and Energy)

ул.‘Славянска’ No 8

гр. София, 1052

България

Tel. +359 29 40 71

Faksas +359 29 87 21 90

ČEKIJA

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Česká republika |
| Tel.: (420) 224 90 76 41; (420) 224 90 76 38 |
| Faksas (420) 224 22 18 11 |
| E. paštas osm@mpo.cz |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Česká republika

Tel.: (420) 224 90 76 41; (420) 224 90 76 38

Faksas (420) 224 22 18 11

E. paštas osm@mpo.cz

DANIJA

III priedas, 2 ir 3 punktai

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Denmark |
| Tel. (45) 72 26 84 00 |
| Telefaksas (45) 33 93 35 10 |
| E. paštas jm@jm.dk |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Denmark

Tel. (45) 72 26 84 00

Telefaksas (45) 33 93 35 10

E. paštas jm@jm.dk

II priedas ir III priedo 1 punktas

| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| --- |
| Erhvers- og Byggestyrelsen |
| Eksportkontroladministrationen |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Denmark |
| Tel. (45) 35 46 60 00 |
| Telefaksas (45) 35 46 60 01 |
| E. paštas ebst@ebst.dk |

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Erhvers- og Byggestyrelsen

Eksportkontroladministrationen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Denmark

Tel. (45) 35 46 60 00

Telefaksas (45) 35 46 60 01

E. paštas ebst@ebst.dk

VOKIETIJA

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel. (+49) 6196 908-0 |
| Faksas (+49) 6196 908 800 |
| E. paštas ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel. (+49) 6196 908-0

Faksas (+49) 6196 908 800

E. paštas ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de

ESTIJA

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| 1. Poliitikaosakond |
| Relvastus- ja strateegilise kauba kontrolli büroo |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Eesti |
| Tel.: +372 637 7200 |
| Faksas +372 637 7288 |
| E. paštas stratkom@mfa.ee |

Eesti Välisministeerium

1. Poliitikaosakond

Relvastus- ja strateegilise kauba kontrolli büroo

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Eesti

Tel.: +372 637 7200

Faksas +372 637 7288

E. paštas stratkom@mfa.ee

AIRIJA

| Licensing Unit |
| --- |
| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| Earlsfort Centre |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |
| Tel. (353-1) 631 21 21 |
| Telefaksas (353-1) 631 25 62 |

Licensing Unit

Department of Enterprise, Trade and Employment

Earlsfort Centre

Lower Hatch Street

Dublin 2

Ireland

Tel. (353-1) 631 21 21

Telefaksas (353-1) 631 25 62

GRAIKIJA

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς |
| Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, |
| Εμπορικής Άμυνας |
| Ερμού και Κορνάρου 1, |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Ελλας |
| Τel.: (30) 210 328 60 21-22, (30) 210 328 60 51-47 |
| Faksas (30) 210 328 60 94 |
| E. paštas e3a@mnec.gr, e3c@mnec.gr |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς

Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών,

Εμπορικής Άμυνας

Ερμού και Κορνάρου 1,

GR-105 63 Αθήνα

Ελλας

Τel.: (30) 210 328 60 21-22, (30) 210 328 60 51-47

Faksas (30) 210 328 60 94

E. paštas e3a@mnec.gr, e3c@mnec.gr

ISPANIJA

| Secretaría General de Comercio Exterior |
| --- |
| Secretaría de Estado de Comercio |
| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tel. (34) 91 3492587 |
| Telefaksas (34) 91 3492470 |
| E. paštas | Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.MCX.ES |

Secretaría General de Comercio Exterior

Secretaría de Estado de Comercio

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tel. (34) 91 3492587

Telefaksas (34) 91 3492470

E. paštas

Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.MCX.ES

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la Agencía Estatal de Administración Tributaria |
| --- |
| Subdirección General de Gestión Aduanera |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |
| España |
| Tel. +34 91 7289450 |
| Telefaksas +34 91 7292065 |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la Agencía Estatal de Administración Tributaria

Subdirección General de Gestión Aduanera

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

España

Tel. +34 91 7289450

Telefaksas +34 91 7292065

PRANCŪZIJA

| Ministère du budget, des comptes publics et de la fonction publique |
| --- |
| Direction générale des douanes et droits indirects |
| Service des titres du commerce extérieur (Setice) |
| 14, rue Yves-Toudic |
| F-75010 PARIS |
| Tel.: (33) 173 79 74 37/38/39/40/41 |
| Telefaksas (33) 173 79 74 36 |
| E. paštas dg-setice@douane.finances.gouv.fr |

Ministère du budget, des comptes publics et de la fonction publique

Direction générale des douanes et droits indirects

Service des titres du commerce extérieur (Setice)

14, rue Yves-Toudic

F-75010 PARIS

Tel.: (33) 173 79 74 37/38/39/40/41

Telefaksas (33) 173 79 74 36

E. paštas dg-setice@douane.finances.gouv.fr

ITALIJA

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale |
| Divisione IV |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Roma |
| Italia |
| Tel.: | + 39 06 59 93 24 30 or
  - 39 06 59 93 25 01 |

Ministero dello Sviluppo Economico

Direzione Generale per la Politica Commerciale

Divisione IV

Viale Boston, 25

00144 Roma

Italia

Tel.:

- 39 06 59 93 24 30 or

- 39 06 59 93 25 01

Telefaksas + 39 06 59 64 75 06

E. paštas polcom4@mincomes.it

KIPRAS

| Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Aδειών Eισαγωγών/Eξαγωγών |
| Ανδρέα Αραούζου 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Τηλ. (357-22) 86 71 00 |
| Φαξ (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy |

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Aδειών Eισαγωγών/Eξαγωγών

Ανδρέα Αραούζου 6

CY-1421 Λευκωσία

Τηλ. (357-22) 86 71 00

Φαξ (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| Trade Service |
| Import/Export Licensing Unit |
| 6 Andreas Araouzos Street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel. (357-22) 86 71 00 |
| Telefaksas (357-22) 37 51 20 |
| E. paštas perm.sec@mcit.gov.cy |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

Trade Service

Import/Export Licensing Unit

6 Andreas Araouzos Street

CY-1421 Nicosia

Tel. (357-22) 86 71 00

Telefaksas (357-22) 37 51 20

E. paštas perm.sec@mcit.gov.cy

LATVIJA

| Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Latvija |
| Telefaksas +371 6 7280882 |

Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Latvija

Telefaksas +371 6 7280882

LIETUVA

| Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos |
| --- |
| Licencijavimo skyrius |
| Saltoniškių g. 19 |
| LT-08105 Vilnius |
| Lietuva |
| Tel. +370 8 271 97 67 |
| Telefaksas +370 5 271 99 76 |
| E. paštas leidimai.pd@policija.lt |

Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos

Licencijavimo skyrius

Saltoniškių g. 19

LT-08105 Vilnius

Lietuva

Tel. +370 8 271 97 67

Telefaksas +370 5 271 99 76

E. paštas leidimai.pd@policija.lt

LIUKSEMBURGAS

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tel. (352) 24 78 23 70 |
| Telefaksas (352) 46 61 38 |
| E. paštas office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Tel. (352) 24 78 23 70

Telefaksas (352) 46 61 38

E. paštas office.licences@mae.etat.lu

VENGRIJA

| Magyar Kereskedelmi |
| --- |
| Engedélyezési Hivatal |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Tel. +36 1 336 74 30 |
| Telefaksas +36 1 336 74 28 |
| E. paštas spectrade@mkeh.hu |

Magyar Kereskedelmi

Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Tel. +36 1 336 74 30

Telefaksas +36 1 336 74 28

E. paštas spectrade@mkeh.hu

MALTA

| Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta CMR02 |
| Malta |
| Tel. +356 25 69 02 09 |
| Telefaksas +356 21 24 05 16 |

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta CMR02

Malta

Tel. +356 25 69 02 09

Telefaksas +356 21 24 05 16

NYDERLANDAI

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Directoraat-generaal voor Buitenlandse Economische Betrekkingen |
| Directie Handelspolitiek en Globalisering |
| Bezuidenhoutseweg 20 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| The Netherlands |
| Tel.: (31-70) 379 64 85, 379 62 50 |

Ministerie van Economische Zaken

Directoraat-generaal voor Buitenlandse Economische Betrekkingen

Directie Handelspolitiek en Globalisering

Bezuidenhoutseweg 20

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

The Netherlands

Tel.: (31-70) 379 64 85, 379 62 50

AUSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Tel. (+43) 1 71100 8327 |
| Faksas (+43) 1 71100 8386 |
| E. paštas post@C22.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle

Stubenring 1

A-1011 Wien

Tel. (+43) 1 71100 8327

Faksas (+43) 1 71100 8386

E. paštas post@C22.bmwa.gv.at

LENKIJA

| Ministerstwo Gospodarki |
| --- |
| Departament Administrowania Obrotem |
| plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| Polska |
| Tel. (+48 22) 693 55 53 |
| Faksas (+48 22) 693 40 21 |
| E. paštas SekretariatDAO_1@mg.gov.pl |

Ministerstwo Gospodarki

Departament Administrowania Obrotem

plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

Polska

Tel. (+48 22) 693 55 53

Faksas (+48 22) 693 40 21

E. paštas SekretariatDAO_1@mg.gov.pl

PORTUGALIJA

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo |
| Direcção de Serviços de Licenciamento |
| Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega |
| P-1149-060 Lisboa |
| Tel. (351-21) 881 42 63 |
| Faksas (351-21) 881 42 61 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo

Direcção de Serviços de Licenciamento

Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega

P-1149-060 Lisboa

Tel. (351-21) 881 42 63

Faksas (351-21) 881 42 61

RUMUNIJA

| Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale |
| --- |
| Departamentul pentru Comerț Exterior |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 |
| București, sector 1 |
| Cod poștal 010036 |
| România |
| Tel.: + 40 21 401 05 49; + 40 21 401 05 67 |
| + 40 21 401 05 03 |
| Faksas + 40 21 401 05 48; + 40 21 315 04 54 |
| E. paštas clc@dce.gov.ro |

Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

Departamentul pentru Comerț Exterior

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16

București, sector 1

Cod poștal 010036

România

Tel.: + 40 21 401 05 49; + 40 21 401 05 67

+ 40 21 401 05 03

Faksas + 40 21 401 05 48; + 40 21 315 04 54

E. paštas clc@dce.gov.ro

SLOVĖNIJA

| Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- |
| Direktorat za ekonomske odnose s tujino |
| Kotnikova 5 |
| 1000 Ljubljana |
| Republika Slovenija |
| Tel. +386 1 400 3542 |
| Telefaksas +386 1 400 3611 |

Ministrstvo za gospodarstvo

Direktorat za ekonomske odnose s tujino

Kotnikova 5

1000 Ljubljana

Republika Slovenija

Tel. +386 1 400 3542

Telefaksas +386 1 400 3611

SLOVAKIJA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Tel. +421 2 48 54 21 65 |
| Telefaksas +421 2 43 42 39 15 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi

Mierová 19

827 15 Bratislava

Slovenská republika

Tel. +421 2 48 54 21 65

Telefaksas +421 2 43 42 39 15

SUOMIJA

| Sisäasiainministeriö |
| --- |
| Arpajais- ja asehallintoyksikkö |
| PL 50 |
| FI-11101 RIIHIMÄKI |
| Tel. (358-9) 160 01 |
| Faksas (358-19) 72 06 68 |
| E. paštas aahy@poliisi.fi |

Sisäasiainministeriö

Arpajais- ja asehallintoyksikkö

PL 50

FI-11101 RIIHIMÄKI

Tel. (358-9) 160 01

Faksas (358-19) 72 06 68

E. paštas aahy@poliisi.fi

ŠVEDIJA

| Kommerskollegium |
| --- |
| PO Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Tel. (46-8) 690 48 00 |
| Faksas (46-8) 30 67 59 |
| E. paštas registrator@kommers.se |

Kommerskollegium

PO Box 6803

S-113 86 Stockholm

Tel. (46-8) 690 48 00

Faksas (46-8) 30 67 59

E. paštas registrator@kommers.se

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

II priede išvardytų prekių importas:

| Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform |
| --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House |
| West Precinct |
| Billingham TS23 2NF |
| United Kingdom |
| Tel. (44-1642) 364 333 |
| Faksas (44-1642) 364 269 |
| E. paštas enquiries.ilb@berr.gsi.gov.uk |

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Import Licensing Branch

Queensway House

West Precinct

Billingham TS23 2NF

United Kingdom

Tel. (44-1642) 364 333

Faksas (44-1642) 364 269

E. paštas enquiries.ilb@berr.gsi.gov.uk

II ir III prieduose išvardytų prekių eksportas ir 3 straipsnio 1 dalyje bei 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos techninės pagalbos, susijusios su II priede išvardytomis prekėmis, teikimas:

| Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform |
| --- |
| Export Control Organisation |
| 1 Victoria Street |
| London SW1H 0ET |
| United Kingdom |
| Tel. (44-20) 7215 2423 |
| Faksas (44-20) 7215 0531 |
| E. paštas lu3.eca@berr.gsi.gov.uk |

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Export Control Organisation

1 Victoria Street

London SW1H 0ET

United Kingdom

Tel. (44-20) 7215 2423

Faksas (44-20) 7215 0531

E. paštas lu3.eca@berr.gsi.gov.uk

B.   Adresas, kuriuo turėtų būti siunčiami pranešimai Komisijai:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A.2. Crisis Response and Peace Building |
| CHAR 12/45 |
| B-1049 Brussels |
| Tel. (32-2) 295 55 85 |
| Faksas (32-2) 299 08 73 |
| E. paštas relex-sanctions@ec.europa.eu.“ |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A.2. Crisis Response and Peace Building

CHAR 12/45

B-1049 Brussels

Tel. (32-2) 295 55 85

Faksas (32-2) 299 08 73

E. paštas relex-sanctions@ec.europa.eu.“

---

| 17.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 189/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 189/19

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 676/2008

2008 m. liepos 16 d.

kuriuo į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiami tam tikri pavadinimai (Ail de la Drôme (SGN), Všestarská cibule (SKVN), Slovenská bryndza (SGN), Ajo Morado de Las Pedroñeras (SGN), Gamoneu arba Gamonedo (SKVN), Alheira de Vinhais (SGN), Presunto de Vinhais arba Presunto Bísaro de Vinhais (SGN))

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir taikant 17 straipsnio 2 dalį, Prancūzijos paraiška įregistruoti pavadinimą Ail de la Drôme, Čekijos paraiška įregistruoti pavadinimą Všestarská cibule, Slovakijos paraiška įregistruoti pavadinimą Slovenská bryndza, Ispanijos paraiškos įregistruoti pavadinimus Ajo Morado de Las Pedroñeras ir Gamoneu arba Gamonedo, Portugalijos paraiškos įregistruoti pavadinimus Alheira de Vinhais ir Presunto de Vinhais arba Presunto Bísaro de Vinhais paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir taikant 17 straipsnio 2 dalį, Prancūzijos paraiška įregistruoti pavadinimą Ail de la Drôme, Čekijos paraiška įregistruoti pavadinimą Všestarská cibule, Slovakijos paraiška įregistruoti pavadinimą Slovenská bryndza, Ispanijos paraiškos įregistruoti pavadinimus Ajo Morado de Las Pedroñeras ir Gamoneu arba Gamonedo, Portugalijos paraiškos įregistruoti pavadinimus Alheira de Vinhais ir Presunto de Vinhais arba Presunto Bísaro de Vinhais paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Kadangi Komisijai prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį pateikta nebuvo, šiuos pavadinimus reikia įregistruoti, |
| --- | --- |

(2)

Kadangi Komisijai prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį pateikta nebuvo, šiuos pavadinimus reikia įregistruoti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodyti pavadinimai įregistruojami.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 16 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 417/2008 (OL L 125, 2008 5 9, p. 27).

1

(2)  OL C 227, 2007 9 27, p. 20 (Ail de la Drôme), OL C 228, 2007 9 28, p. 18 (Všestarská cibule), OL C 232, 2007 10 4, p. 17 (Slovenská bryndza), OL C 233, 2007 10 5, p. 10 (Ajo Morado de Las Pedroñeras), OL C 236, 2007 10 9, p. 13 (Gamoneu arba Gamonedo), OL C 236, 2007 10 9, p. 18 (Alheira de Vinhais), OL C 236, 2007 10 9, p. 10 (Presunto de Vinhais arba Presunto Bísaro de Vinhais).

2

Ail de la Drôme

Všestarská cibule

Slovenská bryndza

Ajo Morado de Las Pedroñeras

Gamoneu

Gamonedo

Alheira de Vinhais

Presunto de Vinhais

Presunto Bísaro de Vinhais

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai

Klasė 1.2.   Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

PORTUGALIJA

Alheira de Vinhais (SGN)

Presunto de Vinhais arba Presunto Bísaro de Vinhais (SGN)

Klasė 1.3.   Sūriai

ISPANIJA

Gamoneu arba Gamonedo (SKVN)

SLOVAKIJA

Slovenská bryndza (SGN)

Klasė 1.6.   Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

ČEKIJA

Všestarská cibule (SKVN)

ISPANIJA

Ajo Morado de Las Pedroñeras (SGN)

PRANCŪZIJA

Ail de la Drôme (SGN)

---

| 17.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 189/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 189/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 677/2008

2008 m. liepos 16 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pizmas septynias 2008 m. liepos mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2007 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 616/2007, leidžiantį naudoti Bendrijos tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalys yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje ir numatantį jų administravimą (3), ypač į jo 5 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 buvo leista naudoti tarifines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 buvo leista naudoti tarifines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas.

| (2) | Kiekiai, dėl kurių per pizmas septynias 2008 m. liepos mėnesio dienas kvotos dalies importo licencijų paraiškos pateiktos 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiui, tam tikrų kvotų atveju viršija turimus kiekius. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą. |
| --- | --- |

(2)

Kiekiai, dėl kurių per pizmas septynias 2008 m. liepos mėnesio dienas kvotos dalies importo licencijų paraiškos pateiktos 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiui, tam tikrų kvotų atveju viršija turimus kiekius. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą.

| (3) | Kiekiai, dėl kurių per pizmas septynias 2008 m. liepos mėnesio dienas pateiktos importo licencijų paraiškos 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos daliai, tam tikrų kvotų atveju yra mažesni už turimus kiekius. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio, |
| --- | --- |

(3)

Kiekiai, dėl kurių per pizmas septynias 2008 m. liepos mėnesio dienas pateiktos importo licencijų paraiškos 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos daliai, tam tikrų kvotų atveju yra mažesni už turimus kiekius. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 pateiktoms 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškoms taikomi šio reglamento priede pateikiami paskirstymo koeficientai.

2.   Kiekiai, dėl kurių pagal Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 importo licencijų paraiškos nebuvo pateiktos, ir kuriuos reikia pridėti prie 2009 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos dalies kiekio, yra nustatyti priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. liepos 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 289/2007 (OL L 78, 2007 3 17, p. 17).

2

(3)  OL L 142, 2007 6 5, p. 3. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1549/2007 (OL L 337, 2007 12 21, p. 75).

3

---

PRIEDAS

| Grupės numeris | Eilės Nr. | Importo licencijų paraiškų, pateiktų dėl 1.10.2008-31.12.2008 kvotos dalies, paskirstymo koeficientas
  (%) | Prie 1.1.2009-31.3.2009 kvotos dalies kiekio pridėtini kiekiai, kurių nebuvo paprašyta
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 1,512861 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 55 566 000 |
| 4 | 09.4214 | 15,583235 | — |
| 5 | 09.4215 | 29,741127 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 4 300 910 |
| 7 | 09.4217 | 2,883739 | — |
| 8 | 09.4218 | (1) | 6 807 600 |

Grupės numeris

Eilės Nr.

Importo licencijų paraiškų, pateiktų dėl 1.10.2008-31.12.2008 kvotos dalies, paskirstymo koeficientas

(%)

Prie 1.1.2009-31.3.2009 kvotos dalies kiekio pridėtini kiekiai, kurių nebuvo paprašyta

(kg)

1

09.4211

1,512861

—

2

09.4212

(1)

55 566 000

4

09.4214

15,583235

—

5

09.4215

29,741127

—

6

09.4216

(2)

4 300 910

7

09.4217

2,883739

—

8

09.4218

(1)

6 807 600

---

(1)  Netaikoma: Komisijai licencijos paraiškų nepateikta.

(2)  Netaikoma: prašomas kiekis mažesnis už numatytą kiekį.

---

| 17.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 189/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 189/23

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 678/2008

2008 m. liepos 16 d.

97-ąjį kartą iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Usama bin Ladenu, Al-Qaida tinklu ir Talibanu

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Usama bin Ladenu, Al-Qaida tinklu ir Talibanu, ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 467/2001, uždraudžiantį tam tikrų prekių ir paslaugų eksportą į Afganistaną, sustiprinantį skrydžių uždraudimą ir pratęsiantį Afganistano Talibano lėšų ir kitų finansinių išteklių įšaldymą (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies pirmąją įtrauką,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kuriems taikomas tame reglamente numatytas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kuriems taikomas tame reglamente numatytas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas.

| (2) | 2008 m. liepos 1 ir 3 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė iš dalies pakeisti asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašą. Todėl I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. liepos 1 ir 3 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė iš dalies pakeisti asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašą. Todėl I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (3) | Siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, šis reglamentas turi įsigalioti nedelsiant, |
| --- | --- |

(3)

Siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, šis reglamentas turi įsigalioti nedelsiant,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 16 d.

Komisijos vardu

Eneko LANDÁBURU

Ryšių su užsieniu generalinis direktorius

---

(1)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 580/2008 (OL L 161, 2008 6 20, p. 25).

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| (1) | Antraštinė dalis „Fiziniai asmenys“ papildoma šiais įrašais:






  „(a) | Ahmed Deghdegh (alias Abd El Illah). Gimimo data: 1967 1 17. Gimimo vieta: Anser, Džidželio vilaja, Alžyras. Pilietybė: Alžyro. Kita informacija: a) priklauso Islamiškojo Magrebo Al-Qaida organizacijos vadovybei. Daugiau užsiima organizacijos finansais; b) motinos asmenvardis: Zakia Chebira. Tėvo asmenvardis: Lakhdar. |
| --- | --- | --- |

(1)

Antraštinė dalis „Fiziniai asmenys“ papildoma šiais įrašais:

„(a)

Ahmed Deghdegh (alias Abd El Illah). Gimimo data: 1967 1 17. Gimimo vieta: Anser, Džidželio vilaja, Alžyras. Pilietybė: Alžyro. Kita informacija: a) priklauso Islamiškojo Magrebo Al-Qaida organizacijos vadovybei. Daugiau užsiima organizacijos finansais; b) motinos asmenvardis: Zakia Chebira. Tėvo asmenvardis: Lakhdar.

| (b) | Yahia Djouadi (alias a) Yahia Abou Ammar; b) Abou Ala). Gimimo data: 1967 1 1. Gimimo vieta: M’Hamid, Sidi bel Abeso vilaja, Alžyras. Pilietybė: Alžyro. Kita informacija: a) priklauso Islamiškojo Magrebo Al-Qaida organizacijos vadovybei; b) nuo 2008 m. birželio mėn. – šiauriniame Malyje; c) motinos asmenvardis: Zohra Fares. Tėvo asmenvardis: Mohamed. |
| --- | --- |

(b)

Yahia Djouadi (alias a) Yahia Abou Ammar; b) Abou Ala). Gimimo data: 1967 1 1. Gimimo vieta: M’Hamid, Sidi bel Abeso vilaja, Alžyras. Pilietybė: Alžyro. Kita informacija: a) priklauso Islamiškojo Magrebo Al-Qaida organizacijos vadovybei; b) nuo 2008 m. birželio mėn. – šiauriniame Malyje; c) motinos asmenvardis: Zohra Fares. Tėvo asmenvardis: Mohamed.

| (c) | Salah Gasmi (alias a) Abou Mohamed Salah; b) Bounouadher). Gimimo data: 1974 4 13. Gimimo vieta: Zeribet El Oued, Biskros vilaja, Alžyras. Pilietybė: Alžyro. Kita informacija: a) priklauso Islamiškojo Magrebo Al-Qaida organizacijos vadovybei. Daugiau užsiima organizacijos propagandine veikla; b) nuo 2008 m. birželio mėn. – šiauriniame Malyje; c) motinos asmenvardis: Yamina Soltane. Tėvo asmenvardis: Abdelaziz. |
| --- | --- |

(c)

Salah Gasmi (alias a) Abou Mohamed Salah; b) Bounouadher). Gimimo data: 1974 4 13. Gimimo vieta: Zeribet El Oued, Biskros vilaja, Alžyras. Pilietybė: Alžyro. Kita informacija: a) priklauso Islamiškojo Magrebo Al-Qaida organizacijos vadovybei. Daugiau užsiima organizacijos propagandine veikla; b) nuo 2008 m. birželio mėn. – šiauriniame Malyje; c) motinos asmenvardis: Yamina Soltane. Tėvo asmenvardis: Abdelaziz.

| (d) | Abid Hammadou (alias a) Abdelhamid Abou Zeid; b) Youcef Adel; c) Abou Abdellah). Gimimo data: 1965 12 12. Gimimo vieta: Touggourt, Uarglos vilaja, Alžyras. Pilietybė: Alžyro. Kita informacija: a) siejamas su Islamiškojo Magrebo Al-Qaida organizacija; b) nuo 2008 m. birželio mėn. – šiauriniame Malyje; c) motinos asmenvardis: Fatma Hammadou. Tėvo asmenvardis: Benabes.“ |
| --- | --- |

(d)

Abid Hammadou (alias a) Abdelhamid Abou Zeid; b) Youcef Adel; c) Abou Abdellah). Gimimo data: 1965 12 12. Gimimo vieta: Touggourt, Uarglos vilaja, Alžyras. Pilietybė: Alžyro. Kita informacija: a) siejamas su Islamiškojo Magrebo Al-Qaida organizacija; b) nuo 2008 m. birželio mėn. – šiauriniame Malyje; c) motinos asmenvardis: Fatma Hammadou. Tėvo asmenvardis: Benabes.“

| (2) | Įrašas „Hamid Al-Ali (alias a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Gimimo data: 1960 1 20. Pilietybė: Kuveito“ antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ pakeičiamas šiuo įrašu:
  „Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali (alias a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Gimimo data: 1960 1 20. Pilietybė: Kuveito.“ |
| --- | --- |

(2)

Įrašas „Hamid Al-Ali (alias a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Gimimo data: 1960 1 20. Pilietybė: Kuveito“ antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ pakeičiamas šiuo įrašu:

„Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali (alias a) Dr. Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Gimimo data: 1960 1 20. Pilietybė: Kuveito.“

| (3) | Įrašas „Jaber Al-Jalamah (alias a) Jaber Al-Jalahmah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Gimimo data: 1959 9 24. Pilietybė: Kuveito. Paso Nr. 101423404“ antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ pakeičiamas šiuo įrašu:
  „Jaber Abdallah Jaber Al-Jalahmah (alias a) Jaber Al-Jalamah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Gimimo data: 1959 9 24. Pilietybė: Kuveito. Paso Nr. 101423404.“ |
| --- | --- |

(3)

Įrašas „Jaber Al-Jalamah (alias a) Jaber Al-Jalahmah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Gimimo data: 1959 9 24. Pilietybė: Kuveito. Paso Nr. 101423404“ antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ pakeičiamas šiuo įrašu:

„Jaber Abdallah Jaber Al-Jalahmah (alias a) Jaber Al-Jalamah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Gimimo data: 1959 9 24. Pilietybė: Kuveito. Paso Nr. 101423404.“

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Europos Parlamentas

| 17.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 189/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 189/25

---

EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

2008 m. birželio 18 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų

(2008/587/EB, Euratomas)

EUROPOS PARLAMENTAS,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 195 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 107d straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento patvirtintą sprendimo projektą (1) ir 2008 m. birželio 18 d. priimtą rezoliuciją ir patvirtintus pakeitimus (2),

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę,

gavęs Tarybos patvirtinimą (3),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijoje pripažįstama teisė į gerą administravimą – tai viena pagrindinių Sąjungos piliečių teisių. |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijoje pripažįstama teisė į gerą administravimą – tai viena pagrindinių Sąjungos piliečių teisių.

| (2) | Siekiant, kad ombudsmeno veiksmai būtų sėkmingi, būtinas piliečių pasitikėjimas ombudsmeno galimybėmis atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus galimais blogo administravimo atvejais. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant, kad ombudsmeno veiksmai būtų sėkmingi, būtinas piliečių pasitikėjimas ombudsmeno galimybėmis atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus galimais blogo administravimo atvejais.

| (3) | Siekiant, kad nekiltų abejonių dėl ombudsmeno galimybių atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus galimais blogo administravimo atvejais, pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant, kad nekiltų abejonių dėl ombudsmeno galimybių atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus galimais blogo administravimo atvejais, pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą.

| (4) | Siekiant numatyti, kad būtų galima plėtoti teisines nuostatas arba teismų praktiką dėl Europos Sąjungos įstaigų, biurų ir agentūrų įsikišimo į Teisingumo Teismo nagrinėjamas bylas, pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant numatyti, kad būtų galima plėtoti teisines nuostatas arba teismų praktiką dėl Europos Sąjungos įstaigų, biurų ir agentūrų įsikišimo į Teisingumo Teismo nagrinėjamas bylas, pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą.

| (5) | Pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą siekiant atsižvelgti į pastaraisiais metais įvykusius ES institucijų ir įstaigų vaidmens kovojant su Europos Sąjungos finansiniams interesams kenksmingu sukčiavimu pokyčius, ir ypač tai, jog buvo įsteigta Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), kad ombudsmenas galėtų šioms institucijoms arba įstaigoms perduoti visą jų kompetencijai priklausančią informaciją. |
| --- | --- |

(5)

Pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą siekiant atsižvelgti į pastaraisiais metais įvykusius ES institucijų ir įstaigų vaidmens kovojant su Europos Sąjungos finansiniams interesams kenksmingu sukčiavimu pokyčius, ir ypač tai, jog buvo įsteigta Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), kad ombudsmenas galėtų šioms institucijoms arba įstaigoms perduoti visą jų kompetencijai priklausančią informaciją.

| (6) | Pageidautina imtis veiksmų siekiant, kad ombudsmenas galėtų bendradarbiauti su panašiomis valstybių narių ir tarptautinio lygmens institucijomis, taip pat platesnę už ombudsmeno veiklos sritį, pvz., žmogaus teisių apsaugą, kuruojančiomis valstybių narių ir tarptautinėmis institucijomis, nes šis bendradarbiavimas gali labai pagerinti ombudsmeno veiksmų efektyvumą. |
| --- | --- |

(6)

Pageidautina imtis veiksmų siekiant, kad ombudsmenas galėtų bendradarbiauti su panašiomis valstybių narių ir tarptautinio lygmens institucijomis, taip pat platesnę už ombudsmeno veiklos sritį, pvz., žmogaus teisių apsaugą, kuruojančiomis valstybių narių ir tarptautinėmis institucijomis, nes šis bendradarbiavimas gali labai pagerinti ombudsmeno veiksmų efektyvumą.

| (7) | Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartis baigė galioti 2002 m., |
| --- | --- |

(7)

Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartis baigė galioti 2002 m.,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Pakeitimai, iš dalies keičiantys Sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas

Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (4) iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 nurodomojoje dalyje išbraukiami žodžiai: „Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties 20d straipsnio 4 dalį“; |
| --- | --- |

1)

1 nurodomojoje dalyje išbraukiami žodžiai: „Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties 20d straipsnio 4 dalį“;

| 2) | 3 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip:
  „Kadangi ombudsmenas, kuris taip pat gali veikti savo paties iniciatyva, privalo turėti galimybę susipažinti su bet kokia informacija, kuri reikalinga jo pareigoms atlikti; kadangi dėl to Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją, nepažeidžiant ombudsmeno pareigos neatskleisti tokios informacijos; kadangi galimybė susipažinti su įslaptinta informacija arba dokumentais, visų pirma slapto pobūdžio dokumentais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (5) 9 straipsnyje, turėtų būti suteikiama laikantis atitinkamos Bendrijos institucijos ar įstaigos saugumo taisyklių; kadangi, kaip minėta 3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos ar įstaigos turėtų informuoti ombudsmeną apie jų slaptumą; kadangi, siekdamas įgyvendinti 3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje numatytas taisykles, ombudsmenas su atitinkama institucija ar įstaiga turėtų iš anksto susitarti dėl elgesio su įslaptinta informacija arba dokumentais ir kita informacija, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga, sąlygų; kadangi tais atvejais, jei ombudsmenas nustato, kad prašoma pagalba nebuvo suteikta, jis praneša apie tai Europos Parlamentui, kuris padaro atitinkamus pareiškimus; |
| --- | --- |

2)

3 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip:

„Kadangi ombudsmenas, kuris taip pat gali veikti savo paties iniciatyva, privalo turėti galimybę susipažinti su bet kokia informacija, kuri reikalinga jo pareigoms atlikti; kadangi dėl to Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją, nepažeidžiant ombudsmeno pareigos neatskleisti tokios informacijos; kadangi galimybė susipažinti su įslaptinta informacija arba dokumentais, visų pirma slapto pobūdžio dokumentais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (5) 9 straipsnyje, turėtų būti suteikiama laikantis atitinkamos Bendrijos institucijos ar įstaigos saugumo taisyklių; kadangi, kaip minėta 3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos ar įstaigos turėtų informuoti ombudsmeną apie jų slaptumą; kadangi, siekdamas įgyvendinti 3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje numatytas taisykles, ombudsmenas su atitinkama institucija ar įstaiga turėtų iš anksto susitarti dėl elgesio su įslaptinta informacija arba dokumentais ir kita informacija, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga, sąlygų; kadangi tais atvejais, jei ombudsmenas nustato, kad prašoma pagalba nebuvo suteikta, jis praneša apie tai Europos Parlamentui, kuris padaro atitinkamus pareiškimus;

| 3) | 1 straipsnio 1 dalyje išbraukiami žodžiai: „Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties 20d straipsnio 4 dalimi“; |
| --- | --- |

3)

1 straipsnio 1 dalyje išbraukiami žodžiai: „Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties 20d straipsnio 4 dalimi“;

| 4) | 3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją ir suteikti jam galimybę susipažinti su atitinkamomis bylomis. Galimybė susipažinti su įslaptinta informacija arba dokumentais, visų pirma slapto pobūdžio dokumentais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnyje, suteikiama, jei laikomasi atitinkamos Bendrijos institucijos ar įstaigos saugumo taisyklių.
  Kaip minėta ankstesnėje pastraipoje, įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos ar įstaigos informuoja ombudsmeną apie jų slaptumą.
  Kad būtų įgyvendintos pirmoje pastraipoje numatytos taisyklės, ombudsmenas su atitinkama institucija ar įstaiga iš anksto susitaria dėl elgesio su įslaptinta informacija arba dokumentais ir kita informacija, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga, sąlygų.
  Susijusios institucijos ir įstaigos leidžia susipažinti su tokiais dokumentais, kurie kilę iš valstybės narės ir vadovaujantis įstatymu ar kitu teisės aktu laikomi paslaptimi tik tuomet, jei valstybė narė iš anksto davė sutikimą.
  Jos leidžia susipažinti su kitais iš valstybės narės kilusiais dokumentais, pranešusios apie tai atitinkamai valstybei narei.
  Abiem atvejais vadovaujantis 4 straipsniu ombudsmenas negali atskleisti tokių dokumentų turinio.
  Ombudsmenui paprašius, Bendrijos institucijų ir įstaigų pareigūnai bei kiti tarnautojai privalo liudyti; juos riboja atitinkamos Pareigūnų tarnybos nuostatų taisyklės, ypač pareiga saugoti tarnybinę paslaptį.“; |
| --- | --- |

4)

3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją ir suteikti jam galimybę susipažinti su atitinkamomis bylomis. Galimybė susipažinti su įslaptinta informacija arba dokumentais, visų pirma slapto pobūdžio dokumentais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnyje, suteikiama, jei laikomasi atitinkamos Bendrijos institucijos ar įstaigos saugumo taisyklių.

Kaip minėta ankstesnėje pastraipoje, įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos ar įstaigos informuoja ombudsmeną apie jų slaptumą.

Kad būtų įgyvendintos pirmoje pastraipoje numatytos taisyklės, ombudsmenas su atitinkama institucija ar įstaiga iš anksto susitaria dėl elgesio su įslaptinta informacija arba dokumentais ir kita informacija, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga, sąlygų.

Susijusios institucijos ir įstaigos leidžia susipažinti su tokiais dokumentais, kurie kilę iš valstybės narės ir vadovaujantis įstatymu ar kitu teisės aktu laikomi paslaptimi tik tuomet, jei valstybė narė iš anksto davė sutikimą.

Jos leidžia susipažinti su kitais iš valstybės narės kilusiais dokumentais, pranešusios apie tai atitinkamai valstybei narei.

Abiem atvejais vadovaujantis 4 straipsniu ombudsmenas negali atskleisti tokių dokumentų turinio.

Ombudsmenui paprašius, Bendrijos institucijų ir įstaigų pareigūnai bei kiti tarnautojai privalo liudyti; juos riboja atitinkamos Pareigūnų tarnybos nuostatų taisyklės, ypač pareiga saugoti tarnybinę paslaptį.“;

| 5) | 4 straipsnis pakeičiamas taip:
  „4 straipsnis
  1.   Ombudsmenas ir jo personalas, kuriam taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnis, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 194 straipsnis, privalo neatskleisti informacijos ar dokumentų, kuriuos jie gavo atlikdami tyrimus. Jie visų pirma privalo neatskleisti jokios ombudsmenui suteiktos įslaptintos informacijos arba dokumentų, visų pirma slapto pobūdžio dokumentų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnyje, arba dokumentus, kuriems taikomi Bendrijos teisės aktai dėl asmens duomenų apsaugos, taip pat informacijos, kuri galėtų pakenkti skundą pateikusiam asmeniui ar bet kuriam kitam susijusiam asmeniui, bet nepažeidžia 2 dalies nuostatų.
  2.   Jei atlikdamas tyrimus ombudsmenas sužino apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su baudžiamąja teise, jis nedelsdamas per valstybių narių nuolatines atstovybes prie Europos Bendrijų praneša apie tai kompetentingoms nacionalinės valdžios institucijoms ir, tuos bylos faktus, kurie susiję su jo kompetencija – kompetentingai Bendrijos institucijai, įstaigai ar tarnybai, kuri atsako už kovą su sukčiavimu; prireikus ombudsmenas taip pat praneša tai Bendrijos institucijai ar įstaigai, kuriai pavaldus atitinkamas pareigūnas ar tarnautojas ir kuri gali taikyti Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 18 straipsnio antrą dalį. Ombudsmenas taip pat gali pranešti atitinkamai Bendrijos institucijai ar įstaigai apie faktus, kurie atskleidžia jų darbuotojo elgesį drausminiu požiūriu.“; |
| --- | --- |

5)

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

1.   Ombudsmenas ir jo personalas, kuriam taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnis, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 194 straipsnis, privalo neatskleisti informacijos ar dokumentų, kuriuos jie gavo atlikdami tyrimus. Jie visų pirma privalo neatskleisti jokios ombudsmenui suteiktos įslaptintos informacijos arba dokumentų, visų pirma slapto pobūdžio dokumentų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnyje, arba dokumentus, kuriems taikomi Bendrijos teisės aktai dėl asmens duomenų apsaugos, taip pat informacijos, kuri galėtų pakenkti skundą pateikusiam asmeniui ar bet kuriam kitam susijusiam asmeniui, bet nepažeidžia 2 dalies nuostatų.

2.   Jei atlikdamas tyrimus ombudsmenas sužino apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su baudžiamąja teise, jis nedelsdamas per valstybių narių nuolatines atstovybes prie Europos Bendrijų praneša apie tai kompetentingoms nacionalinės valdžios institucijoms ir, tuos bylos faktus, kurie susiję su jo kompetencija – kompetentingai Bendrijos institucijai, įstaigai ar tarnybai, kuri atsako už kovą su sukčiavimu; prireikus ombudsmenas taip pat praneša tai Bendrijos institucijai ar įstaigai, kuriai pavaldus atitinkamas pareigūnas ar tarnautojas ir kuri gali taikyti Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 18 straipsnio antrą dalį. Ombudsmenas taip pat gali pranešti atitinkamai Bendrijos institucijai ar įstaigai apie faktus, kurie atskleidžia jų darbuotojo elgesį drausminiu požiūriu.“;

| 6) | Įterpiamas 4a straipsnis:
  „4a straipsnis
  Ombudsmenas ir jo personalas nagrinėja prašymus dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais, išskyrus 4 straipsnio 1 dalyje nurodytus prašymus, laikydamiesi Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 numatytų sąlygų ir apribojimų.“; |
| --- | --- |

6)

Įterpiamas 4a straipsnis:

„4a straipsnis

Ombudsmenas ir jo personalas nagrinėja prašymus dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais, išskyrus 4 straipsnio 1 dalyje nurodytus prašymus, laikydamiesi Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 numatytų sąlygų ir apribojimų.“;

| 7) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  1.   Jei tai padėtų veiksmingiau atlikti tyrimus ir geriau apsaugoti skundą pateikusių asmenų teises ir interesus, ombudsmenas gali bendradarbiauti su tokio paties tipo valdžios institucijomis bet kurioje valstybėje narėje, jei jis vadovaujasi taikomais nacionalinės teisės aktais. Bet ombudsmenas negali prašyti leisti peržiūrėti dokumentų, su kuriais jis negali susipažinti pagal 3 straipsnį.
  2.   Vykdydamas savo funkcijas, kaip nustatyta Europos Bendrijos steigimo sutarties 195 straipsnyje ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnyje, ir siekdamas išvengti kitų institucijų ar įstaigų veiklos dubliavimo ombudsmenas gali tokiomis pat sąlygomis bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis ir įstaigomis, kurios atsako už pagrindinių teisių propagavimą ir apsaugą.“ |
| --- | --- |

7)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

1.   Jei tai padėtų veiksmingiau atlikti tyrimus ir geriau apsaugoti skundą pateikusių asmenų teises ir interesus, ombudsmenas gali bendradarbiauti su tokio paties tipo valdžios institucijomis bet kurioje valstybėje narėje, jei jis vadovaujasi taikomais nacionalinės teisės aktais. Bet ombudsmenas negali prašyti leisti peržiūrėti dokumentų, su kuriais jis negali susipažinti pagal 3 straipsnį.

2.   Vykdydamas savo funkcijas, kaip nustatyta Europos Bendrijos steigimo sutarties 195 straipsnyje ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnyje, ir siekdamas išvengti kitų institucijų ar įstaigų veiklos dubliavimo ombudsmenas gali tokiomis pat sąlygomis bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis ir įstaigomis, kurios atsako už pagrindinių teisių propagavimą ir apsaugą.“

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja praėjus 14 dienų nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Strasbūre, 2008 m. birželio 18 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

---

(1)  Dar neskelbta Oficialajame leidinyje.

1

(2)  Dar neskelbta Oficialajame leidinyje.

2

(3)  2008 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  OL L 113, 1994 5 4, p. 15.

4

(5)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).“;

5

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 17.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 189/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 189/28

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2008/588/BUSP

2008 m. liepos 15 d.

dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, kurios III skyriuje numatytas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis Europos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, sąrašas. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, kurios III skyriuje numatytas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis Europos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, sąrašas.

| (2) | ES aktyviai įgyvendina šią strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pirmiausia teikdama finansinius išteklius daugiašalių institucijų vykdomiems konkretiems projektams, pavyzdžiui, susijusiems su Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Laikinuoju techniniu sekretoriatu, remti. |
| --- | --- |

(2)

ES aktyviai įgyvendina šią strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pirmiausia teikdama finansinius išteklius daugiašalių institucijų vykdomiems konkretiems projektams, pavyzdžiui, susijusiems su Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Laikinuoju techniniu sekretoriatu, remti.

| (3) | 2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1) dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo. Šia bendrąja pozicija siekiama, inter alia, paraginti pasirašyti ir ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1) dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo. Šia bendrąja pozicija siekiama, inter alia, paraginti pasirašyti ir ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (CTBT).

| (4) | CTBT pasirašiusios valstybės nusprendė įsteigti juridinio asmens statusą turinčią parengiamąją komisiją, kuriai pavedama įgyvendinti CTBT iki CTBTO įsteigimo. |
| --- | --- |

(4)

CTBT pasirašiusios valstybės nusprendė įsteigti juridinio asmens statusą turinčią parengiamąją komisiją, kuriai pavedama įgyvendinti CTBT iki CTBTO įsteigimo.

| (5) | ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos svarbūs tikslai – CTBT greitas įsigaliojimas ir universalus taikymas bei CTBTO parengiamosios komisijos stebėsenos ir tikrinimo sistemos stiprinimas. Atsižvelgiant į tai, 2006 m. spalio mėn. Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai įvykdžius branduolinį bandymą, greito CTBT įsigaliojimo svarba ir poreikis kuo greičiau sukurti ir stiprinti CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemą tapo dar akivaizdesni. |
| --- | --- |

(5)

ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos svarbūs tikslai – CTBT greitas įsigaliojimas ir universalus taikymas bei CTBTO parengiamosios komisijos stebėsenos ir tikrinimo sistemos stiprinimas. Atsižvelgiant į tai, 2006 m. spalio mėn. Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai įvykdžius branduolinį bandymą, greito CTBT įsigaliojimo svarba ir poreikis kuo greičiau sukurti ir stiprinti CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemą tapo dar akivaizdesni.

| (6) | CTBTO parengiamoji komisija siekia nustatyki, kaip jos tikrinimo sistema galėtų būti stiprinama, įskaitant inertinių dujų stebėsenos pajėgumų vystymą ir pastangų dėjimą tam, kad CTBT pasirašiusios valstybės, kurios diegia tikrinimo sistemas, visiškai tame dalyvautų. Parengiamajai komisijai turėtų būti patikėtas šių bendrųjų veiksmų techninis įgyvendinimas. |
| --- | --- |

(6)

CTBTO parengiamoji komisija siekia nustatyki, kaip jos tikrinimo sistema galėtų būti stiprinama, įskaitant inertinių dujų stebėsenos pajėgumų vystymą ir pastangų dėjimą tam, kad CTBT pasirašiusios valstybės, kurios diegia tikrinimo sistemas, visiškai tame dalyvautų. Parengiamajai komisijai turėtų būti patikėtas šių bendrųjų veiksmų techninis įgyvendinimas.

| (7) | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (2), o po to – Bendruosius veiksmus 2007/468/BUSP (3), skirtus paremti CTBTO parengiamosios komisijos veiklą mokymo ir tikrinimo gebėjimų stiprinimo srityse, taip pat siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimus, įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją. ES paramos teikimas turėtų būti tęsiamas, |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (2), o po to – Bendruosius veiksmus 2007/468/BUSP (3), skirtus paremti CTBTO parengiamosios komisijos veiklą mokymo ir tikrinimo gebėjimų stiprinimo srityse, taip pat siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimus, įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją. ES paramos teikimas turėtų būti tęsiamas,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

1.   Siekdama užtikrinti nuolatinį ir praktinį tam tikrų ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos dalių įgyvendinimą, ES remia Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklą siekiant šių tikslų:

| a) | stiprinti CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemos gebėjimus, įskaitant radionuklidų aptikimo srityje; |
| --- | --- |

a)

stiprinti CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemos gebėjimus, įskaitant radionuklidų aptikimo srityje;

| b) | stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti jų tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visiškai išnaudoti dalyvavimo taikant CTBTO režimą privalumus. |
| --- | --- |

b)

stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti jų tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visiškai išnaudoti dalyvavimo taikant CTBTO režimą privalumus.

2.   ES remiamais projektais siekiama šių konkrečių tikslų:

| a) | toliau remti CTBTO parengiamosios komisijos darbą kuriant gebėjimus inertinių dujų stebėsenos ir tikrinimo siekiant aptikti ir nustatyti galimus branduolinius sprogimus srityje; |
| --- | --- |

a)

toliau remti CTBTO parengiamosios komisijos darbą kuriant gebėjimus inertinių dujų stebėsenos ir tikrinimo siekiant aptikti ir nustatyti galimus branduolinius sprogimus srityje;

| b) | teikti techninę paramą Afrikos šalims siekiant visiškai integruoti CTBTO pasirašiusias šalis stebėsenos ir tikrinimo sistemą. |
| --- | --- |

b)

teikti techninę paramą Afrikos šalims siekiant visiškai integruoti CTBTO pasirašiusias šalis stebėsenos ir tikrinimo sistemą.

Šie projektai vykdomi visų CTBT pasirašiusių valstybių naudai.

Išsamus projektų aprašymas pateiktas priede.

2 straipsnis

1.   Pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda Tarybos Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai (Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis), atsako už šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimą. Komisija visokeriopai dalyvauja.

2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo CTBTO parengiamoji komisija. Ji vykdo šią užduotį kontroliuojama Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio, kuris padeda pirmininkaujančiai valstybei narei. Šiuo tikslu Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis su CTBTO parengiamąja komisija sudaro būtinus susitarimus.

3.   Pirmininkaujanti valstybė narė, Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija pagal savo atitinkamą kompetenciją reguliariai informuoja vieni kitus apie projektus.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansinė suma yra 2 316 000 EUR.

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3.   Komisija prižiūri, kad būtų tinkamai valdomos 2 dalyje nurodytos išlaidos, kurios finansuojamos dotacijos forma. Šiuo tikslu ji sudaro su CTBTO parengiamąja komisija susitarimą dėl finansavimo. Susitarime dėl finansavimo nustatoma, kad CTBTO parengiamoji komisija turi užtikrinti ES įnašo matomumą atsižvelgdama į jo dydį.

4.   Komisija stengiasi, kad įsigaliojus šiems bendriesiems veiksmams kuo greičiau būtų sudarytas 3 dalyje nurodytas susitarimas dėl finansavimo. Ji informuoja Tarybą apie visus sunkumus, su kuriais susiduriama tame procese, ir susitarimo dėl finansavimo sudarymo datą.

4 straipsnis

Pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, informuoja Tarybą apie šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimą remdamasi CTBTO parengiamosios komisijos parengtomis reguliariomis ataskaitomis. Šios ataskaitos yra Tarybos atliekamo vertinimo pagrindas. Komisija visokeriopai dalyvauja. Ji teikia informaciją apie šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimo finansinius aspektus.

5 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimą dieną.

Jie netenka galios po 18 mėnesių nuo Komisijos ir CTBTO parengiamosios komisijos susitarimo dėl finansavimo sudarymo dienos arba po 6 mėnesių, jei iki tos dienos nebuvo sudarytas susitarimas dėl finansavimo.

6 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BARNIER

---

(1)  OL L 302, 2003 11 20, p. 34.

1

(2)  OL L 88, 2006 3 25, p. 68.

2

(3)  OL L 176, 2007 7 6, p. 31.

3

---

PRIEDAS

ES parama CTBTO parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

I.   ĮVADAS

Rengiantis įgyvendinti CTBT, kai ji įsigalios, viena iš svarbiausių užduočių yra parengti tinkamai veikiančią CTBTO parengiamosios komisijos stebėsenos ir tikrinimo sistemą. Kuriami CTBTO parengiamosios komisijos gebėjimai inertinių dujų stebėsenos srityje yra svarbi priemonė, sudaranti sąlygas priimti sprendimą, ar pastebėtas sprogimas yra, ar nėra branduolinis bandymas. Be to, CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemos veikimas ir efektyvumas priklauso nuo visų CTBT pasirašiusių valstybių įnašų. Todėl svarbu sudaryti sąlygas pasirašiusioms valstybėms visapusiškai dalyvauti CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemos darbe ir ją remti.

Pasiūlymas paremtas dviem komponentais:

| a) | inertinių dujų stebėsena; |
| --- | --- |

a)

inertinių dujų stebėsena;

| b) | techninė pagalba. |
| --- | --- |

b)

techninė pagalba.

II.   PROJEKTŲ APRAŠYMAS

1.   Projekto komponentas „Inertinių dujų stebėsena“: radioaktyvaus ksenono matavimai ir duomenų analizė siekiant paremti CTBTO įgyvendinant inertinių dujų tikrinimo sistemą

Bendra informacija

| 1. | Skirtingų grupių pateikti inertinių dujų matavimų duomenys, gauti po 2006 m. spalio 9 d. įvykio Korėjos Demokratinės Liaudies Respublikoje, rodo, kad radioaktyvaus ksenono matavimai yra įmanomi ir šie duomenys yra naudingi tikrinimo tikslams. Tačiau vis dar būtina dėti nemažai pastangų mokslinių tyrimų srityje tam, kad būtų galima iki galo išsiaiškinti galimybes šią technologiją panaudoti CTBT tikslams. |
| --- | --- |

1.

Skirtingų grupių pateikti inertinių dujų matavimų duomenys, gauti po 2006 m. spalio 9 d. įvykio Korėjos Demokratinės Liaudies Respublikoje, rodo, kad radioaktyvaus ksenono matavimai yra įmanomi ir šie duomenys yra naudingi tikrinimo tikslams. Tačiau vis dar būtina dėti nemažai pastangų mokslinių tyrimų srityje tam, kad būtų galima iki galo išsiaiškinti galimybes šią technologiją panaudoti CTBT tikslams.

| 2. | Per pastaruosius 8 metus vykdant „Tarptautinį inertinių dujų eksperimentą“ gauti rezultatai akivaizdžiai rodo, kad su radioaktyvaus ksenono naudojimu susijusios aplinkybės yra daug sudėtingesnės negu buvo iš pradžių manyta. Buvo nustatyti antropogeninio pobūdžio šaltiniai, pavyzdžiui, radioaktyviųjų izotopų gamybos medicininiais tikslais įrenginiai, į kuriuos pradžioje neatkreiptas dėmesys. Kai kurie iš šių įrenginių pradėjo veikti jau įvykus deryboms dėl CTBT. Iki šiol nesudarytas išsamus radioaktyvaus ksenono šaltinių sąrašas. Su šiuo klausimu susijęs ksenono aktyvumo atmosferoje foninės koncentracijos kitimas vietos, sudėties ir laiko atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.

Per pastaruosius 8 metus vykdant „Tarptautinį inertinių dujų eksperimentą“ gauti rezultatai akivaizdžiai rodo, kad su radioaktyvaus ksenono naudojimu susijusios aplinkybės yra daug sudėtingesnės negu buvo iš pradžių manyta. Buvo nustatyti antropogeninio pobūdžio šaltiniai, pavyzdžiui, radioaktyviųjų izotopų gamybos medicininiais tikslais įrenginiai, į kuriuos pradžioje neatkreiptas dėmesys. Kai kurie iš šių įrenginių pradėjo veikti jau įvykus deryboms dėl CTBT. Iki šiol nesudarytas išsamus radioaktyvaus ksenono šaltinių sąrašas. Su šiuo klausimu susijęs ksenono aktyvumo atmosferoje foninės koncentracijos kitimas vietos, sudėties ir laiko atžvilgiu.

| 3. | Tarybos bendraisiais veiksmais 2007/468/BUSP (antrieji CTBTO bendrieji veiksmai) buvo siekiama tam tikrais laikotarpiais tirti ir matuoti ksenono foną keliuose pasaulio regionuose. Antrųjų CTBTO bendrųjų veiksmų tikslas buvo gerinti žinias ir geriau išmanyti apie šaltinių poveikį, atmosferinį pernešimą bei regioninių meteorologijos sąlygų įtaką. Šiuo metu matavimai atliekami vietose, skirtingai nutolusiose nuo žinomų antropogeninio pobūdžio šaltinių, pavyzdžiui, nuo atominių elektrinių ir radioaktyviuosius vaistus gaminančių gamyklų. Įgyvendinant antruosius CTBTO bendruosius veiksmus gauti rezultatai bus panaudoti toliau rengiant ir patvirtinant inertinių dujų nustatymo matavimo sistemų gautų rezultatų skirstymo į kategorijas metodikas. |
| --- | --- |

3.

Tarybos bendraisiais veiksmais 2007/468/BUSP (antrieji CTBTO bendrieji veiksmai) buvo siekiama tam tikrais laikotarpiais tirti ir matuoti ksenono foną keliuose pasaulio regionuose. Antrųjų CTBTO bendrųjų veiksmų tikslas buvo gerinti žinias ir geriau išmanyti apie šaltinių poveikį, atmosferinį pernešimą bei regioninių meteorologijos sąlygų įtaką. Šiuo metu matavimai atliekami vietose, skirtingai nutolusiose nuo žinomų antropogeninio pobūdžio šaltinių, pavyzdžiui, nuo atominių elektrinių ir radioaktyviuosius vaistus gaminančių gamyklų. Įgyvendinant antruosius CTBTO bendruosius veiksmus gauti rezultatai bus panaudoti toliau rengiant ir patvirtinant inertinių dujų nustatymo matavimo sistemų gautų rezultatų skirstymo į kategorijas metodikas.

Naujo projekto tikslai

| 4. | CTBTO dabar siūlo, tiesiogiai pratęsiant pagal antruosius CTBT bendruosius veiksmus vykdytą veiklą, rengti visapusiškesnę pasaulinio masto matavimo kampaniją. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tyrimui, kokį poveikį vietiniai radioaktyvaus ksenono šaltiniai daro radioaktyvaus ksenono koncentracijų pasiskirstymui ir kintamumui laiko atžvilgiu. Projektu siekiama tokių tikslų:






  — | papildyti žinias apie pasaulinį ksenono foną vykdant matavimą ilgesniais ir todėl labiau reprezentatyviais laikotarpiais. Tai reikalinga tam, kad būtų ištirtas poveikis, kurį daro regioniniai ir sezoniniai meteorologinio pernešimo modeliai, |
| --- | --- | --- |

4.

CTBTO dabar siūlo, tiesiogiai pratęsiant pagal antruosius CTBT bendruosius veiksmus vykdytą veiklą, rengti visapusiškesnę pasaulinio masto matavimo kampaniją. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tyrimui, kokį poveikį vietiniai radioaktyvaus ksenono šaltiniai daro radioaktyvaus ksenono koncentracijų pasiskirstymui ir kintamumui laiko atžvilgiu. Projektu siekiama tokių tikslų:

—

papildyti žinias apie pasaulinį ksenono foną vykdant matavimą ilgesniais ir todėl labiau reprezentatyviais laikotarpiais. Tai reikalinga tam, kad būtų ištirtas poveikis, kurį daro regioniniai ir sezoniniai meteorologinio pernešimo modeliai,

| — | gauti papildomų empirinių duomenų tam, kad būtų nuodugniau susipažinta su inertinių dujų tinklo veikimu ir nustatytos jo stipriosios bei silpnosios pusės, visų pirma tai, kaip inertinių dujų aptikimas siejasi su kitomis tarptautinės stebėsenos sistemos technologijomis bei pernešimo atmosferoje apskaičiavimais; be to, juo galėtų būti padėtas tvirtas pagrindas galimam inertinių dujų stebėsenos gebėjimų įgyvendinimui visame tinkle, kaip minėta CTBT protokole, |
| --- | --- |

—

gauti papildomų empirinių duomenų tam, kad būtų nuodugniau susipažinta su inertinių dujų tinklo veikimu ir nustatytos jo stipriosios bei silpnosios pusės, visų pirma tai, kaip inertinių dujų aptikimas siejasi su kitomis tarptautinės stebėsenos sistemos technologijomis bei pernešimo atmosferoje apskaičiavimais; be to, juo galėtų būti padėtas tvirtas pagrindas galimam inertinių dujų stebėsenos gebėjimų įgyvendinimui visame tinkle, kaip minėta CTBT protokole,

| — | bandyti ksenono įrangą ir logistiką įvairiomis aplinkos sąlygomis. Laikoma, kad turimos ksenono matavimo sistemos (švedų SAUNA ir prancūzų SPALAX) yra neblogai pritaikytos transportavimui ir dislokavimui sudėtingomis aplinkos sąlygomis. Tačiau reikia daugiau praktikos, kad būtų aišku, kaip ir kokiomis sąlygomis šios sistemos gali būti dislokuojamos ir kokia logistinė bei techninė parama yra reikalinga. |
| --- | --- |

—

bandyti ksenono įrangą ir logistiką įvairiomis aplinkos sąlygomis. Laikoma, kad turimos ksenono matavimo sistemos (švedų SAUNA ir prancūzų SPALAX) yra neblogai pritaikytos transportavimui ir dislokavimui sudėtingomis aplinkos sąlygomis. Tačiau reikia daugiau praktikos, kad būtų aišku, kaip ir kokiomis sąlygomis šios sistemos gali būti dislokuojamos ir kokia logistinė bei techninė parama yra reikalinga.

Privalumai

| 5. | Tikrinimo sistemos privalumai:






  — | bus gaunama daugiau stebėjimo duomenų apie radioaktyvaus ksenono foną vietose, nutolusiose skirtingu atstumu nuo matuojamų žinomų antropogeninio pobūdžio šaltinių, |
| --- | --- | --- |

5.

Tikrinimo sistemos privalumai:

—

bus gaunama daugiau stebėjimo duomenų apie radioaktyvaus ksenono foną vietose, nutolusiose skirtingu atstumu nuo matuojamų žinomų antropogeninio pobūdžio šaltinių,

| — | gali būti gauta duomenų, kurie papildytų pasaulinį radioaktyvaus ksenono sąrašą, |
| --- | --- |

—

gali būti gauta duomenų, kurie papildytų pasaulinį radioaktyvaus ksenono sąrašą,

| — | bus prisidėta rengiant bei patvirtinant duomenų analizės ir aiškinimo metodiką, naudojamą tarptautinės stebėsenos sistemos tinkle, |
| --- | --- |

—

bus prisidėta rengiant bei patvirtinant duomenų analizės ir aiškinimo metodiką, naudojamą tarptautinės stebėsenos sistemos tinkle,

| — | bus toliau rengiami ir patvirtinami skirtingo masto atmosferinio pernešimo skirtinguose regionuose modeliai, |
| --- | --- |

—

bus toliau rengiami ir patvirtinami skirtingo masto atmosferinio pernešimo skirtinguose regionuose modeliai,

| — | bus remiamos ir skatinamos bendradarbiaujančios vietos institucijos, kad jos dalyvautų ir prisidėtų prie tarptautinį inertinių dujų eksperimento, kuriuo remiantis bus kuriamos nacionalinės ksenono aptikimo sistemos, siekiant mokyti vietos stočių operatorius ir sudaryti palankesnes sąlygas sistemos paleidimui, |
| --- | --- |

—

bus remiamos ir skatinamos bendradarbiaujančios vietos institucijos, kad jos dalyvautų ir prisidėtų prie tarptautinį inertinių dujų eksperimento, kuriuo remiantis bus kuriamos nacionalinės ksenono aptikimo sistemos, siekiant mokyti vietos stočių operatorius ir sudaryti palankesnes sąlygas sistemos paleidimui,

| — | bus nustatomos sritys, kuriose tinklo veikimui galėtų daryti poveikį sezoninės meteorologijos sąlygos. |
| --- | --- |

—

bus nustatomos sritys, kuriose tinklo veikimui galėtų daryti poveikį sezoninės meteorologijos sąlygos.

Aprašymas

| 6. | Projekte planuojama įsigyti dvi ksenono matavimo sistemas, pageidautina, pagrįstas dviem skirtingais aptikimo metodais. Šiose sistemose, kurių viena – tvirta mobili sistema, kita – visiškai parengta naudoti sistema, pritaikyta transportuoti konteineryje, bus naudojamos egzistuojančios ir prieinamos technologijos. Bus ne tik nupirktos sistemos, bet ir rengiami vizitai vietose tam, kad būtų tikrinama infrastruktūra bei rengiamos matavimo kampanijos. Matavimo vietų atranka ir trukmė bus grindžiama išsamiais meteorologiniais tyrimais, kuriuos parengiamajame etape turi atlikti Laikinasis techninis sekretoriatas (LTS). Be to, vietų atrankos kriterijai bus grindžiami tuo, ar yra bendradarbiaujančių vietos institucijų ir ar sutvarkyta logistika, taip pat meteorologiniais kriterijais. Planuojama, kad parengiamasis etapas truks nuo 3 iki 6 mėnesių. |
| --- | --- |

6.

Projekte planuojama įsigyti dvi ksenono matavimo sistemas, pageidautina, pagrįstas dviem skirtingais aptikimo metodais. Šiose sistemose, kurių viena – tvirta mobili sistema, kita – visiškai parengta naudoti sistema, pritaikyta transportuoti konteineryje, bus naudojamos egzistuojančios ir prieinamos technologijos. Bus ne tik nupirktos sistemos, bet ir rengiami vizitai vietose tam, kad būtų tikrinama infrastruktūra bei rengiamos matavimo kampanijos. Matavimo vietų atranka ir trukmė bus grindžiama išsamiais meteorologiniais tyrimais, kuriuos parengiamajame etape turi atlikti Laikinasis techninis sekretoriatas (LTS). Be to, vietų atrankos kriterijai bus grindžiami tuo, ar yra bendradarbiaujančių vietos institucijų ir ar sutvarkyta logistika, taip pat meteorologiniais kriterijais. Planuojama, kad parengiamasis etapas truks nuo 3 iki 6 mėnesių.

| 7. | Po trumpo veikimo bandymų laikotarpio būstinėje dvi sistemos bus pervežtos į atrinktas vietas, kad matuotų radioaktyvaus ksenono kiekį atitinkamą 6–12 mėnesių laikotarpį. Sistemas instaliuos, atliks jų kalibravimą ir paleis sistemos tiekėjas. Matavimo laikotarpiui pagal sutartis bus įdarbinti vietos darbuotojai; bus surengti mokymo kursai tam, kad jie galėtų užtikrinti kasdienį sistemos veikimą ir priežiūrą. Pabaigus matavimą, sistemos bus grąžintos LTS. |
| --- | --- |

7.

Po trumpo veikimo bandymų laikotarpio būstinėje dvi sistemos bus pervežtos į atrinktas vietas, kad matuotų radioaktyvaus ksenono kiekį atitinkamą 6–12 mėnesių laikotarpį. Sistemas instaliuos, atliks jų kalibravimą ir paleis sistemos tiekėjas. Matavimo laikotarpiui pagal sutartis bus įdarbinti vietos darbuotojai; bus surengti mokymo kursai tam, kad jie galėtų užtikrinti kasdienį sistemos veikimą ir priežiūrą. Pabaigus matavimą, sistemos bus grąžintos LTS.

| 8. | Šalyse, kuriose vykdomi matavimai, bus siekiama glaudaus suinteresuotų institucijų bendradarbiavimo ir dalyvavimo vykdant projektą visais aspektais. Be to, LTS sieks, kad konkrečiose srityse, pavyzdžiui, laboratorijų įrengimo, kokybės kontrolės, logistikos, atmosferinio pervežimo tyrimų srityse, būtų bendradarbiaujama su ES valstybių narių institucijomis. |
| --- | --- |

8.

Šalyse, kuriose vykdomi matavimai, bus siekiama glaudaus suinteresuotų institucijų bendradarbiavimo ir dalyvavimo vykdant projektą visais aspektais. Be to, LTS sieks, kad konkrečiose srityse, pavyzdžiui, laboratorijų įrengimo, kokybės kontrolės, logistikos, atmosferinio pervežimo tyrimų srityse, būtų bendradarbiaujama su ES valstybių narių institucijomis.

| 9. | Duomenis analizuos LTS. Pasibaigus projektui bus surengtas seminaras, skirtas įvertinti rezultatus. |
| --- | --- |

9.

Duomenis analizuos LTS. Pasibaigus projektui bus surengtas seminaras, skirtas įvertinti rezultatus.

2.   Projekto komponentas „Techninė pagalba“: CTBT pasirašiusių Afrikos valstybių integravimas užtikrinant, kad jos visapusiškai dalyvautų CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemos veikloje ir prisidėtų prie jos įdiegimo

Bendra informacija

| 1. | Vienas išskiriančių iš kitų ginklų kontrolės režimų unikalių CTBT tikrinimo sistemos bruožų yra tas, kad šioje sistemoje su atitiktimi susijusi informacija teikiama realiu laiku tiesiogiai dalyvaujančioms valstybėms. Tarptautinės stebėsenos sistemos ir Tarptautinio duomenų centro (IDC) duomenys ir produktai yra teikiami kiekvienai CTBT pasirašiusiai šaliai. Šiuo metu LTS teikia duomenis ir produktus daugiau nei 840 leidimus turinčių naudotojų 96 CTBT pasirašiusiose valstybėse. |
| --- | --- |

1.

Vienas išskiriančių iš kitų ginklų kontrolės režimų unikalių CTBT tikrinimo sistemos bruožų yra tas, kad šioje sistemoje su atitiktimi susijusi informacija teikiama realiu laiku tiesiogiai dalyvaujančioms valstybėms. Tarptautinės stebėsenos sistemos ir Tarptautinio duomenų centro (IDC) duomenys ir produktai yra teikiami kiekvienai CTBT pasirašiusiai šaliai. Šiuo metu LTS teikia duomenis ir produktus daugiau nei 840 leidimus turinčių naudotojų 96 CTBT pasirašiusiose valstybėse.

| 2. | Nors besivystančių šalių susidomėjimas Nacionalinių duomenų centrų (NDC) įsteigimu per pastaruosius dvejus metus išaugo (dalyvių padidėjo maždaug 20 %) daug besivystančių šalių vis dar neturi visapusiškos prieigos prie CTBTO sistemos. Tai visų pirma pasakytina apie Afrikos regioną, kur vis dar nedaug valstybių yra įsteigusios Nacionalinius duomenų centrus bei nedaug yra sukurta CTBT pasirašiusių valstybių saugios prieigos sąskaitų (SSA). |
| --- | --- |

2.

Nors besivystančių šalių susidomėjimas Nacionalinių duomenų centrų (NDC) įsteigimu per pastaruosius dvejus metus išaugo (dalyvių padidėjo maždaug 20 %) daug besivystančių šalių vis dar neturi visapusiškos prieigos prie CTBTO sistemos. Tai visų pirma pasakytina apie Afrikos regioną, kur vis dar nedaug valstybių yra įsteigusios Nacionalinius duomenų centrus bei nedaug yra sukurta CTBT pasirašiusių valstybių saugios prieigos sąskaitų (SSA).

| 3. | Siūloma techninės pagalbos veikla siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Afrikos valstybėms aktyviau dalyvauti CTBT tikrinimo sistemos veikloje ir pasinaudoti jos teikiama nauda visuomenei ir mokslo srityje. Tam, kad potencialūs vartotojai galėtų prašyti duomenų bei produktų ir jais naudotis, jiems turi būti suteiktas tinkamas techninis pasiruošimas. Šis pasiruošimas turėtų apimti tokias pagrindines funkcijas, kaip IDC ir tarptautinė stebėsenos sistema, taip pat galimus tarptautinės stebėsenos sistemos duomenų ir IDC produktų pritaikymo visuomenės ir mokslo reikmėms būdus. Tokį pasiruošimą geriausia užtikrinti vykdant ilgalaikę mokymo veiklą. |
| --- | --- |

3.

Siūloma techninės pagalbos veikla siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Afrikos valstybėms aktyviau dalyvauti CTBT tikrinimo sistemos veikloje ir pasinaudoti jos teikiama nauda visuomenei ir mokslo srityje. Tam, kad potencialūs vartotojai galėtų prašyti duomenų bei produktų ir jais naudotis, jiems turi būti suteiktas tinkamas techninis pasiruošimas. Šis pasiruošimas turėtų apimti tokias pagrindines funkcijas, kaip IDC ir tarptautinė stebėsenos sistema, taip pat galimus tarptautinės stebėsenos sistemos duomenų ir IDC produktų pritaikymo visuomenės ir mokslo reikmėms būdus. Tokį pasiruošimą geriausia užtikrinti vykdant ilgalaikę mokymo veiklą.

| 4. | Todėl projekte numatytas LTS įdarbintų ekspertų ilgalaikis paskyrimas į kiekvieną valstybę paramos gavėją – šie ekspertai atliks regioninių pagrindinių kontaktinių punktų funkcijas šio projekto vykdymo metu. Jeigu įmanoma, bus parengti specializuoti mokymo ir techninės pagalbos veiksmai, skirti valstybėms paramos gavėjoms, kuriose buvo nustatyti ir įvertinti specifiniai, su NDC ir SSA susiję, poreikiai bei poreikiai, susiję su sistemos mokslui užtikrinimu. Šiame projekte taip pat dalyvaus ir atrinktos CTBT pasirašiusiosios Afrikos šalys, kurios dar neratifikavo CTBT. Visa pagrindinių kontaktinių punktų veikla bus vykdoma glaudžiai koordinuojant veiksmus su LTS ir jam remiant, kad būtų užtikrintas pagal šį projektą vykdomos mokymo ir techninės pagalbos veiklos veiksmingumas bei tvarumas ir tinkamas suderinimas su veiksmais pagal Bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (pirmieji CTBTO bendrieji veiksmai). |
| --- | --- |

4.

Todėl projekte numatytas LTS įdarbintų ekspertų ilgalaikis paskyrimas į kiekvieną valstybę paramos gavėją – šie ekspertai atliks regioninių pagrindinių kontaktinių punktų funkcijas šio projekto vykdymo metu. Jeigu įmanoma, bus parengti specializuoti mokymo ir techninės pagalbos veiksmai, skirti valstybėms paramos gavėjoms, kuriose buvo nustatyti ir įvertinti specifiniai, su NDC ir SSA susiję, poreikiai bei poreikiai, susiję su sistemos mokslui užtikrinimu. Šiame projekte taip pat dalyvaus ir atrinktos CTBT pasirašiusiosios Afrikos šalys, kurios dar neratifikavo CTBT. Visa pagrindinių kontaktinių punktų veikla bus vykdoma glaudžiai koordinuojant veiksmus su LTS ir jam remiant, kad būtų užtikrintas pagal šį projektą vykdomos mokymo ir techninės pagalbos veiklos veiksmingumas bei tvarumas ir tinkamas suderinimas su veiksmais pagal Bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (pirmieji CTBTO bendrieji veiksmai).

| 5. | Taikydamas pirmiau nurodytus kriterijus, LTS numato, kad šiame pirmajame specializuotos techninės pagalbos etape bus vykdoma veikla, apimanti kiek įmanoma daugiau toliau išvardytų Afrikos valstybių, jeigu LTS atliks galimybių įvertinimą, kuriame atsižvelgiama į vietos sąlygas tuo metu, ir kai valstybės paramos gavėjos suteiks patvirtinimą pagal IV dalį:






  — | Rytų ir Pietų Afrikoje: Angola, Burundis, Komorai, Etiopija, Kenija, Lesotas, Malavis, Mozambikas, Svazilandas, Ruanda, Tanzanija, Uganda, Zambija ir Zimbabvė, |
| --- | --- | --- |

5.

Taikydamas pirmiau nurodytus kriterijus, LTS numato, kad šiame pirmajame specializuotos techninės pagalbos etape bus vykdoma veikla, apimanti kiek įmanoma daugiau toliau išvardytų Afrikos valstybių, jeigu LTS atliks galimybių įvertinimą, kuriame atsižvelgiama į vietos sąlygas tuo metu, ir kai valstybės paramos gavėjos suteiks patvirtinimą pagal IV dalį:

—

Rytų ir Pietų Afrikoje: Angola, Burundis, Komorai, Etiopija, Kenija, Lesotas, Malavis, Mozambikas, Svazilandas, Ruanda, Tanzanija, Uganda, Zambija ir Zimbabvė,

| — | Šiaurės ir Vakarų Afrikoje: Alžyras, Beninas, Čadas, Egiptas, Gabonas, Gambija, Gana, Pusiaujo Gvinėja, Gvinėja, Bisau Gvinėja, Libija, Marokas, Togas ir Tunisas. |
| --- | --- |

—

Šiaurės ir Vakarų Afrikoje: Alžyras, Beninas, Čadas, Egiptas, Gabonas, Gambija, Gana, Pusiaujo Gvinėja, Gvinėja, Bisau Gvinėja, Libija, Marokas, Togas ir Tunisas.

Projekto tikslai

| 6. | Projekto tikslai – valstybėms paramos gavėjoms suteikti pakankamai žinių ir paramos, kad jos pačios galėtų kurti ir (arba) tobulinti savo NDC pajėgumus ir mokymo programą NDC personalui. Jis taip pat apims svarbią Tarptautinės stebėsenos sistemos veiklos stoties funkcionavimo dalį. Valstybėms paramos gavėjoms bus suteikta galimybė lengviau, efektyviau ir veiksmingiau susipažinti su IDC duomenimis ir jais naudotis, ir jos galės pagerinti tarptautinės stebėsenos sistemos stočių, esančių jų teritorijose, priežiūros veiklą. |
| --- | --- |

6.

Projekto tikslai – valstybėms paramos gavėjoms suteikti pakankamai žinių ir paramos, kad jos pačios galėtų kurti ir (arba) tobulinti savo NDC pajėgumus ir mokymo programą NDC personalui. Jis taip pat apims svarbią Tarptautinės stebėsenos sistemos veiklos stoties funkcionavimo dalį. Valstybėms paramos gavėjoms bus suteikta galimybė lengviau, efektyviau ir veiksmingiau susipažinti su IDC duomenimis ir jais naudotis, ir jos galės pagerinti tarptautinės stebėsenos sistemos stočių, esančių jų teritorijose, priežiūros veiklą.

| 7. | Tikimasi, kad sąveika su pagrindiniais kontaktiniais punktais sudarys palankesnes sąlygas tam, kad valstybėse paramos gavėjose padaugėtų NDC, ir sustiprins tų valstybių dalyvavimą įgyvendinant CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemą, įskaitant veiksmingą ir efektyvų IDC duomenų ir produktų naudojimą. Be to, projektu siekiama sustiprinti CTBTO ir šių regionų mokslininkų ir mokslo institucijų sąveiką ir bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

7.

Tikimasi, kad sąveika su pagrindiniais kontaktiniais punktais sudarys palankesnes sąlygas tam, kad valstybėse paramos gavėjose padaugėtų NDC, ir sustiprins tų valstybių dalyvavimą įgyvendinant CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemą, įskaitant veiksmingą ir efektyvų IDC duomenų ir produktų naudojimą. Be to, projektu siekiama sustiprinti CTBTO ir šių regionų mokslininkų ir mokslo institucijų sąveiką ir bendradarbiavimą.

| 8. | Projektas apima ir pagal pirmuosius CTBTO bendruosius veiksmus sukurtų LTS elektroninio mokymosi pajėgumų naudojimą. Bus sukurtas forumas, kuriame dalyviams bus teikiama informacija apie naudojimąsi elektroninio mokymosi produktais. Elektroninio mokymosi ir techninės pagalbos projektams teigiamą poveikį darys valstybėse paramos gavėjose esančių naudotojų atsiliepimai apie šį procesą. |
| --- | --- |

8.

Projektas apima ir pagal pirmuosius CTBTO bendruosius veiksmus sukurtų LTS elektroninio mokymosi pajėgumų naudojimą. Bus sukurtas forumas, kuriame dalyviams bus teikiama informacija apie naudojimąsi elektroninio mokymosi produktais. Elektroninio mokymosi ir techninės pagalbos projektams teigiamą poveikį darys valstybėse paramos gavėjose esančių naudotojų atsiliepimai apie šį procesą.

| 9. | Techninės pagalbos srityje tai turėtų paskatinti kiekvienos CTBT pasirašiusios valstybės dalyvavimą NDC kūrimo veikloje, kurią vykdo LTS. Ši veikla turėtų būti vykdoma remiantis techninės pagalbos nuostatomis, nurodytomis CTBT protokolo I F.22 dalyje. |
| --- | --- |

9.

Techninės pagalbos srityje tai turėtų paskatinti kiekvienos CTBT pasirašiusios valstybės dalyvavimą NDC kūrimo veikloje, kurią vykdo LTS. Ši veikla turėtų būti vykdoma remiantis techninės pagalbos nuostatomis, nurodytomis CTBT protokolo I F.22 dalyje.

Privalumai

| 10. | Projektu siekiama CTBTO ir valstybėms paramos gavėjoms užtikrinti tokius privalumus:






  — | Valstybėse paramos gavėjose esantys NDC galės turėti aukštesnės kvalifikacijos techninius pajėgumus, skirtus:






  — | išlaikyti ir prižiūrėti savo tarptautinės stebėsenos sistemos stotis, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Projektu siekiama CTBTO ir valstybėms paramos gavėjoms užtikrinti tokius privalumus:

—

Valstybėse paramos gavėjose esantys NDC galės turėti aukštesnės kvalifikacijos techninius pajėgumus, skirtus:

—

išlaikyti ir prižiūrėti savo tarptautinės stebėsenos sistemos stotis,

| — | analizuoti ir valdyti duomenis ir duomenų produktus, |
| --- | --- |

—

analizuoti ir valdyti duomenis ir duomenų produktus,

| — | NDC įkūrusios valstybės galės gauti ir analizuoti realiu laiku IDC pateiktus neapdorotus duomenis. |
| --- | --- |

—

NDC įkūrusios valstybės galės gauti ir analizuoti realiu laiku IDC pateiktus neapdorotus duomenis.

| 11. | NDC įkūrusios valstybės iš LTS gaus finansinę, technologinę ir žmogiškųjų išteklių paramą, kuri padės ją gavusioms valstybėms vystyti ir išlaikyti techninę kompetenciją, reikalingą norint visapusiškai dalyvauti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos veikloje. |
| --- | --- |

11.

NDC įkūrusios valstybės iš LTS gaus finansinę, technologinę ir žmogiškųjų išteklių paramą, kuri padės ją gavusioms valstybėms vystyti ir išlaikyti techninę kompetenciją, reikalingą norint visapusiškai dalyvauti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos veikloje.

| 12. | Valstybės paramos gavėjos gali geriau įvertinti, kaip NDC įkūrimas gali praturtinti jų pačių mokslinę bazę ir kaip tarptautinės stebėsenos sistemos duomenis galima panaudoti analizuojant įvykius regione. |
| --- | --- |

12.

Valstybės paramos gavėjos gali geriau įvertinti, kaip NDC įkūrimas gali praturtinti jų pačių mokslinę bazę ir kaip tarptautinės stebėsenos sistemos duomenis galima panaudoti analizuojant įvykius regione.

| 13. | IDC informaciją gaunančių ir nepriklausomą jos analizę atliekančių NDC centrų skaičiaus ir geografinės aprėpties didinimas leis veiksmingiau panaudoti IDC, o tai sudarys palankesnes sąlygas toliau tobulinti sistemos tikslumą (tas buvo pabrėžta LTS 2005 m. balandžio–birželio mėn. atliekant pirmąjį visos sistemos veikimo bandymą). |
| --- | --- |

13.

IDC informaciją gaunančių ir nepriklausomą jos analizę atliekančių NDC centrų skaičiaus ir geografinės aprėpties didinimas leis veiksmingiau panaudoti IDC, o tai sudarys palankesnes sąlygas toliau tobulinti sistemos tikslumą (tas buvo pabrėžta LTS 2005 m. balandžio–birželio mėn. atliekant pirmąjį visos sistemos veikimo bandymą).

Aprašymas

| 14. | LTS atrinks ir paskirs du techninius ekspertus-konsultantus, atliekančius pagrindinių kontaktinių punktų funkcijas; jie bus paskirti dirbti Afrikoje visą projekto laiką ir koordinuos visus savo veiksmus konsultuodamiesi su IDC vadovybe ir gavę jos pritarimą. Valstybės paramos gavėjos bus padalintos į dvi grupes, po grupę kiekvienam pagrindiniam kontaktiniam punktui. Darbas kiekviename regione bus suskirstytas į du etapus. |
| --- | --- |

14.

LTS atrinks ir paskirs du techninius ekspertus-konsultantus, atliekančius pagrindinių kontaktinių punktų funkcijas; jie bus paskirti dirbti Afrikoje visą projekto laiką ir koordinuos visus savo veiksmus konsultuodamiesi su IDC vadovybe ir gavę jos pritarimą. Valstybės paramos gavėjos bus padalintos į dvi grupes, po grupę kiekvienam pagrindiniam kontaktiniam punktui. Darbas kiekviename regione bus suskirstytas į du etapus.

| 15. | 1 etapas. Techniniai darbo vizitai į kiekvieną šalį:






  — | pagrindinių kontaktinių punktų užduotis atliekantys ekspertai keliaus į pirmiau nurodytas valstybes paramos gavėjas, kad įvertintų informuotumą apie LTS duomenų produktus ir naudojimąsi jais. Jie palaikys ryšius su nacionalinėmis valdžios institucijomis, kad įsigilintų į vietinius poreikius ir sampratas bei padidintų informuotumą apie LTS duomenis ir produktus, įskaitant jų galimą naudojimą visuomenės ir mokslo reikmėms. Be to, pagrindiniai kontaktiniai punktai užmegs ryšius su kitais atitinkamais kiekvienos šalies organais, kuriems gali būti naudinga naudotis LTS duomenimis ir produktais. Pagrindiniai kontaktiniai punktai sudarys palankesnes sąlygas nacionalinės valdžios institucijos ir atitinkamų institucijų bendradarbiavimo tinklų kūrimui. Tais atvejais, kai yra NDC, bus įvertinta NDC padėtis personalo ir infrastruktūros (įskaitant kompiuterinę ir interneto infrastruktūrą) požiūriu, kad būtų galima suformuluoti rėmimo veiklos prioritetus, |
| --- | --- | --- |

15.

1 etapas. Techniniai darbo vizitai į kiekvieną šalį:

—

pagrindinių kontaktinių punktų užduotis atliekantys ekspertai keliaus į pirmiau nurodytas valstybes paramos gavėjas, kad įvertintų informuotumą apie LTS duomenų produktus ir naudojimąsi jais. Jie palaikys ryšius su nacionalinėmis valdžios institucijomis, kad įsigilintų į vietinius poreikius ir sampratas bei padidintų informuotumą apie LTS duomenis ir produktus, įskaitant jų galimą naudojimą visuomenės ir mokslo reikmėms. Be to, pagrindiniai kontaktiniai punktai užmegs ryšius su kitais atitinkamais kiekvienos šalies organais, kuriems gali būti naudinga naudotis LTS duomenimis ir produktais. Pagrindiniai kontaktiniai punktai sudarys palankesnes sąlygas nacionalinės valdžios institucijos ir atitinkamų institucijų bendradarbiavimo tinklų kūrimui. Tais atvejais, kai yra NDC, bus įvertinta NDC padėtis personalo ir infrastruktūros (įskaitant kompiuterinę ir interneto infrastruktūrą) požiūriu, kad būtų galima suformuluoti rėmimo veiklos prioritetus,

| — | po to bus rengiamas techninis praktinis mokymas, kuris suburs šiame etape nustatytų institucijų dalyvius. Šio mokymo užsiėmimo metu bus teikiamas techninis instruktažas apie LTS duomenis ir produktus. Jis bus pritaikytas prie dalyvių gebėjimų profilio ir bus atsižvelgta į valstybių paramos gavėjų valstybines kalbas. Šio mokymo metu dalyviai dirbs su LTS programine įranga, sukurta NDC, kurią galima naudoti prieigai prie LTS produktų ir jų analizei. Ši programinė įranga bus pateikta dalyviams (kurie yra LTS leidimą turintys vartotojai), kurie galės ją įdiegti savo institutuose. Be to, įvertinus dalyvių, kurie yra LTS leidimą turinys vartotojai, poreikius, jiems bus suteikta kompiuterinė ir periferinė įranga. Taip pat šis mokymas sudarys progą skatinti regiono institutų techninio personalo bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

—

po to bus rengiamas techninis praktinis mokymas, kuris suburs šiame etape nustatytų institucijų dalyvius. Šio mokymo užsiėmimo metu bus teikiamas techninis instruktažas apie LTS duomenis ir produktus. Jis bus pritaikytas prie dalyvių gebėjimų profilio ir bus atsižvelgta į valstybių paramos gavėjų valstybines kalbas. Šio mokymo metu dalyviai dirbs su LTS programine įranga, sukurta NDC, kurią galima naudoti prieigai prie LTS produktų ir jų analizei. Ši programinė įranga bus pateikta dalyviams (kurie yra LTS leidimą turintys vartotojai), kurie galės ją įdiegti savo institutuose. Be to, įvertinus dalyvių, kurie yra LTS leidimą turinys vartotojai, poreikius, jiems bus suteikta kompiuterinė ir periferinė įranga. Taip pat šis mokymas sudarys progą skatinti regiono institutų techninio personalo bendradarbiavimą.

| 16. | 2 etapas. Tolesnė veikla
  Po 1 etapo dalyviai turėtų sugebėti naudoti savo naujas žinias, programinę ir kompiuterinę įrangą bei įdiegti šiuos naujus įrengimus ir su jais dirbti, kaip jie išmoko mokymo metu. Siekdami užtvirtinti naujai įgytus gebėjimus ir (arba) paaiškinti likusius neaiškius klausimus, pagrindiniai kontaktiniai punktai grįš į šalis paramos gavėjas, kad įvertintų, kaip dalyviai taiko 1 etapo mokymo užsiėmimų metu išmoktus dalykus. Šių trumpesnių tolesnės veiklos vizitų tikslas yra užtikrinti, kad vietinis techninis personalas galėtų nuolat naudotis LTS duomenimis ir produktais. Šios pastangos bus pritaikytos vietos poreikiams ir gebėjimams, atkreipiant dėmesį į tvarumą – kad veikla būtų tęsiama ir projektą užbaigus. |
| --- | --- |

16.

2 etapas. Tolesnė veikla

Po 1 etapo dalyviai turėtų sugebėti naudoti savo naujas žinias, programinę ir kompiuterinę įrangą bei įdiegti šiuos naujus įrengimus ir su jais dirbti, kaip jie išmoko mokymo metu. Siekdami užtvirtinti naujai įgytus gebėjimus ir (arba) paaiškinti likusius neaiškius klausimus, pagrindiniai kontaktiniai punktai grįš į šalis paramos gavėjas, kad įvertintų, kaip dalyviai taiko 1 etapo mokymo užsiėmimų metu išmoktus dalykus. Šių trumpesnių tolesnės veiklos vizitų tikslas yra užtikrinti, kad vietinis techninis personalas galėtų nuolat naudotis LTS duomenimis ir produktais. Šios pastangos bus pritaikytos vietos poreikiams ir gebėjimams, atkreipiant dėmesį į tvarumą – kad veikla būtų tęsiama ir projektą užbaigus.

| 17. | Baigiant projektą kiekvienai valstybei paramos gavėjai pateikiant išsamią ataskaitą, kurioje bus apibūdinta padaryta pažanga, taip pat išdėstomi aplankytų organizacijų (pačių organizacijų nurodyti ir nepriklausomai nustatyti) poreikiai ir tų organizacijų tarpusavio santykiai. Šia informacija bus remiamasi atitinkamose šalyse vykdant tolesnę veiklą. |
| --- | --- |

17.

Baigiant projektą kiekvienai valstybei paramos gavėjai pateikiant išsamią ataskaitą, kurioje bus apibūdinta padaryta pažanga, taip pat išdėstomi aplankytų organizacijų (pačių organizacijų nurodyti ir nepriklausomai nustatyti) poreikiai ir tų organizacijų tarpusavio santykiai. Šia informacija bus remiamasi atitinkamose šalyse vykdant tolesnę veiklą.

III.   TRUKMĖ

Bendra numatoma projektų įgyvendinimo trukmė – 18 mėnesių.

IV.   PARAMOS GAVĖJAI

Pagal šiuos bendruosius veiksmus projektų paramos gavėjai yra visos CTBT pasirašiusios valstybės bei CTBTO parengiamoji komisija.

Pagal projekto komponentą „Techninė pagalba“ paramą gausiančių šalių galutinė atranka atliekama vykstant įgyvendinančiojo subjekto konsultacijoms su pirmininkaujančia valstybe nare, kuriai padeda Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, ir kuri glaudžiai konsultuojasi su valstybėmis narėmis ir Komisija kompetentingoje Tarybos darbo grupėje. Galutinis sprendimas bus grindžiamas įgyvendinančiojo subjekto pateiktais pasiūlymais pagal šių bendrųjų veiksmų 2 straipsnio 2 dalį.

V.   ĮGYVENDINANTYSIS SUBJEKTAS

Techninis projektų įgyvendinimas bus pavestas CTBTO parengiamajai komisijai. Projektus tiesiogiai įgyvendins CTBTO parengiamosios komisijos darbuotojai, ekspertai iš CTBT pasirašiusių valstybių bei rangovai. Rangovų atveju CTBTO parengiamoji komisija visų prekių, darbų ar paslaugų pirkimą pagal šiuos bendruosius veiksmus vykdys kaip nustatyta finansavimo susitarime, kurį turi sudaryti Europos Komisija ir CTBTO parengiamoji komisija.

Įgyvendinantysis subjektas parengs:

| a) | laikotarpio vidurio ataskaitą praėjus pirmiesiems šešiems projektų įgyvendinimo mėnesiams; |
| --- | --- |

a)

laikotarpio vidurio ataskaitą praėjus pirmiesiems šešiems projektų įgyvendinimo mėnesiams;

| b) | galutinę ataskaitą ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo projektų įgyvendinimo pabaigos. |
| --- | --- |

b)

galutinę ataskaitą ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo projektų įgyvendinimo pabaigos.

Ataskaitos bus siunčiamos pirmininkaujančiai valstybei narei, kuriai padeda Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis.

VI.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ DALYVAVIMAS

Projektai visiškai finansuojami pagal šios bendruosius veiksmus. Ekspertai iš CTBTO parengiamosios komisijos ir iš CTBT pasirašiusių valstybių gali būti laikomi trečiųjų šalių dalyviais. Jie dirbs pagal CTBTO parengiamosios komisijos ekspertų standartines veiklos taisykles.

---

IV Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Priežiūros tarnyba

| 17.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 189/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 189/36

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 125/06/COL

2006 m. gegužės 3 d.

dėl Norvegijos energijos fondo (Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

atsižvelgdama į Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II dalies 4 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnį, 7 straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalis ir 14 straipsnį,

atsižvelgdama į Institucijos gaires (4) dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo bei aiškinimo, ir ypač į jų 15 skyrių dėl pagalbos teikimo aplinkos apsaugos srityje,

atsižvelgdama į 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimą dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje,

pasiūliusi suinteresuotosioms šalims pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (5) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   Procedūra

Norvegijos valdžios institucijos 2003 m. birželio 5 d. Norvegijos atstovybės prie Europos Sąjungos laiške, kuriuo buvo persiųstas 2003 m. birželio 4 d. Naftos ir energetikos ministerijos laiškas, kurį Institucija gavo ir užregistravo 2003 m. birželio 10 d. (Dok. Nr. 03–3705–A, užregistruota byla SAM 030.03006), pranešė apie dviejų pagalbos programų – „Dotacijų programa naujų energijos technologijų diegimui“ ir „Informavimo ir mokymo priemonės energijos efektyvumo srityje“ – pakeitimus pagal Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) 2003 m. birželio 16 d. laiške (Dok. Nr. 03–3789–D) pranešė Norvegijos valdžios institucijoms, jog programa jau egzistavo nuo 2002 m. sausio 1 d., t. y. iki pranešimo, todėl ši priemonė pagal Institucijos procedūrų ir esminių taisyklių valstybės pagalbos srityje 6 skyrių būtų vertinama kaip „neteisėta pagalba“ (6).

Po pasikeitimo laiškais (7) Institucija 2005 m. gegužės 18 d. laiške pranešė Norvegijos valdžios institucijoms, kad ji nusprendė pradėti procedūrą dėl Norvegijos energijos fondo, numatytą Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje.

Institucijos sprendimas Nr. 122/05/COL pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (8). Institucija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas šiuo klausimu. Institucija gavo vieną pastabą. Institucija 2005 m. rugsėjo 27 d. laiške (Įvykis Nr. 335569) persiuntė šią pastabą Norvegijos valdžios institucijoms, kad jos pateiktų savo pastabas.

Norvegijos valdžios institucijos Norvegijos atstovybės prie Europos Sąjungos 2005 m. liepos 15 d. laiške, kuriame buvo persiųstas 2005 m. liepos 12 d. Modernizavimo ministerijos laiškas ir 2005 m. liepos 11 d. Naftos ir energetikos ministerijos laiškas, perdavė pastabas dėl Institucijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Institucija gavo ir užregistravo šiuos laiškus 2005 m. liepos 19 d. (Įvykis Nr. 327172).

2005 m. spalio 6 d. Norvegijos valdžios institucijos suteikė daugiau informacijos, pirmiausia eksperto – First Securities – pranešimą (Įvykis Nr. 345642). Norvegijos valdžios institucijų ir Institucijos susitikimas įvyko 2005 m. spalio 11 d.2005 m. lapkričio 18 d. Norvegijos valdžios institucijos elektroniniu paštu suteikė daugiau informacijos (Įvykis Nr. 350637). Susitikimas su Norvegijos valdžios institucijomis įvyko 2006 m. vasario 13 d.2006 m. kovo 8 d. Norvegijos valdžios institucijos suteikė daugiau informacijos (Įvykis Nr. 365788).

2.   Energijos fondo paramos priemonių aprašymas

Norvegijos Vyriausybė savo pranešime paskelbė apie dviejų energetikos schemų, kurias nuo 1978–1979 m. įgyvendino Norvegijos vandens išteklių ir energetikos direktoratas (NVE), pakeitimus. Pirmoji schema – „Dotacijų programa naujų energijos technologijų diegimui“ – kuria Norvegijos Vyriausybė teikė paramą investicijoms į atsinaujinančios energijos technologijų diegimą. Antroji programa – „Informavimo ir mokymo priemonės energijos efektyvumo srityje“ – buvo energijos efektyvumo kampanijų ir mokymo pramonės, verslo ir namų ūkių sektoriuose organizavimui. Šios programos buvo finansuojamos iš biudžeto lėšų. Svarbiausi minėtų programų pakeitimai, apie kuriuos buvo pranešta, yra šie:

| 2.1. | abi schemos buvo sujungtos į naują finansavimo mechanizmą – Energijos fondą; |
| --- | --- |

2.1.

abi schemos buvo sujungtos į naują finansavimo mechanizmą – Energijos fondą;

| 2.2. | kitoks iki šiol veikusių programų finansavimo būdas – be toliau teikiamų valstybės biudžeto dotacijų, taip pat apmokestinant elektros paskirstymo tarifus (9) visoms Enovos remiamoms priemonėms; |
| --- | --- |

2.2.

kitoks iki šiol veikusių programų finansavimo būdas – be toliau teikiamų valstybės biudžeto dotacijų, taip pat apmokestinant elektros paskirstymo tarifus (9) visoms Enovos remiamoms priemonėms;

| 2.3. | Energijos fondą administruoja naujai įsteigta administracinė įstaiga Enova. Taip pat buvo patvirtintos naujos nuostatos bei Norvegijos valstybės ir Enovos susitarimas. Šios naujos nuostatos turėtų užtikrinti, kad paramos priemonės padėtų įgyvendinti naujus numatytus energetikos politikos tikslus. |
| --- | --- |

2.3.

Energijos fondą administruoja naujai įsteigta administracinė įstaiga Enova. Taip pat buvo patvirtintos naujos nuostatos bei Norvegijos valstybės ir Enovos susitarimas. Šios naujos nuostatos turėtų užtikrinti, kad paramos priemonės padėtų įgyvendinti naujus numatytus energetikos politikos tikslus.

Pr. 2.1.   Dviejų pagalbos schemų sujungimas

2002 m. sausio 1 d. buvo įsteigtas Energijos fondas, o dvi pirmiau minėtos schemos buvo sujungtos ir priskirtos šiam fondui. Energijos fondas – tai pagal naująją tvarką toliau įgyvendinamų paramos priemonių finansavimo mechanizmas.

Pr. 2.2.   Naujas Energijos fondo finansavimo būdas

Veikusios programos buvo finansuojamos dotacijomis iš valstybės biudžeto, o naujai įsteigtas Energijos fondas finansuojamas dotacijomis iš valstybės biudžeto ir elektros paskirstymo tarifo mokesčiu (tai nėra energijos gamybos mokestis).

Šis mokestis yra numatytas Naftos ir energetikos ministerijos 2001 m. gruodžio 10 d. Reglamente dėl Energijos fondo (10). Pagal Reglamento dėl Energijos fondo 3 ir 2a skirsnius visos įmonės, gavusios licenciją pagal Energetikos įstatymo (11) (norv. omsetningskonsesjoner) 4–1 skirsnį, nustatydamos galutiniam vartotojui mokestį už elektros energijos suvartojimą iš tinklo, į sąskaitą įtraukia papildomą 1 øre/kWh mokestį (nuo 2004 m. liepos 1 d. padidėjo nuo 0,3 øre/kWh) už suvartotą elektros energiją (t. p. žr. Energetikos įstatymo 4–4 skirsnį).

Tuomet licencijos turėtojas Energijos fondui sumoka 1 øre/kWh, padaugintą iš energijos kiekio, už kurį galutiniam paskirstymo tinklo vartotojui yra išrašyta sąskaita. Šio sprendimo I.7 skirsnyje pateiktoje lentelėje matyti, kad Energijos fondas vis daugiau finansuojamas tik iš šio mokesčio. Tačiau neatmetama galimybė, kad Energijos fondas ateityje vėl galėtų gauti biudžeto asignavimų.

Pr. 2.3.   Enovos vykdomas Energijos fondo administravimas

2001 m. birželio 22 d. buvo įsteigta Enova SF
   (12). Enova – tai nauja administracinė įstaiga, turinti valstybės įmonės organizacinę struktūrą (norv. statsforetak, SF) (13). Norvegijos valstybė ją valdo per Naftos ir energetikos ministeriją. Enova veikia nuo 2002 m. sausio 1 d., t. y. nuo tada, kai buvo įsteigtas Energijos fondas.

Pagrindinis Enovos įstaigos uždavinys – įgyvendinti paramos programas, administruoti Energijos fondą ir siekti energetikos politikos tikslų, kuriuos Norvegijos Parlamentas patvirtino 2000 m. Šie pagrindiniai uždaviniai išsamiau apibrėžti Norvegijos valstybės (Naftos ir energetikos ministerijos) ir Enovos SF susitarime (toliau – Susitarimas) (14). Remiantis pačios Enovos institucijos apibrėžimu, „Enovos SF steigimas rodo, kad keičiasi Norvegijos energijos efektyvumo bei atsinaujinančios energijos politikos organizavimas ir įgyvendinimas“.

3.   Nacionalinė paramos priemonių teisinė bazė

Nacionalinę paramos priemonių teisinę bazę sudaro 2001 m. balandžio 5 d. Parlamento sprendimas (15), priimtas remiantis 2000 m. gruodžio 21 d. Naftos ir energetikos ministerijos siūlymu (16). Parlamento sprendimu yra iš dalies pakeistas 1990 m. birželio 29 d. Energetikos įstatymas Nr. 50 (norv. Energiloven). Pagrindiniai Enovos uždaviniai yra apibrėžti pirmiau minėtame Ministerijos ir Enovos susitarime.

Be to, yra priimtas naujas svarbus 2001 m. gruodžio 10 d. Reglamentas Nr. 1377 dėl elektros paskirstymo tarifo mokesčio (norv. Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet). Reglamente dėl Energijos fondo (norv. Vedteker for energifondet) yra numatyta, kad šis fondas yra pavaldus Naftos ir energetikos ministerijai, o jį administruoja Enova.

4.   Pagalbos priemonių tikslas

Schemos buvo sujungtos ir priskirtos naujai įsteigtam Energijos fondui bei jį administruojančiai Enovos įstaigai siekiant ekonomiškiau naudoti viešąsias lėšas energijos taupymo priemonėms bei ekologiškos energijos gamybai. Enova ir Energijos fondas turėtų pasiekti naujus Parlamento patvirtintus tikslus energetikos srityje (17).

Remiantis pirmiau minėtu Susitarimu, iki 2010 m. sutaupytos energijos ir naujos gaminamos ekologiškos energijos kiekis iš viso turėtų sudaryti ne mažiau kaip 12 TWh, iš kurių:

| — | ne mažiau kaip 4 TWh turėtų būti gauta dėl padidėjusio iš vandens energijos gaminamos šilumos energijos kiekio, naudojant naujus atsinaujinančios energijos šaltinius, šilumos siurblius, terminės energijos šildymą, ir |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 4 TWh turėtų būti gauta dėl padidėjusio iš vandens energijos gaminamos šilumos energijos kiekio, naudojant naujus atsinaujinančios energijos šaltinius, šilumos siurblius, terminės energijos šildymą, ir

| — | ne mažiau kaip 3 TWh turėtų būti gauta dėl padidėjusio vėjo energijos naudojimo. |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 3 TWh turėtų būti gauta dėl padidėjusio vėjo energijos naudojimo.

Susitarime yra numatytas dar vienas tikslas: Fondo ištekliai turėtų prisidėti prie energijos taupymo ir naujos ekologiškos energijos plėtros, dėl kurių iki 2005 m. pabaigos iš viso bus gauta ne mažiau kaip 5,5 TWh energijos (palyginti su pirminiu 4,5 TWh kiekiu). Remdama naujas atsinaujinančios energijos rūšis ir prisidėdama prie didesnio energijos taupymo, Norvegija taip pat nori sumažinti priklausomybę nuo vieno vyraujančio elektros gamybai naudojamo šaltinio – vandens energijos. Toliau pateikti duomenys, kuriuos perdavė Norvegijos valdžios institucijos, rodo, kad Norvegija tebėra priklausoma nuo vandens energijos, nors pastaraisiais metais naudoja daugiau vėjo ir šiluminės elektros energijos.

1   lentelė

Elektros energijos gamyba, vartojimas, importas ir eksportas (GWh), Norvegija, 2000–2005 m.

| | 2000 m. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2003 m. | 2005 m. sausio–gegužės mėn. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas gamybos kiekis | 142 816 | 121 608 | 130 473 | 107 273 | 110 427 | 60 976 |
| Vandens energija | 142 289 | 121 026 | 129 837 | 106 101 | 109 280 | na |
| Vėjo energija | 31 | 27 | 75 | 220 | 260 | na |
| Šiluminė elektros energija | 496 | 555 | 561 | 952 | 887 | na |
| Vartojimas | 123 761 | 125 206 | 120 762 | 115 157 | 121 919 | 56 665 |
| Importas | 1 474 | 10 760 | 5 334 | 13 471 | 15 334 | 1 923 |
| Eksportas | 20 529 | 7 162 | 15 045 | 5 587 | 3 842 | 6 234 |
| Grynasis importas | –19 055 | 3 598 | –9 711 | 7 884 | 11 492 | –4 311 |
| Grynasis importas/vartojimas | 0,0 % | 2,9 % | 0,0 % | 6,8 % | 9,4 % | 0,0 % |
| Grynasis eksportas/vartojimas | 15,4 % | 0,0 % | 8,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 7,6 % |

2000 m.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

2003 m.

2005 m. sausio–gegužės mėn.

Visas gamybos kiekis

142 816

121 608

130 473

107 273

110 427

60 976

Vandens energija

142 289

121 026

129 837

106 101

109 280

na

Vėjo energija

31

27

75

220

260

na

Šiluminė elektros energija

496

555

561

952

887

na

Vartojimas

123 761

125 206

120 762

115 157

121 919

56 665

Importas

1 474

10 760

5 334

13 471

15 334

1 923

Eksportas

20 529

7 162

15 045

5 587

3 842

6 234

Grynasis importas

–19 055

3 598

–9 711

7 884

11 492

–4 311

Grynasis importas/vartojimas

0,0 %

2,9 %

0,0 %

6,8 %

9,4 %

0,0 %

Grynasis eksportas/vartojimas

15,4 %

0,0 %

8,0 %

0,0 %

0,0 %

7,6 %

5.   Paskelbta energijos fondo sistema

5.1.   Bendrosios pastabos apie Energijos fondą

Enova gali teikti paramą investicijoms į energijos taupymo sistemas ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių gamybą bei naudojimą, taip pat pirminę paramą investicijoms į naujas energijos technologijas.

Subsidijų kiekis nustatomas įvertinus kiekvieną techninį ir finansinį projektą. Pirmenybė teikiama tiems projektams, kurie užtikrina didžiausią sutaupomų ar pagaminamų kilovatvalandžių (kWh) kiekį vienai subsidijuojamai Norvegijos kronai (NOK). Dėl to atsiranda konkurencija viešosioms lėšoms gauti ir to tikslas – atrinkti efektyviausius projektus.

Kvietimai teikti paraiškas skelbiami didžiausiuose nacionaliniuose ir regioniniuose laikraščiuose bent du kartus per metus, o daugeliui programų – keturis kartus per metus.

5.2.   Atsinaujinanti energija

Investicijų į atsinaujinančios energijos gamybą ir naudojimą srityje Norvegija remia energetikos projektus, skirtus energijos šaltiniams, kurie Direktyvos 2001/77/EB 2 straipsnyje (18) yra apibrėžti kaip atsinaujinančios energijos šaltiniai (žr. Institucijos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 7 punktą, toliau „Aplinkos apsaugos gairės“, kurios apima vėjo, saulės, geoterminę, bangų energiją, potvynių energiją ir hidroelektrinius įrengimus, kurių galingumas yra mažesnis nei 10 MW bei biomasės energija). Tradicinis Norvegijoje naudojamas elektros gamybos šaltinis – vandens energija – kuriai, remiantis paaiškinimu, iki šiol nebuvo suteikta jokia parama (19). Lėšos gamtinių dujų diegimui Energijos fondo biudžete nenumatytos (20).

Enova mano, kad projektai, skirti vėjo energijai, bioenergijai, potvynių energijai, geoterminei energijai ir vandenyno bangų energijai, atitinka bendruosius reikalavimus paramai gauti. Saulės energijos projektai apima integruotus pasyvaus saulės energijos naudojimo sprendimus, saulės energijos šildymo sistemas ir fotovoltinės (PV) energijos gamybą.

Aiškindamos sąvoką „bioenergija“, Norvegijos valdžios institucijos patikslino, kad šis terminas naudojamas kalbant apie atsinaujinančią (elektros ar šilumos) energiją, kuri dažniausiai gaminama naudojant biomasę, kaip apibrėžiama Direktyvoje 2001/77/EB. Bioenergija – tai platesnė sąvoka nei biomasė, ji apima, pvz., biomasės pavertimo elektra ir (arba) šiluma projektus, palyginti su biomasės projektais, kurie skirti tik biomasei gaminti ir perdirbti. Tokiems projektams reikia papildomų investicijų kurti atsarginiams ir didžiausio krūvio energijos pajėgumams, naudojant kitus energijos šaltinius. Todėl investicijų į tokius projektus sąnaudos gali apimti ne tik biomasę, bet ir kitus energijos šaltinius kartu su biomase. Institucija mano, kad gali būti projektų, kuriuose biomasė sudaro tik dalį bioenergijos.

Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad sąvoka atsinaujinančios energijos šaltinių „naudojimas“ taikoma projektams, kuriuose investicijos skiriamos vidaus gamybai, kai gamintojas bei vartotojas yra tas pats subjektas (dažniausiai gaminant šilumos energiją).

Enova nustato paramos, kurią galima skirti projektui, sumą, apskaičiuodama skirtumo tarp einamųjų projekto gamybos sąnaudų ir einamųjų pajamų diskontuotą esamą vertę, gautą remiantis konkretaus energijos šaltinio rinkos verte. Kitaip tariant, ji taiko grynosios esamos vertės skaičiavimo metodą (toliau – GEV skaičiavimo metodas).

Norėdamos pasirinkti rinkos kainą, Norvegijos valdžios institucijos nurodo tris skirtingus atvejus:

Pirmuoju atveju svarstoma atsinaujinančios energijos gamybos, įtraukiamos į paskirstymo tinklą, ir todėl konkuruojančios su įprastos elektros energijos gamyba, kaina Šiaurės šalių energijos biržoje Nordpool. Tai daroma vėjo energijos, bioenergijos, atliekų, saulės, potvynių ir vandenyno bangų energijos atveju, remiantis Nordpool energijos biržoje nustatyta kaina. Nordpool biržoje skelbiamos tiek neatidėliotino atsiskaitymo kainos, tiek išankstinės kainos. Kadangi investicijos yra pagrįstos ateities elektros energijos kainų prognozėmis, Enova skaičiuoja pagalbą remdamasi kasdien sudaromais ateities sandoriais. Siekiant išvengti nenumatytų kainų svyravimų, taikomas šešių mėnesių naujausių ateities sandorių vidurkis. Kaina nurodoma, kai pateikiama projekto paraiška – keturis kartus per metus.

Antrasis atvejis susijęs su centriniu šildymu, kai šilumos energija paskirstoma vietos paskirstymo tinklu ir konkuruoja su šilumos energija, gaunama iš iškastinio kuro arba elektros. Šiuo atveju Enova taiko faktinę sandorio kainą (21), kurią moka vartotojas (įprastinės iškastinio kuro ar elektros energijos kaina).

Trečiasis atvejis susijęs su energijos gamyba, kuri neįtraukta į jokį paskirstymo tinklą (pvz., energijos gamyba vietoje naudojant likutinį garą, kuri neįtraukta į paskirstymo tinklą). Šiuo atveju taikoma kaina, kurią rinkoje moka galutinis vartotojas, įskaitant mokesčius.

Pagalbos schemos tikslas – paskatinti investicijas į atsinaujinančios energijos šaltinius, kurių kitaip nebūtų, nes energijos rinkos kaina nepadengia sąnaudų ir grynoji esama vertė yra neigiama. Dėl to Norvegijos valdžios institucijų teigimu, subsidijos turi padengti tik papildomas atsinaujinančios energijos gamybos sąnaudas. Be to, Enovos teikiama parama neviršija lėšų sumos, kuri reikalinga projektui inicijuoti, t. y. priimti teigiamam sprendimui dėl investicijų.

Vis dėlto remiantis Institucijos informacija, įsteigus Energijos fondą ir Enovą, nebuvo tikslios nuostatos, kada projekto inicijavimo tikslas yra pasiektas. Pvz., nebuvo nustatyta, kada projektas, įskaitant Energijos fondo paramą, pasiekia nulinę grynąją esamą vertę. Reikia pažymėti, kad buvo atlikti tyrimai, siekiant nustatyti, kada projektas pasiekia tokį balansą. Tačiau vis tiek nebuvo numatytos tikslios ribos, kurios leistų nutraukti atitinkamą sumą viršijančią valstybės pagalbą. Be to, remiantis Institucijos sprendimu pradėti oficialią tyrimo procedūrą, kai kuriais atvejais Enovai suteikus pagalbą, dėl gautos projekto pagalbos buvo gauta teigiama grynoji esama vertė (22).

Kai projektams teikiama parama, Enova ir pagalbos gavėjas sudaro pagalbos sutartį, kurioje apibrėžiamos paramos mokėjimo sąlygos. Mokėjimai gali būti koreguojami, atsižvelgiant į bet kokį sąnaudų sumažinimą statybos metu. Baigus investicijas, patirtos sąnaudos lyginamos su paraiškoje nurodyta sąmata. Jei šie veiksniai skiriasi paraiškos pateikėjo naudai, Enova gali sumažinti finansinę paramą, kad ji atitiktų faktinę sąnaudų struktūrą (23).

Nuostatoje dėl investicijų inicijavimo yra numatytas tinkamos kapitalo grąžos reikalavimas. Taikoma metinė diskonto norma (nominalus dydis, neatskaičius mokesčių) – 7 % visiems projektams, pridedant rizikos priemoką – tam tikrą procentinių punktų skaičių. Norvegijos Vyriausybė nurodė, kad Enova savo analizę pagrįs teorinėmis vertėmis, pateiktomis viešuose pripažintų Norvegijos valstybės institucijų pranešimuose, ir rizikos priemoka sieks 2,5–4,5 % priklausomai nuo energijos rūšies ir projekto pobūdžio.

5.3.   Energijos taupymo priemonės

Pagal paskelbtą sistemą (24) parama investicijoms į energijos taupymo priemones skaičiuojama taikant tokį patį grynosios esamos vertės skaičiavimo metodą, kuris taikomas ir atsinaujinančios energijos projektams.

5.4.   Naujos energijos technologijos

Šioje kategorijoje Enova remia technologijas, kurias dar reikia plėtoti ir toliau bandyti, kol jos taps ekonomiškai perspektyvios, nors mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektų, nurodytų Institucijos valstybės pagalbos gairių 14 skyriuje dėl mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, etapas joms jau baigtas. Tokios technologijos – tai potvynių arba bangų energijos gamybos įrenginiai. Tokie projektai gali būti siejami, siekiant didesnio efektyvumo arba skatinant atsinaujinančios energijos gamybą.

Oficialaus tyrimo metu Norvegijos valdžios institucijos išaiškino, kad ši kategorija galėtų būti priskirta pirmiau apibrėžtos paramos investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą ir energijos taupymą subkategorijai. Anksčiau 95,3 % paramą gavusių projektų šioje kategorijoje buvo skirti atsinaujinančios energijos gamybai, 4,3 % – energijos taupymo priemonėms (25).

Enova pasirašė sutartį su Norvegijos mokslinių tyrimų taryba dėl „naujų sprendimų energetikos srityje diegimo“, skirtą energijos taupymui ir šilumos energijos gamybai naudojant saulės energiją ir biomasę. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, ši sutartis nėra nauja pagalbos schema, ja siekiama skirti daugiau dėmesio sričiai, kurioje Enova ir Mokslinių tyrimų tarybos bendradarbiavimas galėtų pasiekti geresnių sąveikos rezultatų. Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad ši sistema – tai bendras langas projektams, kurie gali būti ikikonkurenciniame etape (ir todėl galėtų gauti Mokslinių tyrimų tarybos paramą), arba duoti pajamų (ir galėtų gauti Enovos paramą). Tokie projektai negaus abiejų paramos įstaigų finansavimo. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad bet kokiu atveju paramos jungimo taisyklės garantuoja, kad būtų laikomasi Aplinkos apsaugos gairių G skirsnio 66 punkto nuostatų. Šiame Aplinkos apsaugos gairių skirsnyje sakoma, kad pagal šias gaires parama negali būti jungiama su kitomis valstybės pagalbos formomis, kurios apibrėžtos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jei dėl tokio kartojimosi pagalbos dydis viršija Aplinkos apsaugos gairėse nurodytą dydį.

Kadangi Enova gali remti tiktai pajamų duodančius projektus, vertindama paramą naujų technologijų projektams Enova taip pat naudoja pirmiau minėtą grynosios esamos vertės apskaičiavimo metodą. Projektų pajamos grindžiamos parduodamos elektros ir šilumos energijos gamyba ir Norvegijos valdžios institucijų teigimu tos pajamos, apskaičiuotos pagal grynosios esamos vertės apskaičiavimo metodą, rodo, kad projektai yra perspektyvūs.

5.5.   Energijos vartojimo auditai

Enova taip pat siūlo nemokamas patariamąsias ir konsultacines paslaugas įmonėms energijos efektyvumo klausimais. Šios paramos tikslas – kad kuo daugiau įmonių atliktų energijos vartojimo auditą ir analizę, kurie padėtų joms sumažinti susijusias sąnaudas. Kaip pranešta, parama šioms paslaugoms nebuvo teisiškai apribota iki de minimis ribos arba paramos tik smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms. Jos buvo skirtos tam tikroms įmonėms. 2003 m. programoje tikslinės grupės buvo apibūdintos kaip privačių ir viešųjų pastatų, kurių bendras paviršiaus plotas didesnis kaip 5 000 kv. m., savininkai, pramonės įmonės bei didelių plotų nuomininkai. 2003 m. Enova skyrė lėšų įmonėms pirkti tokias patariamąsias ir konsultacines paslaugas, bet pati tokių paslaugų neteikė.

Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad reikėtų skirti pagal šias programas teikiamą pagalbą nuo mokymo ir informavimo priemonių, kadangi finansavimas tiesiogiai skiriamas įmonėms, atliekančioms energijos vartojimo auditą ir analizę, siekiant įvertinti investicijas į energijos taupymą arba vartojimo taisyklių pakeitimus įmonėse. Dėl to šiame sprendime Institucija atskirai aptars tokią pagalbą. Norvegijos valdžios institucijos toliau pažymi, kad šios programos yra panašios į energijos vartojimo auditus, atliekamus pagal Komisijos patvirtintą Suomijos schemą (26).

Anksčiau buvo galima teikti dotacijas, kurios padengė iki 50 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, nuo 2004 m. sausio 1 d. atlyginama tik 40 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų.

5.6.   Informavimo ir mokymo programos energijos efektyvumo srityje

Enova turi informacinės pagalbos telefono liniją energetikos klausimais, kuria nemokamai teikiama informacija ir konsultacijos visiems, siekiantiems padidinti energijos efektyvumą. Kadangi Enova neturi galimybių pati imtis tokios veiklos, Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad tokios paslaugos perkamos pagal viešųjų pirkimų taisykles. Enova negali savo nuožiūra rinktis subjektų, kuriems teikti tokias konsultacijas ir informaciją.

Iki 2003 m. sausio 1 d.Enova pasiūlė plačiai skelbtą programą, kurią įgyvendinant dvidešimt regioninių energijos efektyvumo centrų, atstovavusių Enovai šioje srityje, vietoje apklausė namų ūkių ir įmonių atstovus apie energijos efektyvumą, po kurių reikėjo imtis konkrečių tolesnių veiksmų. Ši pagalba buvo teikiama nemokamai, kiekvienam prašymui buvo skirtos maždaug dvi valandos. Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad Enova negalėjo savo nuožiūra rinktis šios paslaugos gavėjų.

Kalbant apie mokymo priemones, reikia paminėti šias programas. Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad konkursų dalyvių konkurencija ir projektų ekonomiškumas yra esminiai veiksniai.

Iki 2005 m. sausio 1 d.Enova įgyvendino mokymo medžiagos ir mokymo koncepcijų programą (27), skatinančią įmonėse įgyti ir išsaugoti žinias apie atsinaujinančios energijos šaltinius. Programa buvo įgyvendinama konkurso forma, Enova apmokėdavo 50 % visų projekto rengimo sąnaudų. Programos tikslas – skatinti mokymo medžiagos apie energijos efektyvumą (knygų, programinės įrangos ir t.t.) rengimą, taip pat remti su energetika susijusių kursų plėtrą, pvz., koledžuose (universitetuose), arba profesinių sąjungų rengiamus kursus ir kt. Programa buvo prieinama viešiesiems, privatiems ir nepelno subjektams. 2003 m. ir 2004 m. programose buvo pateikti pirmumo sąrašai (pvz., statybų sektoriaus projektai, viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektai ir projektai, kurie turi būti įgyvendinti iki 2003 m. rugpjūčio 1 d.). 2003 m. programoje papildomas mokymas buvo ypač orientuotas į universitetus, sąjungas, profesines sąjungas ir privačias švietimo įstaigas (1 etapas), taip pat architektus, tiekėjus, verslininkus ir kitus komerciniuose pastatuose su energetikos sistemomis dirbančius darbuotojus (2 etapas) arba skirtas statybų sektoriui (2004 m. programa).

Siekdama paskatinti 2004 m. mokymo programą, Enova pasiūlė rengti energetikos srities techniniams darbuotojams ir inžinieriams mokymo kursų programą. Ji buvo organizuojama konkurso tvarka. Enova apmokėjo kursų išlaidas tik pirmiesiems 50 kursus baigusių asmenų. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, ši pagalba buvo teikiama ne įmonėms, o tiesiogiai asmenims.

Pirmiau minėtos mokymo medžiagos programos baigėsi 2004 m. gruodžio 31 d. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, apie naujas programas bus pranešta Institucijai. Iš viso, įgyvendinant šią programą, paramą gavo maždaug 33 projektai. Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad kai kurie projektai galėtų atitikti de minimis ribą. Be to, dalis paramos buvo skirta viešojo sektoriaus subjektams, universitetams, kitoms švietimo įstaigoms ir nepelno organizacijoms. Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad šiems subjektams pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį Enovos suteikta parama buvo skirta ne ekonominei įmonės veiklai, bet mokymo veiklai.

Šioje programoje nebuvo numatyta apriboti paramą tik kai kurių kategorijų subjektams ar veiklai. Joje taip pat nėra nurodyta, kad parama neturėtų viršyti de minimis ribos, kaip apibrėžta EEE susitarimo XV priedo 1 dalies e punkte nurodytame įstatyme (28). Taip pat parama nebuvo apribota smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms (29), kaip nurodyta EEE susitarimo XV priedo 1 dalies f punkte nurodytame įstatyme, taip pat nebuvo numatyta, kad parama turi atitikti EEE susitarimo XV priedo 1 dalies d punkte nurodytų reikalavimų (30) (parama mokymui).

Be to, Enova įgyvendina programą, skirtą pagerinti vietos savivaldybių planavimo gebėjimus energetikos srityje, ypač viešojo sektoriaus ir teritorijų planavimo srityje, kaip numatyta Norvegijos planavimo ir statybų įstatyme. Programa, pagal kurią pagalba teikiama nemokamai, yra skirta aukšto lygio atsakingiems savivaldybių pareigūnams ir techniniams darbuotojams. Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad Enova vertina, ar savivaldybė teikia tam tikrą paslaugą, konkuruodama su kitais rinkos operatoriais. Jei taip, tokiai veiklai parama neteikiama.

6.   Pagalbos investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą gavėjai ir pagalbos intensyvumas

Institucija tiria įgyvendinamą pagalbos schemą. Todėl šiame sprendime negalima nurodyti galimų pagalbos gavėjų ir tokia informacija yra tik orientacinė. Norvegijos valdžios institucijos 2005 m. liepos 15 d. laiške nurodė, kad iki 2004 m. pabaigos bus 236 paramos energijos vartojimo auditui ir investicijoms (pastaroji parama skirta tiek atsinaujinančios energijos gamybai, tiek energijos taupymo priemonėms) gavėjai, kuriems skirta de minimis ribą viršijanti valstybės paramą; tai nebuvo pagalba, skirta viešiesiems subjektams vykdyti savo viešąsias funkcijas. Norvegijos valdžios institucijos toliau nurodė 33 projektus, kurie gavo mokymo (mokymo medžiagos) programos pagalbą.

Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad maždaug 875 kiti projektai yra skirti teikti paramą arba viešiesiems subjektams, arba Enovai pirkti konkrečią paslaugą pagal viešųjų pirkimų taisykles.

Norvegijos valdžios institucijos pateikė duomenis apie atsinaujinančios energijos projektus, rodančius 2002–2004 m. suteiktos pagalbos atsinaujinančios energijos projektams intensyvumą, pagrįstą bendromis investicijų sąnaudomis:

| Atsinaujinančios energijos šaltinis | | Pagalbos intensyvumas, išreikštas procentais visų investicijų sąnaudų, pagalbą skaičiuojant taikant grynosios esamos vertės metodą |
| --- | --- | --- |
| | Projektų skaičius | Vidutinė | Didžiausia |
| Vėjo energija | 10 | 23 % | 68 % |
| Centrinis šildymas | 19 | 20 % | 31 % |
| Bioenergija | 31 | 20 % | 50 % |
| Naujas atsinaujinančios energijos šaltinis | 1 | 25 % | 25 % |

Atsinaujinančios energijos šaltinis

Pagalbos intensyvumas, išreikštas procentais visų investicijų sąnaudų, pagalbą skaičiuojant taikant grynosios esamos vertės metodą

Projektų skaičius

Vidutinė

Didžiausia

Vėjo energija

10

23 %

68 %

Centrinis šildymas

19

20 %

31 %

Bioenergija

31

20 %

50 %

Naujas atsinaujinančios energijos šaltinis

1

25 %

25 %

7.   Biudžetas ir trukmė

2002–2005 m. susitarimas (žr. pirmiau šio sprendimo I.2.3 skirsnį) buvo pratęstas iki 2006 m. pabaigos. Numatyta šį susitarimą pratęsti iki 2010 m. gruodžio 31 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė šią programos biudžeto apžvalgą:

| | Valstybės biudžetas
  mln. NOK | Tarifo mokestis
  mln. NOK | Visas biudžetas
  mln. NOK | Visas biudžetas
  mln. EUR (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 m. | 270 | 161 | 431 | 57,3 |
| 2003 m. | 259 | 192 | 451 | 56,4 |
| 2004 m. | 60 | 470 | 530 | 63,3 |
| 2005 m. | 0 | 650 | 650 | 79,3 |

Valstybės biudžetas

mln. NOK

Tarifo mokestis

mln. NOK

Visas biudžetas

mln. NOK

Visas biudžetas

mln. EUR (31)

2002 m.

270

161

431

57,3

2003 m.

259

192

451

56,4

2004 m.

60

470

530

63,3

2005 m.

0

650

650

79,3

8.   Pagalbos jungimas

Kalbėdama apie Enovos teikiamos pagalbos jungimą su kita valstybės parama, Institucija pažymi, kad iš esmės projektai galėtų gauti pagalbą iš kitų šaltinių. Norvegijos valdžios institucijos pranešime nurodė, jog užtikrins, kad jokia teikiama pagalba neviršytų Aplinkos apsaugos gairių G skirsnio 66 punkte nustatytų ribinių dydžių. Kaip jau buvo minėta, šiame skirsnyje yra numatyta, kad pagal Aplinkos apsaugos gaires patvirtinta pagalba negali būti teikiama kartu su kitų rūšių valstybės parama, jei dėl tokio pasikartojimo teikiamos pagalbos dydis yra didesnis, nei numatyta gairėse. Paraiškų teikėjai turi pranešti Enovai, ar jie yra pateikę paraiškas dėl kitos valstybės pagalbos.

9.   Norvegijos valdžios institucijų pasiūlyti pakeitimai

Siekdamos suderinti šią sistemą su Aplinkos apsaugos gairėmis, Norvegijos valdžios institucijos pasiūlė tam tikrus sistemos pakeitimus, kurie pateikiami toliau. Institucijos tyrimo metu Norvegijos valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti šiuos pakeitimus.

9.1.   Pakeitimai dėl paramos investicijoms, susijusioms su atsinaujinančios energijos gamyba.

1)   Norvegija apribos paramą projektams, atitinkantiems Direktyvos 2001/77/EB 2 a ir b straipsniuose pateiktą atsinaujinančios energijos šaltinių (biomasės) apibrėžimą. Be to, parama nebus teikiama veikiančioms hidroelektrinėms.

2)   Paramos suma bus apskaičiuojama, taikant grynosios esamos vertės skaičiavimo metodą, pagrįstą gamybos sąnaudų ir rinkos kainos skirtumu. Visa paramos suma bus išmokama vieną kartą. Taikomas toks skaičiavimo būdas (pateikiamas realaus energijos projekto pavyzdys, sumos nurodytos NOK):

| Reikalavimus atitinkančios investicijų sąnaudos (32) | 123 000 000 |
| --- | --- |
| Pagaminamos energijos kiekis kWh/metai | 45 700 000 |
| Kaina NOK/kWh | 0,25 |
| Metinės pajamos (33) | 11 425 000 |
| Veiklos sąnaudos NOK/kWh | 0,10 |
| Metinės veiklos sąnaudos | 4 570 000 |
| Metinės grynosios pajamos | 6 855 000 |
| Ekonominės veiklos laikotarpis metais | 25 |
| Kapitalo grąža | 6,33 % |
| GEV | –38 000 000 |
| Parama investicijoms | 38 000 000 |

Reikalavimus atitinkančios investicijų sąnaudos (32)

123 000 000

Pagaminamos energijos kiekis kWh/metai

45 700 000

Kaina NOK/kWh

0,25

Metinės pajamos (33)

11 425 000

Veiklos sąnaudos NOK/kWh

0,10

Metinės veiklos sąnaudos

4 570 000

Metinės grynosios pajamos

6 855 000

Ekonominės veiklos laikotarpis metais

25

Kapitalo grąža

6,33 %

GEV

–38 000 000

Parama investicijoms

38 000 000

Palyginti su sistema, apie kurią buvo pranešta, pirmiau nurodytas skaičiavimo metodas pagrįstas „reikalavimus atitinkančiomis“ investicijų sąnaudomis, bet ne visomis sąnaudomis. Kaip pranešė Norvegijos valdžios institucijos, finansinės, mišrios ir draudimo sąnaudos neįtraukiamos į reikalavimus atitinkančias sąnaudas, bent ne nuo 2004 m. sausio 1 d.

3)   Pirmiau nurodytam skaičiavimui naudojama rinkos kaina yra atitinkama Nordpool kaina. Priimant sprendimą dėl valstybės paramos, centrinio šilumos tiekimo atveju tai yra aktuali (mažiausia) kaina, kurią galutinis naftos arba elektros vartotojas turi mokėti. Jei projektas įgyvendinamas sudarant didelius sandorius su vartotojais, kuriuose kainos nukrypsta nuo galutiniam vartotojui taikytinų elektros ir naftos kainų, sandorio kainos yra aktualios kainos. Jei elektros gamyba neįtraukta į tinklą, taikoma galutinio vartotojo kaina, įskaitant mokesčius.

4)   Parama gali būti teikiama padengti tinkamą kapitalo grąžą. Tačiau išorės ekspertas Enovos įstaigai nustato diskonto normą ir rizikos priemoką kiekviename atsinaujinančios energijos sektoriuje.

Reikėtų pažymėti, kad Norvegijos valdžios institucijos pateikė Institucijai paskirto nepriklausomo eksperto – First Securities ASA
   (34) – pranešimą. Ekspertai taikė Ilgalaikio turto vertinimo modelį (ITVM) (35) bei apskaičiavo šias diskonto normas: atitinkamai 7 % vėjo energijai, 6 % centriniam šildymui, bioenergijai ir energijos panaudojimui. Manoma, kad toks skaičiavimo būdas – tai sistema, pagal kurią Enova gali svarstyti atskirų projektų turto diskonto normas. Ypač vadinamoji beta vertė galėtų būti didesnė, atsižvelgiant į projekto rizikos lygį (36), ir dėl to padidėtų diskonto norma.

Norvegijos valdžios institucijos kasmet peržiūri ir atnaujina palūkanų normą ir rizikos priemoką. Jei yra nenumatytų didelę įtaką diskonto normai turinčių pokyčių, kurie vyksta tarp kasmet atliekamo duomenų atnaujinimo, Norvegijos valdžios institucijos atitinkamai specialiai koreguoja diskonto normą. Tačiau tai taikoma tik tuo atveju, jei manoma, kad pokytis yra ilgalaikis.

5)   Reikalavimus atitinkančios sąnaudos – tai Komisijos sprendime Nr. 75/2002 – Suomija (37) nurodytos sąnaudos. Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad nuo 2005 m. sausio 1 d.Enova pripažino, kad tik tokios sąnaudos atitinka reikalavimus.

6)   Neteikiama parama, viršijanti projekto inicijavimui reikalingą sumą. Vadinasi, jei yra neigiama grynoji esama vertė, gauta pagal pirmiau 2 dalyje nurodytus kriterijus apskaičiavus grynąją esamą vertę, valstybės parama teikiama tik tam, kad būtų užtikrintas projekto balansas, t. y. kad grynoji esama vertė būtų lygi nuliui.

7)   Projektas, kuriam apskaičiuota nulinė vertė arba teigiama grynoji esama vertė be pagalbos, negali gauti pagalbos.

8)   Išskyrus pagalbą biomasės sektoriui, pagal šią schemą suteikta parama niekada neturi viršyti Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punkte nurodyto ribinio dydžio. Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punkte numatyta, kad pagalba apribojama iki energijos rinkos kainos ir gamybos sąnaudų skirtumo, teikiant pagalbą tik jėgainės amortizacijai. Pagalba taip pat gali apimti tinkamos kapitalo grąžos normą, jei Norvegija pateiks įrodymų, kad tai būtina, atsižvelgiant į nedidelį kai kurių atsinaujinančios energijos šaltinių konkurencingumą.

9)   Taikant Enovos paramos dydžio apskaičiavimo metodiką, didžiausia Enovos teikiamos paramos suma neturi viršyti investicijų sąnaudų. Projektai, kurių EBITDA (38) investicijų metu įprastomis veiklos sąlygomis yra neigiamas, negalės gauti jokios pagalbos. Tuo tikslu taikoma diskonto norma – tai diskonto norma, kurią naudoja Enova, kaip buvo minėta šio sprendimo 9.I skirsnio 4 dalyje.

10)   Biomasės projektams gali būti teikiama pagalba veiklai, viršijanti investicijų sąnaudas. Tačiau jokiu būdu pagalba veiklai neteikiama, jei ji didesnė nei numatyta Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 55 punkte (39).

11)   Teikiant paramą šioje sistemoje, biomasė apibrėžiama kaip „skaidi produktų, atliekų ir žemės ūkio (įskaitant augalines ir gyvulines medžiagas), miškininkystės ir su ja susijusių pramonės šakų atliekų dalis, taip pat biologiškai skaidi pramonės ir municipalinių atliekų dalis“ (žr. 2001/77/EB 2 straipsnio b dalį). Kalbant apie paramą bioenergijos, kurią sudaro ne biomasės šaltiniai, sektoriui, pagalba veiklai, kaip apibrėžta pirmiau 10 dalyje, teikiama tik tai daliai, kuri skirta biomasei. Pagalba teikiama tik investicijoms, apibrėžtai 5 dalyje.

12)   Programa įgyvendinama iki 2011 m. sausio 1 d.

Norvegijos valdžios institucijos taip pat pateikė šiuos duomenis apie veiklos sąnaudas atsinaujinančios ir įprastos energijos gamybos srityje:

Visos einamosios sąnaudos, NOK/kWh

| Technologijos | Veiklos ir eksploatacinės sąnaudos | Kuras | Visos sąnaudos |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 m. atnaujinti IEA (Tarptautinės energetikos agentūros) pranešimo duomenys: elektros gamybos sąnaudų prognozė |
| Anglys | 0,034–0,068 | 0,076–0,152 | 0,11–0,22 |
| Dujos | 0,023–0,031 | 0,187–0,249 | 0,21–0,28 |
| Kombinuota šilumos ir elektros energijos gamyba | | | 0,17–0,44 |
| NVE pranešimo duomenys: 2002 m. energijos ir šilumos energijos gamybos sąnaudos |
| Vėjo energija | 0,05 | | 0,05 |
| Enovos projekto bylos duomenys (pavyzdžiai) |
| Vėjo energija | 0,05–0,10 | 0 | 0,05–0,10 |
| Bioenergija | 0,07–0,15 | 0,2–0,3 | 0,27–0,45 |
| Naujos atsinaujinančios energijos rūšys | | | 0,05 |
| Centrinis šildymas | | | 0,05–0,10 |

Technologijos

Veiklos ir eksploatacinės sąnaudos

Kuras

Visos sąnaudos

2005 m. atnaujinti IEA (Tarptautinės energetikos agentūros) pranešimo duomenys: elektros gamybos sąnaudų prognozė

Anglys

0,034–0,068

0,076–0,152

0,11–0,22

Dujos

0,023–0,031

0,187–0,249

0,21–0,28

Kombinuota šilumos ir elektros energijos gamyba

0,17–0,44

NVE pranešimo duomenys: 2002 m. energijos ir šilumos energijos gamybos sąnaudos

Vėjo energija

0,05

0,05

Enovos projekto bylos duomenys (pavyzdžiai)

Vėjo energija

0,05–0,10

0

0,05–0,10

Bioenergija

0,07–0,15

0,2–0,3

0,27–0,45

Naujos atsinaujinančios energijos rūšys

0,05

Centrinis šildymas

0,05–0,10

9.2.   Energijos taupymo priemonės

Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad paskelbtoje sistemoje grynosios esamosios vertės skaičiavimo metodas turėtų taip pat būti taikomas paramos energijos taupymo priemonėms skaičiavimui. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos pasiūlė šiuos pakeitimus dėl paramos energijos taupymo priemonėms taikymo ateityje:

Norvegijos valdžios institucijos skaičiuoja investicijų paramos energijos taupymo priemonėms sumą, laikantis Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnio 25 punkto (40) ir šių gairių d.1.7 skirsnio 32 punkto nuostatų, t. y. projekto investicijų sąnaudos aiškiai siejamos su papildomomis investicijų sąnaudomis, kurios reikalingos įgyvendinti aplinkos politikos tikslus. Vadinasi, investicijų į energijos taupymo priemones sąnaudos lyginamos su techniškai palyginamų investicijų, kurios neužtikrina to paties aplinkos apsaugos lygio, sąnaudomis. Kai investuojama į papildomą įrangą ir technologijos procesus, kurių vienintelė paskirtis – energijos taupymas, jei nėra kitų palyginamų investicijų, palyginamų investicijų sąnaudos yra lygios nuliui. Mašinų keitimo, atitinkančio Norvegijos nustatytus reikalavimus, sąnaudoms padengti parama neskiriama.

| 1) | Sąnaudos skaičiuojamos pagal grynąją naudą, gaunamą dėl padidinto našumo ir sąnaudų, sutaupytų per pirmuosius penkerius investicijų laikotarpio metus, ir papildomos šalutinės gamybos per tą patį laikotarpį. |
| --- | --- |

1)

Sąnaudos skaičiuojamos pagal grynąją naudą, gaunamą dėl padidinto našumo ir sąnaudų, sutaupytų per pirmuosius penkerius investicijų laikotarpio metus, ir papildomos šalutinės gamybos per tą patį laikotarpį.

| 2) | Reikalavimus atitinkančios sąnaudos – tai tik investicijų sąnaudos. Tuo atžvilgiu reikalavimus atitinkančios sąnaudos yra sąnaudos, nurodytos Europos Komisijos sprendime Nr. 75/2002 – Suomija (41). Nuo 2005 m. sausio 1 d. Norvegijos valdžios institucijos laikosi nuostatos, kad tik tokios sąnaudos atitinka reikalavimus. |
| --- | --- |

2)

Reikalavimus atitinkančios sąnaudos – tai tik investicijų sąnaudos. Tuo atžvilgiu reikalavimus atitinkančios sąnaudos yra sąnaudos, nurodytos Europos Komisijos sprendime Nr. 75/2002 – Suomija (41). Nuo 2005 m. sausio 1 d. Norvegijos valdžios institucijos laikosi nuostatos, kad tik tokios sąnaudos atitinka reikalavimus.

| 3) | Pagalbos suma neviršija 40 % papildomų sąnaudų, apskaičiuotų pagal pirmiau apibrėžtus kriterijus, ir pagal tą programą parama veiklai neteikiama. Remiantis Aplinkos apsaugos gairių d.1.5 skirsnio 30 punktu, pagalba smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms gali būti padidinta 10 procentinių punktų. Todėl smulkiosios ir vidutinės įmonės yra apibrėžtos pagal Institucijos gairių 10.2 skirsnį dėl pagalbos mikroįmonėms bei smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms. |
| --- | --- |

3)

Pagalbos suma neviršija 40 % papildomų sąnaudų, apskaičiuotų pagal pirmiau apibrėžtus kriterijus, ir pagal tą programą parama veiklai neteikiama. Remiantis Aplinkos apsaugos gairių d.1.5 skirsnio 30 punktu, pagalba smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms gali būti padidinta 10 procentinių punktų. Todėl smulkiosios ir vidutinės įmonės yra apibrėžtos pagal Institucijos gairių 10.2 skirsnį dėl pagalbos mikroįmonėms bei smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms.

| 4) | Norvegijos Vyriausybė užtikrina, kad kartu su kitomis viešomis subsidijomis, visa pagalbos suma neviršija pirmiau nurodytų ribinių dydžių. |
| --- | --- |

4)

Norvegijos Vyriausybė užtikrina, kad kartu su kitomis viešomis subsidijomis, visa pagalbos suma neviršija pirmiau nurodytų ribinių dydžių.

| 5) | Programa įgyvendinama iki 2011 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

5)

Programa įgyvendinama iki 2011 m. sausio 1 d.

9.3.   Parama naujoms energijos technologijoms

Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad naujų technologijų projektai, jei jie susiję su atsinaujinančios energijos šaltinių projektais, yra remiami pagal paramos atsinaujinančios energijos produktų gamybai ir panaudojimui (GEV principas) taisykles. Energijos efektyvumo technologijų srityje taikomos energijos taupymo mechanizmų skaičiavimo sistemos. Parama inter alia skiriama projektams, kurie pirmiau buvo išbandyti tik laboratorijose, jų panaudojimo galimybės yra ribotos arba jie buvo parengti kitokioms nei Norvegijos sąlygoms, todėl juos reikia pritaikyti.

Pranešimai apie projektus iki konkurso, įtraukti į Institucijos valstybės pagalbos gaires dėl mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, bus teikiami atskirai. Projektai, skirti atnaujinti esamus produktus ar gamybos linijas, neremiami. Tas pats principas taikomas projektams, kurie jau pradėti įgyvendinti arba jau priimtas sprendimas pradėti juos įgyvendinti.

9.4.   Informavimo ir mokymo priemonės energijos efektyvumo srityje

Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad mokymo medžiagos ir mokymo koncepcijų programos, mokymo kursai techniniams darbuotojams ir tolesnė veikla vietoje baigėsi 2005 m. sausio 1 d. Jei tokie arba panašūs projektai bus įgyvendinami ateityje, apie juos bus iš anksto pranešta Institucijai.

Norvegijos valdžios institucijos toliau patvirtino, kad mokymo programa viešiesiems subjektams yra susijusi tik su viešąja vietos savivaldybių funkcija (žr. t. p. šio sprendimo I.5.6 skirsnį).

9.5.   Kita parama

Norvegijos valdžios institucijos toliau patvirtino, kad parama taip pat teikiama nediskriminuojant užsienio investuotojų ir kad jos reguliariai praneša Institucijai apie schemos įgyvendinimą. Norvegijos valdžios institucijos pateikė Institucijai sąrašą, kuriame nurodyti aštuoni užsienio operatoriai, gavę Energijos fondo paramą.

10.   Sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagrindimas

Savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija išdėstė poziciją, kad energijos taupymo priemonės, parama naujoms energijos technologijoms bei parama investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą – tai valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Institucija pažymėjo, kad informavimo ir mokymo priemonių (įskaitant patariamąsias ir konsultacines paslaugas) srityje, išskyrus informacinę pagalbos telefono liniją ir galbūt apsilankymus vietoje, fondas galėjo laisvai veikti savo nuožiūra. Be to, ji nustatė, kad dėl tokios veikimo laisvės paramos priemonės vietoj visa apimančių tapo selektyviomis priemonėmis. Buvo nustatyta, kad visos šios priemonės iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai. Kadangi apie pagalbą, susijusią su Energijos fondu, nebuvo laiku pranešta Institucijai, tai buvo neteisėta pagalba, apibrėžta Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio f punkte.

Vertindama atitiktį, Institucija atskyrė Energijos fondą, apie kurį buvo pranešta, ir sistemą su pakeitimais, kuriuos pasiūlė Norvegijos valdžios institucijos.

Institucija, priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, išreiškė abejonių, ar pagal Aplinkos apsaugos gaires parama investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą galėtų būti pagrįsta. Institucija ypač pažymėjo, kad parama nebuvo pagrįsta „papildomų sąnaudų“ metodika, apibrėžta Aplinkos apsaugos gairių D 1.3 skirsnio 27 punkte ir d.1.7 skirsnio 32 punkte. Taigi ji pažymėjo, kad teikiant pagalbą būtina apskaičiuoti grynąją esamą projekto vertę. Institucija nustatė, kad nebuvo pakankamai garantijų, jog pagalba bus teikiama padengti tik su investicijomis susijusias sąnaudas. Be to, nebuvo numatyta, kaip išvengti per didelės kompensacijos. Institucija pažymėjo, kad Aplinkos apsaugos gairėse yra aiškiai nustatyta, kad kitaip nei atsinaujinančios energijos projektuose, pagalba energijos taupymo priemonėms gali padengti iki 40 % reikalavimus atitinkančių investicijų sąnaudų. Kadangi Norvegijos valdžios institucijos taikė grynosios esamos vertės skaičiavimo metodą, nebuvo aišku, ar bus laikomasi šio ribinio dydžio. Institucija paprašė daugiau informacijos apie energijos technologijų ir energijos vartojimo auditų projektus. Institucija pažymėjo, kad informavimo ir mokymo priemonėms skirta pagalbos programa neapsiriboja de minimis parama (nors pagalba kai kuriems projektams galėjo būti mažesnė nei ribinis dydis) arba teikiama ne tik smulkioms ar vidutinėms įmonėms. Remdamasi tuo, Institucija, priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, padarė pirminę išvadą, kad paskelbta sistema yra nesuderinama su EEE nuostatomis dėl valstybės pagalbos.

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Institucija taip pat apsvarstė Norvegijos valdžios institucijų pasiūlytus pakeitimus. Ji nurodė, kad toliau tirs, ar Norvegijos metodas nustatyti pagalbos dydį pagal atitinkamo projekto grynosios esamos vertės skaičiavimo metodą gali būti priimtinas, jei Norvegijos valdžios institucijos priimtų sprendimą, jog pagalbos suma neturi viršyti rinkos kainos ir gamybos sąnaudų skirtumo, žr. Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punktą. Institucija taip pat išreiškė susirūpinimą, kaip Norvegijos valdžios institucijos praktiškai taikys Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punkto trečiajame sakinyje apibrėžtą reikalavimą. Šiame skirsnyje numatyta, kad vieną kartą suteikus paramą, kita jėgainės pagaminama energija daugiau nebegaus paramos. Institucija taip pat išreiškė abejones dėl paramos projektams, kurių grynoji esama vertė, gavus Enovos paramą dėl didelių veiklos sąnaudų būtų neigiama.

Institucija negalėjo suformuluoti galutinės nuomonės dėl pagalbos naujoms energijos technologijoms, mokymo priemonių, taip pat patariamųjų ir konsultacinių paslaugų (energijos vartojimo auditai).

11.   Trečiųjų šalių pastabos

Institucija gavo vieną trečiųjų šalių pastabą dėl jos sprendimo pradėti tyrimo procedūrą. Vokietijos aplinkos, gamtosaugos ir branduolinio kuro saugumo ministerija teigia, kad neįmanoma aiškiai apibrėžti konkrečią rinką ir nustatyti, ar iš tikrųjų būtų konkurencija tarp paramą gavusių įmonių ir paramos negavusių įmonių, ir ar pirmosios įmonės būtų pranašesnės. Be to, Vokietijos ministerija nurodo, kad papildomų atsinaujinančios energijos gamybos sąnaudų nustatymo principas nelabai tinka nustatyti pagalbos dydį, jei nėra bendro taikytino ir aiškiai apibrėžto papildomų sąnaudų sąvokos apibrėžimo. Vokietijos ministerija mano, kad 40 % pagalbos ribinis dydis yra nepakankamas paskatinimas privačiam investuotojui imtis veiklos, nes jis turėtų padengti 60 % sąnaudų. Todėl galima būtų svarstyti, ar pagalbos dydį reikėtų skaičiuoti taip, kad jis būtų proporcingas visoms investicijų sąnaudoms. Vokietijos ministerija teigia, kad šiuo atžvilgiu kai kurie Aplinkos apsaugos gairių trūkumai buvo pašalinti Komisijos precedentų praktikoje.

12.   Norvegijos valdžios institucijų pastabos

Norvegijos valdžios institucijos 2006 m. liepos 15 d. atsakyme dėl valstybės pagalbos nustatymo aiškiai pareiškė, kad Institucija taiko pernelyg griežtą atrankos sistemą, kuri nepalieka programoms, kurios iš esmės yra prieinamos visoms įmonėms, laisvės veikti savo nuožiūra. Enova veikė savo nuožiūra, skirdama pagalbą mokymo medžiagai, ji atmetė tik tokius projektus, kurie neatitiko programos tikslų arba negalėjo užtikrinti pakankamos kokybės. Todėl šie minimalūs kriterijai buvo objektyvūs.

Norvegijos valdžios institucijos pirmiau paminėtame laiške taip pat pažymi, kad Institucija turėjo tiesiogiai įvertinti Energijos fondo atitiktį, laikydamasi EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkto, kaip Komisija padarė Jungtinės Karalystės WRAP išperkamosios nuomos fondo programos atveju (42).

Vertindamos paramos investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą atitiktį, Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad atsinaujinančios energijos gamybos sistemos, apie kurią buvo pranešta, konkurencijos tarp skirtingų projektų dalis nėra per daug kompensuojama. Be to, Enovos ir ministerijos susitarime nurodyta, kad visa teikiama pagalba turi būti suderinama su EEE susitarimo nuostatomis. Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad įtrauktos sąnaudos, neatitinkančios reikalavimų, būtų susiję tik su nedidele sąnaudų dalimi.

Pirminio tyrimo metu bei 2006 m. liepos 15 d. atsakyme Norvegijos valdžios institucijos pažymėjo, kad Norvegijos energetikos sektoriaus padėtis skiriasi nuo daugelio Europos šalių padėties, nes daugiau nei 99 % elektros energijos šalyje pagaminama naudojant vandens energiją. Tokios energijos sąnaudų struktūra ir sąnaudų dydis skiriasi, palyginti su kitose Europos šalyse gaminamomis įprastomis energijos rūšimis, kurioms naudojamos anglys, dujos ir branduolinė energija. Norvegijos valdžios institucijų nuomone, neįmanoma pagal gaires palyginti papildomų naujų rūšių atsinaujinančios energijos gamybos sąnaudų su vandens energijos sąnaudomis. Pasirinktos metodikos taikymas turi daugiau didelių privalumų. Pirma, grynosios esamos vertės metodas – tai dažniausiai energetikos sektoriuje ir kituose pramonės sektoriuose naudojama metodika. Taikant rinkos kainą, apibrėžiami objektyvūs ir nesunkiai taikomi kriterijai. Naudodama šį metodą visiems paraiškas dėl pagalbos teikiantiems projektams, Enova gali pagal vienodus principus palyginti skirtingus projektus, kurie varžosi dėl valstybės paramos, ir suteikti pagalbą tiems projektams, kurių pagalbos–aplinkosaugos naudingumo santykis geriausias. Antra, toks metodas užtikrina, kad projektui bus suteikta tokia suma, kurios reikia padėti projektui patekti į rinką.

Norvegija teigia, kad norėdamos pažodžiui laikytis Aplinkos apsaugos gairių, Norvegijos valdžios institucijos turėtų papildyti paramos investicijoms programą pagalbos veiklai programa, kuriai pagaliau taip pat būtų skiriama pagalba, remiantis grynosios esamos vertės skaičiavimo metodu. Taip skirta pagalba veiklai de facto būtų pagalbos investicijoms programa, pagal kurią subsidija būtų mokama dalimis, o ne iš karto visa suma, taip pat būtų vienodos galimybės gauti pagalbą, bet jos teikimo sistema būtų mažiau skaidri ir administraciniu požiūriu sudėtingesnė (43). Pagal paskelbtą sistemą Enova dalyvautų tik projekto investavimo etape.

Norvegijos valdžios institucijos 2006 m. liepos 15 d. savo atsakyme pritarė sprendime pradėti tyrimo procedūrą pateiktai Institucijos išvadai, kad taikant Enovos metodą, iš esmės teikiama pagalba investicijoms yra mažesnė nei atsinaujinančios energijos jėgainės papildomos investicijų sąnaudos arba yra lygi tokioms sąnaudoms. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos nepritaria jėgainės amortizacijos normai. Taip būtų neatsižvelgiama į tai, kad projektai taip pat turi teisę į tinkamą kapitalo grąžą, kaip numatyta Institucijos Aplinkos apsaugos gairėse (D.3.3.1 skirsnio 54 punktas) ir taikoma Komisijos sprendime dėl Q7 vėjo energijos projekto jūroje (44). Kadangi tinkamas kapitalo grąžos dydis nustatomas remiantis nepriklausomo eksperto išvadomis, Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad dėl per didelių kapitalo grąžos normų nėra pavojaus išmokėti per didelę kompensaciją.

Kalbant apie reikalavimą, jog pagalbą gavęs projektas neturėtų gauti kitos pagalbos, žr. Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punktą, Norvegijos valdžios institucijos sutinka, kad būtų nustatyti Energijos fondo teikiamos pagalbos ribiniai dydžiai. Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad tokius dydžius užtikrina dvi sistemos. Pirma, kai Enova vertina projektą, ji atsižvelgia į visas žinomas pajamas (pinigų srautą), nors kita, pvz., valstybės, teikiama parama yra laikoma valstybės pagalba. Į šiuos dalykus atsižvelgiama skaičiuojant pajamas arba sąnaudas, jei būtina, todėl yra mažesnis poreikis prašyti kitos Enovos paramos. Antra, atsižvelgdamos į galimą žaliųjų sertifikatų sistemos diegimą, Norvegijos valdžios institucijos nurodo sutarties, kuri bus sudaroma su pagalbos gavėju, straipsnį, pagal kurį jis turi grąžinti visą pagalbą, kurią suteikė Energijos fondas, jei jis patenka į tokių sertifikatų rinką.

Oficialaus schemos tyrimo metu Norvegijos valdžios institucijos pasiūlė pataisyti tuos projektus, kurie net gavę paramą iš Energijos fondo, pasiekia neigiamą grynąją esamą vertę. Šis pakeitimas dabar yra pateiktas šio sprendimo I.9.1 skirsnio 9 dalyje, jame nurodyta, kad investavimo metu įprastomis veiklos sąlygomis neigiamą EBITDA gaunantys projektai negali gauti jokios pagalbos.

II.   VERTINIMAS

1.   Valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje

Susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje numatyta taip:

„Nebent šiame Susitarime būtų numatyta kitaip, visa EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybės išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją, suteikiant palankesnes sąlygas tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai tiek, kiek ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai, yra nesuderinama su šio Susitarimo įgyvendinimu“.

1.1.   Valstybės išteklių teikimas

EEE susitarimo 61 straipsnyje apibrėžtą priemonę turi suteikti valstybė arba ji turi būti finansuojama valstybės išteklius. Aptariamu atveju pagalba įvairiems investicijų projektams teikiama subsidijų, finansuojamų iš valstybės biudžeto arba paskirstymo tarifo mokesčio, forma. Finansavimas per tiesioginius biudžeto asignavimus atitinka „valstybės išteklių“ kriterijų.

Institucija atkreipia dėmesį į pajamas iš paskirstymo tarifo mokesčio, kad pagal nustatytą precedentų teisę ir Europos Komisijos praktiką, valstybės ištekliai naudojami, kai lėšas perveda fondas ir kai valstybė įsteigia fondą, kuris gauna lėšų iš valstybės nustatomų ir surenkamų rinkliavų (45). Atsižvelgiant į tai, reikia nustatyti, ar valstybė kontroliavo atitinkamas lėšas (46). Kad lėšos būtų laikomos valstybės lėšomis, pakanka to, jog valdžios institucijos nuolat kontroliuoja tokį turtą (47).

45

46

47

Energijos fondą įsteigė Norvegijos valstybė, jį administruoja viešoji įstaiga Enova, kurios savininkė – Norvegijos valstybė, valdanti ją per Naftos ir energetikos ministeriją. Fondas buvo įsteigtas, kad įgyvendintų Norvegijos valstybės politikos tikslą ir padėtų įgyvendinti Norvegijos valstybės uždavinius energetikos srityje, susijusius su Kioto protokolu. Tuo tikslu Norvegijos valstybė reguliuodama taiko privalomą mokestį (žr. šio sprendimo I.3 skirsnį), iš kurio finansuojamas fondas. Mokesčio dydį taip pat nustato valstybė. Pajamos iš mokesčio pervedamos tiesiai Energijos fondui, kuris skiria jas atrinktiems projektams. Todėl Institucija mano, kad Norvegijos valstybė nuolat kontroliuoja mokestį ir kad šis mokestis – tai valstybės lėšos, apibrėžtos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Enova

1.2.   Palankesnės sąlygos tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai

Kad priemonė atitiktų EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje pateiktą pagalbos apibrėžimą, pirma, ji turi papildomai suteikti pagalbos gavėjui palankesnes sąlygas, kurios atleistų jį nuo mokesčių, kurie paprastai mokami iš jo biudžeto. Antra, pagalbos priemonė turi būti selektyvi, kad suteiktų palankesnes sąlygas „tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“. Toliau yra pateikiami skirtingi pagalbos investicijoms schemų, įskaitant energijos vartojimo auditus, ir mokymo (mokymo priemonių) aprašymai.

tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai

1.2.1.   
  Bendra pastaba – pačios Energijos fondo schemos, o ne atskirų pagal schemą teikiamų subsidijų, vertinimas

Bendra pastaba – pačios Energijos fondo schemos, o ne atskirų pagal schemą teikiamų subsidijų, vertinimas

Šiuo atveju toliau apibrėžtos pagalbos priemonės kartais buvo teikiamos asmenims, o ne įmonėms (pvz., kai kurioms mokymo ir informavimo priemonėms) arba galėjo būti susiję su mokymo, o ne ekonomine veikla. Tačiau nė vienai iš įvairių pagalbos priemonių nebuvo oficialaus apribojimo (teisės aktais ar administracinėmis rekomendacijomis) teikti ją tik asmenims arba tam tikrų rūšių veiklai (48). Pagalba galėtų būti teikiama, pvz., privačioms švietimo įstaigoms, kurios galėtų verstis ekonomine veikla arba būtų orientuotos į tam tikrus pramonės sektorius (pvz., statybos sektorių).

48

Gautame pranešime ir įvertinime svarstomas pats Energijos fondas, o ne atskiros jo teikiamos subsidijos. Todėl Institucijai vertinant pačią Energijos fondo schemą (49), nereikia vertinti, ar tam tikrais atvejais nepelno organizacijoms ir švietimo įstaigoms suteikta pagalba buvo skirta (ekonominei) įmonės veiklai. Kadangi Energijos fondo programoje tuo atžvilgiu nebuvo numatyta apribojimų, Institucija nustatė, kad, atsižvelgiant į toliau nurodytą išimtį, pagalba pagal schemą buvo skirta įmonėms.

pats

49

Viešajam sektoriui teikiama parama, skirta įgyvendinti energijos efektyvumo priemones, kurios yra atitinkamo subjekto viešoji funkcija, nėra valstybės pagalba. Tai visų pirma susiję su programa, skirta savivaldybių energijos efektyvumo priemonėms. Ši parama nėra valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jei ji teikiama, kaip patvirtino Norvegijos valdžios institucijos, pagalbos gavėjui vykdyti viešąją funkciją.

1.2.2.   
  Pagalba investicijoms (atsinaujinančios energijos gamyba, energijos taupymo priemonės, naujos energijos technologijos ir energijos vartojimo auditai)

Pagalba investicijoms (atsinaujinančios energijos gamyba, energijos taupymo priemonės, naujos energijos technologijos ir energijos vartojimo auditai)

Kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, subsidijos pirmiau paminėtoms investicijoms suteikia jos gavėjams palankesnes sąlygas: jiems suteikiama galimybė investuoti į atsinaujinančios energijos gamybą arba į priemones, kurios padeda mažinti energijos suvartojimą, arba suteikia įmonei galimybę (audito atveju didinant kompetenciją ir atliekant energijos analizę) efektyviau naudoti energiją ir taip labiau mažinti įprastas įmonės einamąsias sąnaudas.

Parama taip pat yra selektyvi. Kai parama teikiama investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą, ji skiriama tam tikrai energijos gamintojų kategorijai.

Selektyvumas taip pat taikomas kitoms priemonėms, nes subsidijos skiriamos tik tam tikroms įmonėms, kurias atrenka Enova, lygindama projektus paraiškų vertinimo metu ir atrinkdama šiame etape patį efektyviausią projektą, kuriam turi būti skiriama pagalba. Kaip nustatyta precedentų teisėje (50), kai fondas naudojasi „tam tikra veiksmų laisve, suteikiančia jam galimybę koreguoti savo finansinę paramą, atsižvelgiant į įvairius veiksnius, pvz., ypač paramos gavėjų spektrą, finansinės paramos dydį ir jos teikimo sąlygas, (...) pagal tokią sistemą kai kurioms įmonėms gali būti taikomos palankesnės sąlygos, nei kitoms įmonėms“ (51). Nėra garantijų, kad visi konkurso kriterijus atitinkantys projektai gaus paramą, nes tai priklauso nuo kitų projektų, kurie varžosi su jais konkurse, ir lėšų, kurias Enova ketina skirti pasibaigus konkrečiam projektų vertinimo etapui, kiekio. Kadangi Enova gali spręsti, ar dažnai ir kokius kvietimus teikti projektiniams pasiūlymams rengti, ši sistema suteikia Enovai pakankamai laisvės veikti savo nuožiūra, kad paramos priemonės būtų selektyvios (52).

Enova

50

tam tikra veiksmų laisve, suteikiančia jam galimybę koreguoti savo finansinę paramą, atsižvelgiant į įvairius veiksnius, pvz., ypač paramos gavėjų spektrą, finansinės paramos dydį ir jos teikimo sąlygas, (...) pagal tokią sistemą kai kurioms įmonėms gali būti taikomos palankesnės sąlygos, nei kitoms įmonėms

51

Enova

Enova

Enovai

52

Be to, dėl energijos vartojimo auditams taikomas papildomas selektyvumo elementas, nes programa (2003 m. programa, žr. pirmiau šio sprendimo I. 5.6 skirsnį) buvo skirta privačių ir viešųjų pastatų, kurių bendras plotas – 5 000 kv. m., savininkams ir pramonės įmonėms.

1.2.3.   
  Informavimo ir mokymo programos energijos efektyvumo srityje

Informavimo ir mokymo programos energijos efektyvumo srityje

Institucija mano, kad Enovos informacijos pagalbos telefono linijai, kuria teikiamos konsultacijos energijos efektyvumo klausimais visiems, pageidaujantiems šių konsultacijų, selektyvumas netaikomas, nes šiuo atveju Enova neturi veikti savo nuožiūra.

Enovos informacijos pagalbos telefono linijai

Enova

Parama, skiriama rengti apsilankymus vietoje, nėra valstybės pagalba, susijusi su privačiais namų ūkiais, nes tokiu atveju pagalba neteikiama įmonėms, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Be to, Institucija mano, kad efektyviam energijos panaudojimui komerciniuose pastatuose skiriama pagalba nėra valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, nes tokia priemonė galėjo būti teikiama visiems suinteresuotiesiems subjektams, nesuteikiant Enovai ir jos efektyvumo centrams teisės veikti savo nuožiūra. Kitaip tariant, ši priemonė neatitinka selektyvumo sąlygos.

apsilankymus vietoje

Enovai

Selektyvumas suteikia palankesnes sąlygas pagalbos programai, kuri skirta mokymo medžiagos ir mokymo kursų rengimui, nes jis padeda sumažinti rengėjo patiriamas tokios medžiagos ar programos rengimo sąnaudas, palyginti su kitais tokios pagalbos negaunančiais rengėjais. Institucija nesutinka su Norvegijos valdžios institucijomis, kad ji mokymo (informavimo) programoms taiko per griežtus selektyvumo kriterijus. Pirma, pagalba yra skirta tam tikriems sektoriams, pvz., 2003 m. programoje – inter alia privatiems mokymo paslaugų teikėjams arba 2004 m. programoje – statybos sektoriui. Programų dokumentuose pabrėžiama, kad rengiant pasiūlymus dėl mokymo, reikėtų tenkinti verslo sektoriaus poreikius, o privatus sektorius iš dalies finansuotų programas. Taip suteikiama galimybė rengti atskiriems sektoriams skirtus sprendimus. Antra, atitinkamose programose Enova vis dar turi nemažai laisvės veikti savo nuožiūra. Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad projektų konkurencija yra svarbus veiksnys. Todėl kai kuriems projektams pagalba nėra garantuota, nors jie atitinka konkrečius objektyvius kriterijus, jie galėtų būti atmesti, jei kiti projektai atitinkamame vertinimo etape surinktų daugiau taškų. Taip pat nėra garantijų, ar kitame etape atmestas projektas gautų paramą. Be to, 2003 m. ir 2004 m. programų dokumentuose pateikiamas pirmumo sąrašas, kuris taip pat rodo, kad kai kurie projektai, ypač neįtraukti į pirmumo sąrašą, turi mažiau galimybių gauti pagalbą. Taigi Institucija mano, kad tokia pagalba yra selektyvi.

mokymo medžiagos ir mokymo kursų

inter alia

Enova

1.3.   Konkurencijos iškraipymas ir įtaka Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai

Priemonės atitinka EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje pateiktą pagalbos apibrėžimą, jei jos iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.

Šiuo atveju priemonės didina remiamų įmonių konkurencingumą Europos ekonominės erdvės energetikos ir elektros rinkose, kuriose jos iš tikrųjų konkuruoja arba gali konkuruoti su kitais energijos gamintojais (53).

53

Daugeliui projektų, praeityje gavusių pagalbą (žr. šio sprendimo I.6 skirsnį), galėjo būti taikomas įstatymas, paminėtas EEE susitarimo XV priedo 1 dalies e punkte, (2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai), nes skirtos subsidijos yra mažesnės nei de minimis ribinė suma. Tačiau ne visi pagalbą gavę projektai buvo de minimis pagalbos pobūdžio. Be to, pagalbos schemoje nebuvo reikalavimo, kad taip turėtų būti.

de minimis

de minimis

de minimis

Kadangi elektros rinka yra labai liberalizuota ir tarp EEE valstybių yra energetikos produktų ir elektros energijos prekybos srautas (pvz., Norvegija importuoja ir eksportuoja tam tikrą dalį šalyje pagaminamos elektros energijos), apibrėžtas (galimas) konkurencijos iškraipymas vyksta tarp kitų EEE įmonių. Šią nuomonę taip pat pagrindžia tai, kad bendroje Šiaurės šalių energijos rinkoje Nordpool prekiaujama įvairių rūšių elektros energija. Todėl Energijos fondo sistema iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.

Nordpool

2.   Nauja pagalba

Kaip nurodyta šio sprendimo II.1 skirsnyje, pagal Energijos fondo taikomą sistemą teikiama pagalba – tai pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Reikia nustatyti, ar tokia pagalba – tai taip pat nauja pagalba, apie kurią per pakankamą laikotarpį reikėjo pranešti Institucijai, kad ši įvertintų ją, žr. Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 2 straipsnį. Nauja pagalba apibrėžiama kaip visa pagalba (...), „kuri nėra egzistuojanti pagalba, įskaitant egzistuojančios pagalbos pakeitimus“, žr. Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio c punktą.

kuri nėra egzistuojanti pagalba, įskaitant egzistuojančios pagalbos pakeitimus

Norvegijos Vyriausybė nurodo, kad Energijos fondo sistemoje sujungtos programos egzistavo iki Norvegijos įstojimo į Europos ekonominę erdvę. Dėl to pagal šias programas egzistavo pagalba, apibrėžta Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio b punkto ii papunktyje.

Pranešime Norvegijos valdžios institucijos pranešė Institucijai apie egzistuojančių pagalbos schemų pakeitimus. Daugiausiai tai tokie pakeitimai:

| i) | 2002 m. egzistuojančios schemos buvo sujungtos naujo įsteigto Energijos fondo sistemoje, |
| --- | --- |

i)

2002 m. egzistuojančios schemos buvo sujungtos naujo įsteigto Energijos fondo sistemoje,

| ii) | naujas pagalbos administravimas, sukuriant naują administravimo įstaigą Enova, kuri perėmė šią funkciją iš pirmiau už tai atsakingo Norvegijos vandens išteklių ir energetikos direktorato, |
| --- | --- |

ii)

naujas pagalbos administravimas, sukuriant naują administravimo įstaigą Enova, kuri perėmė šią funkciją iš pirmiau už tai atsakingo Norvegijos vandens išteklių ir energetikos direktorato,

Enova

| iii) | Parlamentas parengė naujus energetikos sektoriaus tikslus, vadinasi, pagal schemas taikomos priemonės dabar turėtų padėti pasiekti svarbius energijos efektyvumo ir gamybos tikslus, |
| --- | --- |

iii)

Parlamentas parengė naujus energetikos sektoriaus tikslus, vadinasi, pagal schemas taikomos priemonės dabar turėtų padėti pasiekti svarbius energijos efektyvumo ir gamybos tikslus,

| iv) | ir pagaliau – nauja finansavimo sistema (paskirstymo tarifo mokestis). |
| --- | --- |

iv)

ir pagaliau – nauja finansavimo sistema (paskirstymo tarifo mokestis).

Parengus šiuos pakeitimus, buvo parengtos naujos teisinės nuostatos dėl Enovos teikiamos paramos, kuriomis remiantis, priemonės turėtų padėti pasiekti naujų politikos tikslų, dėl kurių Norvegijos valstybė ir Enova susitarė 2002 m.

Enovos

Enova

Tai nebuvo tik techninio arba administracinio pobūdžio pakeitimai (žr. 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimo 4 straipsnio 1 dalį (54)), jais buvo gerokai pakeista pirmiau veikusi sistema ir jos teisinė bazė. Pirma, remiantis Teismo sprendimu byloje Namur Les Assurances
   (55), vertinama, ar yra suteikta nauja pagalba pagal tokią pagalbą numatančias nuostatas. Atsižvelgiant į tai, reikėtų pažymėti, kad įsteigus Energijos fondą ir Enovą, buvo priimtas visas naujų taisyklių rinkinys, reglamentuojantis Energijos fondo teikiamą pagalbą ir jos finansavimą. Pirma, 2001 m. balandžio 5 d. buvo priimtas Parlamento sprendimas, kuriuo buvo iš dalies pakeistas 1990 m. birželio 29 d. Energetikos įstatymas. Pagal šį sprendimą Vyriausybė turėjo įpareigoti energijos paskirstymo įmonę (naudojant licenciją arba norv. omsetningskonsesjoner), be elektros paskirstymo tarifo, galutiniam vartotojui taikyti papildomą mokestį. Taip šis mokestis prisideda prie Energijos fondo finansavimo. Tuo metu 2001 m. gruodžio 10 d. Vyriausybės priimtame naujame reglamente yra išsamiai apibrėžtos šio mokesčio rinkimo ir pervedimo Energijos fondui nuostatos. Pasiūlymuose, kuriais remiantis buvo parengtas Parlamento sprendimas, Vyriausybė nustatė naujus, konkrečius energetikos sektoriaus tikslus (žr. šio sprendimo I.4 skirsnį), kurie turėtų būti įgyvendinti per atitinkamą laikotarpį, įsteigiant Energijos fondą ir Enovą. Šie tikslai ir informacija apie jų įgyvendinimą taip pat buvo nurodyti Ministerijos ir Enovos sutartyje. Pagal naują reglamentą dėl Energijos fondo ši įstaiga tapo pavaldi Naftos ir energetikos ministerijai, jo administravimas perduotas Enovai. Tai rodo, kad 2000–2001 m. teisinės nuostatos, reglamentuojančios pagalbą energijos efektyvumo priemonėms, buvo gerokai pakeistos ir papildytos.

54

Namur Les Assurances

55

Enovą

omsetningskonsesjoner

Enovą

Enovos

Enovai

Šie teisės aktų ir administraciniai pakeitimai buvo padaryti, siekiant iš esmės pakeisti esamą pagalbos teikimo sistemą ir sukurti visiškai naują energijos taupymo priemonių bei atsinaujinančios energijos gamybos finansavimo būdą (56). Dviejų naujų schemų sujungimas buvo ne tik techninis formalumas, nes jos buvo įrašytos į vieną eilutę, siekiant teikti tikslingesnę valstybės pagalbą ir pasiekti apčiuopiamesnių rezultatų tausios energijos politikos srityje. Dabar priimant sprendimus dėl pagalbos projektams, reikia atsižvelgti į tai, ar projektai gali prisidėti siekiant naujųjų tikslų, kuriuos Parlamentas nustatė 2000–2001 m. tai yra svarbus ankstesnės pagalbos teikimo tvarkos pakeitimas.

56

Pirmiau atsakingo Norvegijos vandens išteklių ir energetikos direktorato kompetenciją pakeitė naujos įsteigtos administracinės įstaigos Enova visiškai nauja administracinė struktūra. Pagal susitarimą su Ministerija Enova turi siekti naujų Parlamento nustatytų tikslų energetikos srityje ir administruoti fondą pagal naujus priimtus teisės aktus. Be to, ji raginama tvarkant lėšas skatinti konkurenciją rinkoje. Tai rodo, kad Enova netęsia NVE veiklos, bet yra įgaliota įgyvendinti naujus uždavinius ir įsipareigojimus, o tai yra svarbus ankstesnių schemų pakeitimas.

Enova

Enova

Enova

Pagaliau svarbu, kad buvo sukurta nauja finansavimo sistema. Vietoje biudžeto asignavimų pagalbos priemonės yra (vis daugiau) finansuojamos iš paskirstymo tarifo mokesčio, kuris naudojamas finansuoti Energijos fondą. Kadangi Norvegija pranešė, kad šis mokestis buvo įvestas iki EEE susitarimo įsigaliojimo, tai nekeičia Institucijos išvados, kad naujos finansavimo sistemos įdiegimas buvo didelis pokytis. Iki 2002 m. šį mokestį administravo tinklo įmonės, kad iš esmės galėtų finansuoti savo informacinę veiklą energijos efektyvumo srityje. Dabar šį mokestį įvedė ir kontroliuoja Norvegijos valstybė, kuri skiria jį Energijos fondo finansavimui. Fondas gali skirti lėšas bet kurioms įvairioms pagalbos priemonėms, kurios susiję ne tik su informacine veikla (57). Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą informaciją, Institucija daro išvadą, kad finansavimo sistemos pakeitimai yra esminiai.

57

Dėl nurodytų pakeitimų keičiasi pati pagalbos teikimo schema, nors ji yra neatskiriama veikiančių schemų dalis (58). Nauja finansavimo ir administravimo tvarka bei Enovos įsipareigojimas siekti naujų užsibrėžtų tikslų energetikos srityje yra susijęs su pačia pagalbos programos struktūra ir taikomas visoms Energijos fondo remiamoms priemonėms. Pakeitimai buvo parengti, norint geriau panaudoti viešuosius išteklius ir pasiekti tvaresnių energijos efektyvumo rezultatų, dėl kurių reikėjo įdiegti naujas struktūras ir nustatyti naujus tikslus. Šios naujos struktūros ir tikslai nulemia visus sprendimus dėl pagalbos teikimo ir negali būti laikomi atskira pirmiau veikusių pagalbos priemonių dalimi.

58

Enovos

Todėl paskelbti pakeitimai turi būti priskiriami naujai pagalbai, apibrėžtai Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio c punkte.

Energijos fondas pradėjo veikti 2002 m. sausio 1 d., t. y. iki 2003 m. birželio mėn., kai Institucijai buvo pranešta apie schemą. Taigi Institucijai buvo per vėlai pranešta apie Energijos fondo sistemą, taip pažeidžiant Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje numatytą atvangos įpareigojimą. Todėl tokia pagalba turi būti laikoma „neteisėta pagalba“, apibrėžta Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio f punkte. Visa neteisėta pagalba, kuri yra nepripažinta suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, turi būti grąžinta.

neteisėta pagalba

3.   Suderinama pagalba

Institucijos nuomone, pagalbos priemonės neatitinka jokių išimčių, nurodytų EEE susitarimo 61 straipsnio 2 dalies ar 3 dalies a, b, ir d punktuose. Todėl reikia įvertinti, ar pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba galėtų būti teisėta. Remiantis šia nuostata, pagalba gali būti pripažinta suderinama, jei „ji padeda plėtoti tam tikrą ekonominę veiklą arba tam tikras ekonominės veiklos sritis, jei tokia pagalba nedaro neigiamos įtakos prekybos sąlygoms tiek, kiek ji prieštarauja bendrajam interesui“.

ji padeda plėtoti tam tikrą ekonominę veiklą arba tam tikras ekonominės veiklos sritis, jei tokia pagalba nedaro neigiamos įtakos prekybos sąlygoms tiek, kiek ji prieštarauja bendrajam interesui

Institucija vertina Energijos fondo veiklą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą ir Institucijos aplinkos apsaugos gaires. Remiantis šiomis gairėmis, iki 2002 m. sausio 1 d. ELPA valstybės turi suderinti savo pagalbos aplinkosaugai schemas su šiomis Aplinkos apsaugos gairėmis.

Toliau pateiktame įvertinime Institucija atskiria paskelbtą Energijos fondo sistemą, kuri taikoma nuo 2002 m. sausio 1 d. (žr. šio sprendimo II 3.1 skirsnį), bei būsimus Norvegijos valdžios institucijų numatytus pakeitimus, siekdama suderinti pagalbą su EEE valstybės pagalbos nuostatomis (žr. šio sprendimo II 3.2. skirsnį).

3.1.   Energijos fondo vertinimas, informuojantis Instituciją

3.1.1.   
  Pagalba investicijoms (atsinaujinančios energijos gamyba, investicijos į energijos taupymą, naujos energijos technologijos, energijos vartojimo auditai)

Pagalba investicijoms (atsinaujinančios energijos gamyba, investicijos į energijos taupymą, naujos energijos technologijos, energijos vartojimo auditai)

Institucija savo 2005 m. gegužės 18 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą išreiškė abejones, ar Energijos fondo suteiktą pagalbą investicijoms galima būtų pripažinti suderinama su Aplinkos apsaugos gairėmis.

Norvegijos valdžios institucijos 2005 m. liepos 15 d. pateiktose pastabose dėl pirmiau paminėto sprendimo nurodė, kad sistema turėtų būti tiesiogiai patvirtinta pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą. Institucija nepritaria šiai nuomonei, bent jau tuo atžvilgiu, kai atitinkama pagalba yra susijusi su Aplinkos apsaugos gairių nuostatomis. Institucijos nuomone, šiuo atveju Europos Komisijos WRAP sprendimas (59) yra neaktualus. Abu atvejai skiriasi tuo, kad gairėse nėra nuostatos dėl pagalbos investicijoms perdirbimo srityje, tuo tarpu Aplinkos apsaugos gairėse yra apibrėžta pagalba investicijoms į atsinaujinančią energiją. Institucija privalo laikytis savo gairių (60). Todėl ji mano, kad ji negali neatsižvelgti į gairių skyrių dėl pagalbos investicijoms (D.1.3 skirsnis, ypač 27 punktas, ir d.1.7 skirsnio 32 punktas) arba skyrių dėl pagalbos veiklai (D.3.3.1 skirsnio 54 punktas), kuriuose kalbama apie atsinaujinančios energijos šaltinių padėtį bei juose numatytą pagalbos dydį.

59

60

1)   Pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą

Pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą gali sudaryti iki 40 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų arba, jei būtina, 100 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų, žr. Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnio 27 punktą. d.1.6 skirsnio 31 punkte yra apibrėžtos reikalavimus atitinkančios investicijos, konkrečiai investicijos į žemę, pastatus, jėgaines ir įrangą bei tam tikromis aplinkybėmis – į nematerialųjį turtą. d.1.7 skirsnio 32 punkte numatyta, kad reikalavimus atitinkančios sąnaudos – tai investicijų į atsinaujinančios energijos gamybos jėgainę sąnaudų ir investicijų į įprastos energijos jėgainę sąnaudų skirtumas (toliau – papildomų sąnaudų metodas).

Institucija, priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, pažymėjo (61), kad pagalba atsinaujinančios energijos šaltiniams nepagrįsta papildomų sąnaudų metodu, kaip numatyta gairių d.1.7 skirsnio 32 punkte. Ji taip pat nustatė, kad be vėliau Norvegijos valdžios institucijų pasiūlytų pakeitimų, nebūtų garantijų, kad pagalba neviršys 40 % ribinio dydžio. Be to, nebuvo garantijų, kad pagalba neviršys didesnio 100 % papildomų sąnaudų ribinio dydžio ar pagal schemą nebus skirta per didelė kompensacija. Pvz., nebuvo užtikrinta, kad bus remiamos tik reikalavimus atitinkančios investicijų sąnaudos ir įmonei nebus skirta didesnė pagalba, nei projektui inicijuoti reikalinga suma. Taigi Institucija laikosi pradinės nuomonės, kad paskelbta Energijos fondo pagalba negalėjo būti teisėta pagal pagalbos investicijoms skyrių (Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnis) ir tai buvo reikalavimų neatitinkanti valstybės pagalba.

61

Norvegijos valdžios institucijų pateiktos pastabos nepanaikino šių abejonių. Apie pagalbą sąnaudoms, kurios galbūt neatitiko reikalavimų, jos nurodė, kad nuo 2005 m. sausio 1 d.Enova patvirtino tik pagalbą sąnaudoms, nurodytoms Komisijos sprendime Nr. 75/2002 dėl Suomijos, nes praeityje pagalba buvo teikiama kitoms sąnaudoms (pvz., finansinėms sąnaudoms), net jei jos sudaro tik nedidelę visų sąnaudų dalį. Kadangi Energijos fondas, kaip buvo pranešta, neturėjo aiškių taisyklių dėl reikalavimus atitinkančių sąnaudų, iš tikrųjų kilo pavojus, kad bus suteikta pagalba reikalavimų neatitinkančioms sąnaudoms. Taip pat Norvegijos argumentas, kad pagalbos schemos dalis dėl konkurencijos užkerta kelią išmokėti per didelę kompensaciją, negali pakeisti Institucijos išvadų, jog schemoje nebuvo jokių veikiančių teisinių apribojimų, kurie garantuotų, jog pagalbos dydis atitiktų gairių skyriuje dėl pagalbos investicijoms nurodytą ribinį dydį. Neegzistuojant tokioms taisyklėms, per didelės kompensacijos išmokėjimo būtų išvengta tik atsitiktinai.

Enova

užkerta kelią

Institucija laikosi savo nuomonės, kurią ji pareiškė sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, kad paskelbta sistema taip pat neatitinka d.3.3.1 skirsnio 54 punkto reikalavimų. Institucija negalėjo nustatyti, ar buvo parengti kriterijai, kurie užtikrintų, jog d.3.3.1 skirsnio 54 punkte nurodytas ribinis dydis niekuomet nebūtų viršytas. Taip pat nebuvo garantijos, kad į skaičiavimą bus įtrauktos tik investicijų sąnaudos (D.3.3.1 skirsnio 54 punkte numatyta tik jėgainės amortizacija), ir nebuvo pakankamai aišku dėl diskonto normos nustatymo metodo, kad pagalba niekada neviršytų sumos, reikalingos pasiekti nulinę grynąją esamą vertę.

Pagaliau paskelbta Energijos fondo sistema neatitinka Aplinkos apsaugos gairių atitikties reikalavimų.

2)   Pagalba energijos taupymo priemonėms

Pagalba investicijoms į energijos taupymo priemones (energijos taupymo sąvoka apibrėžta Aplinkos apsaugos gairių B skirsnio 7 dalyje) gali sudaryti iki 40 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų, remiantis Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnio 25 punktu. Aplinkos apsaugos gairių d.1.6 skirsnio 31 punkte apibrėžtos susijusios investicijos, t. y. investicijos į žemę, pastatus, jėgaines bei įrangą ir tam tikromis aplinkybėmis – nematerialųjį turtą. Aplinkos apsaugos gairių d.1.7 skirsnio 32 punkte yra nustatyta, kad pagalba gali būti teikiama tik reikalavimus atitinkančioms sąnaudoms, kurios apibrėžtos kaip papildomos investicijų sąnaudos, reikalingos pasiekti tikslus aplinkosaugos srityje. Pagalba negali būti teikiama Europos Bendrijos standartų pritaikymui (62), jei pagalbos gavėja nėra smulki ar vidutinė įmonė.

62

Institucija, priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nustatė, kad pagalba neskaičiuojama pagal papildomų sąnaudų metodą, apibrėžtą Aplinkos apsaugos gairių d.1.7 skirsnio 32 punkte. Pirmiausiai ji viršija Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnio 25 punkte nurodytą ribinį dydį. Priešingai nuo pagalbos investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą, pagalba energijos taupymo priemonėms negali viršyti 40 % ribinio dydžio (63).

63

Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad iš esmės jos laikėsi gairėse apibrėžto metodo. Institucija neprieštarautų, jog pagal Energijos fondo schemą suteiktos subsidijos atskiriems projektams atitiktų Aplinkos apsaugos gairių nuostatas. Tačiau to nepakanka, kad pati Energijos fondo schema, kurioje nebuvo numatyti ribiniai pagalbos dydžiai ir kuri netaikė papildomų sąnaudų metodo, atitiktų Aplinkos apsaugos gairių nuostatas.

Kadangi neveikė mechanizmai, kurie neleistų teikti pagalbos priemones, viršijančias 40 % pagalbos ribinį dydį, kad pagal jį sąnaudos būtų lyginamos su įprastų energijos rūšių gamybos sąnaudomis, paskelbta Energijos fondo schema turi būti pripažinta nesuderinama.

3)   Naujos energijos technologijos

Institucija, priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nurodė, kad ji neturėjo pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti, ar šios kategorijos projektai susiję su atsinaujinančios energijos gamyba (64). Institucija taip pat negalėjo tiksliai nustatyti, ar tai buvo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektai, kurie turėjo būti vertinami pagal Institucijos valstybės pagalbos gairių 14 skyrių dėl mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros.

64

Oficialios tyrimo procedūros metu Norvegijos valdžios institucijos patikslino, kad šioje kategorijoje pagalba neteikiama projektams, esantiems mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros etape, bet pirmiausia atsinaujinančios energijos gamybos projektams bei mažesniu mastu – energijos taupymo priemonėms. Norvegijos valdžios institucijų pateikti duomenys, priskirti šiai eilutei, parodė, kad iki šiol šios kategorijos priemonės buvo remiamos. Tačiau „pagalbos naujoms energijos technologijoms“ projektas turi būti priskiriamas pagalbos investicijoms į energijos taupymo priemones arba atsinaujinančios energijos gamybą subkategorijai.

Vis dėlto apie paskelbtą Energijos fondo sistemą Institucija mano, kad joje pirmiausiai nebuvo aiškiai nustatyta, jog naujų energijos technologijų projektai priklauso kitų pagalbos kategorijų subkategorijoms, todėl turėtų būti vertinami pagal tokias pat taisykles. Bet kuriuo atveju, Institucija mano, kad kitų paskelbtų pagalbos priemonių sistemoje nebuvo apribojimų, kurie garantuotų, kad būtų laikomasi atitinkamų ribinių pagalbos investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą ir energijos taupymo priemones dydžių, arba kad pagalba būtų teikiama tik reikalavimus atitinkančioms investicijų sąnaudoms. Todėl Institucija daro išvadą, kad paskelbta pagalba neatitinka Aplinkos apsaugos gairių reikalavimų.

4)   Energijos vartojimo auditai

Institucija, priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nurodė, kad ji neturėjo pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti, ar pagal šią eilutę teikiama pagalba yra suderinama su Aplinkos apsaugos gairėmis, ypač jų d.2 skirsnio 36 punktu (pagalba smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms).

Kalbant apie šią paramos kategoriją, oficialios tyrimo procedūros metu Norvegijos valdžios institucijos pateikė nuorodą į Suomijos schemą, pagal kurią energijos vartojimo auditų sąnaudos gali būti įtraukiamos į valstybės teikiamą paramą (t. y. nėra apribojimo teikti pagalbą tik smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms). Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Norvegijos energijos fondas, kaip ir Suomijos sistema, suteikia įmonėms galimybę gauti finansinę pagalbą atlikti energijos vartojimo auditus ir analizes, norint užtikrinti energijos efektyvumą arba suteikti pagalbą investicijoms į energijos taupymo priemones arba vartojimo taisyklių pakeitimus. Pagal Suomijos schemą pagalba galėjo siekti 40 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų. Pagal Norvegijos schemą suteikta pagalba sudarė iki 50 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų.

Pirma, Institucija nurodo, kad paskelbtoje Energijos fondo schemoje nebuvo jokių apribojimų, kurie garantuotų, jog pagalba tokioms priemonėms neviršytų 40 % pagalbos energijos taupymo priemonėms ribinio dydžio, kaip numatyta Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnio 25 punkte. Ypač pagalba, sudaranti iki 50 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų, yra nesuderinama su Aplinkos apsaugos gairėmis.

Antra, Institucija mano, kad pagalba energijos vartojimo auditams, susijusiems tik su vartojimo taisyklių pakeitimais, be jokių numatytų investicijų, nėra pagrįsta tik pagalbą investicijoms numatančių Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnio nuostatomis. Pagal Suomijos pagalbos schemą Komisija leido teikti pagalbą tik investicijoms (65). Gali būti, kad kita pagalba patariamosioms ir konsultacinėms paslaugoms būtų pripažinta suderinama su Aplinkos apsaugos gairių d.2 skirsnio 36 punktu ir EEE susitarimo XV priedo 1 dalies f punkte nurodytu įstatymu (66) (pagalba smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms). Tačiau tai nekeičia pagalbos schemos suderinamumo įvertinimo, nes Energijos fondas, kaip pranešta, nebuvo nustatęs apribojimų. Todėl tokia pagalba negali būti pripažinta suderinama su Aplinkos apsaugos gairėmis.

65

66

3.1.2.   
  Mokymo medžiaga ir mokymo priemonės

Mokymo medžiaga ir mokymo priemonės

Institucija pažymi, kad paskelbtos mokymo medžiagos ir mokymo programos nebuvo skirtos tik smulkioms ir vidutinio dydžio įmonėms, kaip numatyta EEE susitarimo XV priedo 1 dalies f punkte nurodytame įstatyme (pagalba smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms) (67). Taip pat nebuvo numatyta, kad pagalba gali būti teikiama tik projektams, kurie numatyti EEE susitarimo XV priedo 1 dalies d punkte nurodytame įstatyme (pagalba mokymui) (68). Todėl Institucija neturi vertinti, ar taikant tokias bendrąsias išimtis pagalbos priemonės būtų pagrįstos. Tokia pagalba taip pat nenumatyta Aplinkos apsaugos gairėse.

67

68

Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad Energijos fondo teikiama pagalba visam projektui ar jo dalims turėtų būti vertinama tiesiogiai pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

Kad nustatytų, ar tiesiogiai taikant EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, tokia priemonė gali būti pagrįsta, Institucija turi nustatyti, ar pagalba būtina įgyvendinti priemonės tikslą ir ar yra jam proporcinga.

Pagalbos priemonės tikslas buvo gilinti žinias ir kompetenciją apie energijos taupymo galimybes ir energijos efektyvumą. Energijos taupymo priemonės, nors susijusios su investicijomis, yra aiškiai išdėstytos Aplinkos apsaugos gairėse, kaip tikslas, kuriam gali būti teikiama valstybės parama. Iš esmės energijos efektyvumo priemonės padeda siekti Kioto protokolo tikslų, kad būtų sumažintas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, taigi žinios ir kompetencija yra labai svarbios diegiant ir įgyvendinant energijos efektyvumo priemones. Kalbant apie tai, kad būtina teikti pagalbą vietoje, programa buvo skirta rengti naują medžiagą ir kursus, bet nebuvo skirta tęsti ir pertvarkyti veikiančius kursus, kadangi šios sąnaudos turėjo būti padengtos iš kursų mokesčių. Pagal programą teikiama pagalba turėjo paskatinti rengti naują reikalingą medžiagą, nes Norvegijos valdžios institucijos teigė, kad Norvegijoje trūksta šiuolaikiškos mokymo medžiagos ir mokymo kursų.

naują

Galima manyti, kad pagalba yra proporcinga ir neiškraipo prekybos tiek, kad ji prieštarautų bendrajam interesui. Šiuo atžvilgiu tai svarbu Institucijos išvadai, kad schema buvo baigta, pagal ją buvo remti 33 projektai (vienas buvo skirtas asmenims), kuriems suteiktos pagalbos dydis buvo ribotas. Dvylikai projektų, skirtų subjektams, registruotiems kaip nepelno įstaigos, suteikta pagalba sudarė nuo 50 000 NOK iki 918 000 NOK, arba nuo 6 900 EUR iki 126 970 EUR (69), išskyrus tik du projektus, kuriems suteikta pagalba siekė maždaug 1 300 000 NOK (180 555 EUR). Pagalba universitetams ir koledžams siekė 200 000–450 000 NOK (27 662–62 240 EUR), ir tik vienas projektas gavo 875 000 NOK (121 023 EUR) paramą. Be to, Enova niekada nedengdavo visų projekto sąnaudų, ji skirdavo 50 % sąnaudų sudarančią pagalbą. Taip pat buvo taikoma atvirojo paramos konkurso procedūra, kad būtų išrinkti pagalbos gavėjai ir nustatyta pagalbos suma. Konkurso procedūra taip pat garantavo, kad pagalba neviršys reikalingos sumos ir bus proporcinga. Be to, pagalba buvo skirta projektui, taigi tai nebuvo pagalba veiklai, kuri sumažintų įprastas operatoriaus einamąsias sąnaudas. Todėl galima daryti išvadą, kad pagalba neiškraipė konkurencijos tiek, kad prieštarautų bendrajam interesui. Dėl to pagalba yra suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu.

69

Enova

3.1.3.   
  Išvada apie paskelbtą sistemą

Išvada apie paskelbtą sistemą

Institucija mano, kad Norvegijos valdžios institucijos neteisėtai įgyvendino Energijos fondo schemą, pažeisdamos Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

Enovos informacijos pagalbos telefono linija ir apsilankymai vietoje nėra pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Enovos

Paskelbtos pagalbos investicijoms priemonės (atsinaujinančios energijos gamyba, energijos taupymas, energijos vartojimo auditai) neatitinka EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkto bei Aplinkos gairių nuostatų.

2002 m. sausio 1 d. – 2003 m. gruodžio 31 d. mokymo medžiagos ir mokymo kursų rengimui suteikta pagalba yra suderinama, tiesiogiai taikant EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

3.2.   Energijos fondas su Norvegijos valdžios institucijų numatytais pakeitimais

3.2.1.   
  Pagalba investicijoms

Pagalba investicijoms

1)   Pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą

Vertinant Norvegijos pagalbos investicijoms schemą, pirmiausiai reikia išsiaiškinti, koks yra gairėse numatytas didžiausias pagalbos, kurią galima teikti projektui, dydis. Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnio 27 punkte yra nurodytas didžiausias pagalbos investicijoms ribinis dydis – 40 % papildomų investicijų sąnaudų, kurios reikalingos įgyvendinti aplinkosaugos tikslus. Jei būtina, pagalba gali siekti 100 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų.

Be to, pagal Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 53 ir 54 punktus pagalba taip pat gali būti teikiama veiklai, jei norima grąžinti didesnes investicijų į įmonę sąnaudas. Pagal 54 punktą pagalba gali būti teikiama padengti atsinaujinančios energijos gamybos sąnaudų ir atitinkamos energijos rūšies rinkos kainos skirtumą. Tačiau pagalba neturi viršyti jėgainės amortizacijos, kuri yra investicijų amortizacija. Jei ELPA valstybė gali įrodyti, kad pagalba reikalinga dėl mažo tam tikrų atsinaujinančių energijos šaltinių konkurencingumo, gali būti įtraukta ir tinkama kapitalo grąža.

Paprastai pagalba veiklai – tai pagalba skirta padėti įmonei padengti valdymo arba įprastas veiklos sąnaudas, kurias ji būtų turėjusi padengti įprastai. Tačiau atsinaujinančios energijos šaltiniams veiklos sąnaudos paprastai yra mažesnės nei įprastų technologijų sąnaudos. Todėl tikimasi, kad atsinaujinančios energijos gamyba sukurs teigiamą kasdieninį pinigų srauto balansą, t. y. nereikės pagalbos padėti padengti veiklos sąnaudas.

Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punkte yra numatytas ribinis pagalbos jėgainės (t. y. investicijų) amortizacijai dydis. Iš tikrųjų yra grąžinamos didesnės investicijų į įmonę sąnaudos, o ne įprastos einamosios sąnaudos. Todėl pagal 54 punktą teikiama pagalba yra iš tiesų skirta remti įmonės investicijas. Jei pagalba, be kapitalo amortizacijos, apimtų tinkamą kapitalo grąžą, būtų padengtos visos kapitalo sąnaudos ir pagal esamą vertę pagalba sudarytų visą investicijų sumą. Būsima kapitalo amortizacija, kuri padidėtų dėl reikalaujamo grąžos dydžio, pagal esamą vertę tiek pat sumažėtų. Diskontuotos sąnaudos būtų viršutinė pagalbos dydžio riba.

Pagal Aplinkos apsaugos gaires galima kartu teikti pagalbą investicijoms ir veiklai. Skaičiuojant teikiamą pagalbą veiklai, reikėtų atsižvelgti į bet kokią atitinkamai įmonei suteiktą pagalbą investicijoms, žr. Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punktą. Taigi bet kokia suteikta pagalba investicijoms išskaičiuojama iš reikalavimus atitinkančios pagalbos veiklai sumos. Tai rodo, kad Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punkte nurodytas ribinis dydis – tai didžiausias pagalbos investicijoms dydis, kurį galima skirti atsinaujinančios energijos projektui.

Kaip nurodyta šio sprendimo I 9.1 skirsnio 4 ir 7 dalyse, pagal Enovos taikomą grynosios esamos vertės metodą pagalbos suma skaičiuojama taip, kad projektai pasiektų nulinę grynąją esamą vertę, kuri racionaliam investuotojui padėtų inicijuoti projektą rinkoje. Pagalba neteikiama, jei ji viršija sumą, reikalingą pasiekti nulinę grynąją esamą vertę. Pagalbos elementas gali būti išreikštas taip:

Enovos

(Diskontuoti pinigų srautai (DPS)) – (investicijų sąnaudos) + (pagalba) = 0

(Diskontuoti pinigų srautai (DPS)) – (investicijų sąnaudos) + (pagalba) = 0

Kaip nurodyta pirmiau, iš atsinaujinančios energijos projekto veiklos gaunami pinigų srautai naudojami grąžinti pradines investicijų sąnaudas. Atsinaujinančių energijos projektų sąnaudos paprastai yra didesnės nei įprastų technologijų projektų sąnaudos. Taigi grynoji gautų pajamų vertė (pirmiau nurodyta DPS dalis) daugeliu atveju nebus pakankamai didelė, kad jos pakaktų grąžinti reikalingas investicijas. Tuomet šiems projektams gali būti taikoma pagalbos dalis, kad GEV pasiektų nulinę vertę.

Tačiau Institucija buvo susirūpinusi dėl to, kad šis metodas buvo taikomas skaičiuojant pagalbos dydį, nes teigiamo pinigų srauto balanso nesukuriantys projektai taip pat gali būti laikomi tinkamais gauti pagalbą. Tokie projektai turi neigiamą DPS, dėl kurio pagalbos dalis viršys investicijų sąnaudas ir dėl to – didžiausią leistiną pagalbos dydį.

Kita vertus, jei DPS yra teigiamas, bet kuriam projektui suteikta pagalba niekada neviršija investicijų sąnaudų. Siekdamos išspręsti šį klausimą, Norvegijos valdžios institucijos sutiko iš dalies pakeisti šią schemą, kaip nurodyta šio sprendimo I.9.1 skirsnio 9 dalyje, kad neigiamą DPS turintys projektai negautų Enovos pagalbos. Tai garantuoja, kad teikiant pagalbą tik investicijų sąnaudoms, didžiausias ribinis pagalbos dydis nebus viršytas.

Enovos

Tačiau palyginti mažą DPS sukuriantiems projektams pagalbos dalis bus santykinai didelė ir dėl to bus didelė pagalbos suma. Norint tai pagrįsti, reikia įrodymų, kad suteikta pagalba yra „reikalinga“ projektų įgyvendinimui.

Negalima tikėtis, kad racionalus investuotojas pradės įgyvendinti projektą, kurio GEV neigiamas. Dėl to Institucija mano, kad GEV apskaičiavimas, atliktas remiantis geriausia turima informacija teikiant pagalbą, yra pakankamas įrodymas, kad suteikta pagalba buvo reikalinga. Kai taikomas GEV metodas, nustatant investicijų diskonto normas, reikia tinkamai atsižvelgti į su kiekvienu projektu susijusią atskirą riziką. Pasitarusi su Institucija, Norvegija užsakė First Securities atlikti nepriklausomą tyrimą (70), siekdama nustatyti diskonto normas, kurios būtų naudojamos vertinant pagal schemą gautų projektų paraiškas. Šiame pranešime yra išdėstytas teisingų diskonto normų nustatymo metodas, pagrįstas finansinėmis geriausios praktikos metodikomis.

First Securities

70

Norvegijos valdžios institucijos taip pat pabrėžė, kad Enova prisidės tik prie projektų investavimo etapo. Enovos pagalbą investicijoms gavę projektai, išmokėjus visą pagalbos sumą, negali gauti kitos Aplinkos apsaugos gairėse numatytos pagalbos. Kitas teigiamas dalykas – pagalbai gauti rengiamas konkursas, t. y. skirtingi projektai varžosi dėl pagalbos ir tik produktyviausi projektai, užtikrinantys geriausią pagalbos ir energijos efektyvumo santykį, gauna pagalbą. Taikant tokį principą, pagalba teikiama tik perspektyviems projektams, taip pat teikiama tik būtina pagalba.

Enova

Enovos

Pirmiau apibrėžtos nuostatos išimtis – projektai dėl biomasės. Pagal Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 55 punktą tokiems projektams leidžiama teikti didesnę pagalbą, kuri viršija investicijų sąnaudas. Taip numatyta todėl, kad paprastai tokie projektai gauna nedaug investicijų ir turi didelių einamųjų sąnaudų. Institucija mano, kad pagalba tokiems projektams gali būti paskirstyta pagal GEV apskaičiavimus, o investicijų sąnaudos – nėra ribinis dydis.

Pirmiau buvo aptartas didžiausias pagalbos dydis. Tačiau daugeliui projektų, atitinkančių Enovos teikiamos pagalbos reikalavimus, faktinis pagalbos dydis yra daug mažesnis. Taip yra dėl to, kad apskritai atsinaujinančios energijos projektų veiklos sąnaudos yra nedidelės, taigi jų DPS yra didesnis nei įprastų technologijų DPS. Kadangi Enova teikia pagalbą efektyviausiems projektams, pagrįstiems vidaus konkurencija, galima tikėtis, kad daugeliui projektų suteiktos pagalbos dalis atitiks 100 % papildomų investicijų sąnaudų ribinį dydį, kaip numatyta d.1.3 skirsnio 27 punkte, o d.3.3.1 skirsnio 54 punkte numatytas ribinis dydis pasiekiamas retai. Tai patvirtina iki šiol remtų atsinaujinančios energijos gamybos projektų įvertinimas. Vėjo energijos, centrinio šildymo ir bioenergijos projektams suteikta pagalba vidutiniškai sudarė apie 24 % visų investicijų sąnaudų: didžiausia pagalba vėjo energijos projektams siekė 68 %, o bioenergijos projektams – 50 % visų investicijų sąnaudų (71). Tačiau, kadangi galima įrodyti, kad taikant GEV metodą visais atvejais pagal gaires nemokama per didelė kompensacija, nebūtina pagrįsti tai išsamiai.

Enovos

Enova

71

Baigdama Institucija mano, kad po Norvegijos valdžios institucijų padarytų pakeitimų, pagal GEV pagalbos skirstymo metodą yra laikomasi Aplinkos apsaugos gairėse, ypač jų d.3.3.1 skirsnio 54 punkte, numatytų ribinių dydžių.

Institucija, priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, taip pat svarstė, ar Energijos fondo remti projektai gali gauti kitą valstybės paramą, neatsižvelgiant į tai, ar ši parama būtų valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ar ne, žr. Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punktą. Institucija išreiškė susirūpinimą, kad suteikus tokią kitą paramą, galėtų būti skirtas nereikalingas finansavimas, nes Enovos remiami projektai jau sukurtų nulinę grynąją esamą vertę, įskaitant tinkamą kapitalo grąžą, taigi to pakaktų inicijuoti projekto įgyvendinimą.

Enovos

Norvegijos valdžios institucijos pabrėžė, kad Enova prisidėtų tik prie projekto investavimo etapo ir kad projektas gautų minimalią visą sumą iš karto, kad būtų inicijuotos investicijos, bet daugiau pagalbos neteiktų. Oficialaus tyrimo procedūros metu Norvegijos valdžios institucijos taip pat patikslino, kad skaičiuojant projekto pinigų srautą, atsižvelgiama į visas pajamas. Jas sudarytų kitokių formų valstybės intervencijos pajamos, net jei ji nepriskiriama valstybės pagalbai. Jeigu valstybės parama priskiriama valstybės pagalbai, apie ją turėtų būti pranešta Institucijai, kad būtų nustatyti finansiniai projekto poreikiai.

Enova

visas

Galimo Norvegijos žaliųjų sertifikatų rinkos kūrimo srityje (72) sutartyje su pagalbos gavėju yra aiškiai išdėstytas pagalbos grąžinimo straipsnis, taikomas Energijos fondo teikiamai pagalbai, kad pagalba nebūtų teikiama iš dviejų šaltinių. Pagalba projektui taip pat mokama dalimis, kurios gali būti koreguojamos, jei projekto sąnaudos yra mažesnės nei tikėtasi. Pasibaigus pagalbos sutarčiai (t. y. išmokėjus paskutinę sumos dalį), Enova galutinai įvertinusi, gali koreguoti, jei nustato, kad pagalbos gavėjas pateikė klaidingą informaciją arba kad projektui buvo suteikta kita valstybės parama. Remdamasi pirmiau pateikta informacija, Institucija mano, kad Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punkto nuostatos yra vykdomos.

72

Enova

Institucija, priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, išreiškė susirūpinimą, kad Energijos fondas taip pat teiks pagalbą projektams, kurių grynoji esama vertė, net suteikus fondo pagalbą, tebėra neigiama. Norvegijos valdžios institucijos dabar nurodė (žr. šio sprendimo I.9.1 skirsnio 9 dalį), kad neigiamą EBITDA turintys projektai investavimo metu įprastomis veiklos sąlygomis negali gauti jokios pagalbos. Todėl buvo atsižvelgta į Institucijos pastabas.

2)   Energijos taupymo priemonės

Norvegijos valdžios institucijos siūlo keisti paskelbtą sistemą (žr. šio sprendimo I. 9.2 skirsnį) ir pagalbai energijos taupymo priemonėms ketina taikyti „papildomų sąnaudų metodą“, numatytą Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnio 25 punkte, d.1.6 skirsnio 30 ir 31 punktuose ir d.1.7 skirsnio 32 punkte. Taip pat vykdomas reikalavimas, kad pagalbos dydis neviršytų 40 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų, atsižvelgiant į galimybę padidinti 10 procentinių punktų pagalbą smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms.

Institucija pažymi, kad šis metodas atitinka Aplinkos apsaugos gairių nuostatas ir yra suderinamas su EEE susitarimo įgyvendinimu.

3)   Naujos energijos technologijos

Norvegijos valdžios institucijos patvirtina, kad šios kategorijos pagalba – tai tik pagalbos atitinkamoms investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą ir energijos taupymo priemones subkategorija.

Jei atitinkami kriterijai, naudojami apskaičiuoti pagalbą investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą (I.9.1 skirsnis) ir energijos taupymo priemones (žr. šio sprendimo I.9.2 skirsnį), bus taikomi šios kategorijos pagalbai, tokia pagalba bus vertinama pagal tokius pat kriterijus. Taigi ji atitiks bus suderinama su Aplinkos apsaugos gairėmis.

4)   Energijos vartojimo auditai

Institucija mano, kad pagalba padengti energijos vartojimo auditų ir analizių sąnaudas gali būti teikiama pagal d.1.3 skirsnio 25 punktą bei Aplinkos apsaugos gairių d.1.6 skirsnio 31 punktą ir d.1.7 skirsnio 32 punktą. Institucija pripažįsta, kad energijos vartojimo auditai, galimybių studijos ir energijos tyrimai dažnai reikalingi, įvertinant, kurioms energijos taupymo priemonėms reikia skirti investicijų, o kurioms – ne (73). Jei energijos vartojimo auditų sąnaudos tiesiogiai susiję su investicijomis į energijos taupymo priemones, Institucija pripažįsta, kad tokios sąnaudos atitinka reikalavimus. Tokia pagalba negali viršyti 40 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų ribinio dydžio, o pagalba smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms gali būti 10 procentinių punktų didesnė, žr. Aplinkos apsaugos gairių d.1.5 skirsnio 30 punktą.

73

Institucija mano, kad negalima teikti pagalbos energijos vartojimo auditams, kurie atliekami siekiant įdiegti vartojimo arba sistemos pakeitimus, jei tokia pagalba nėra tiesiogiai susijusi su energijos taupymo priemonėmis. Tokia pagalba gali būti skiriama tik smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms. Pagal Aplinkos apsaugos gairių d.2 skirsnio 36 punktą ir EEE susitarimo XV priedo 1 dalies e punkte nurodyto įstatymo 5 straipsnį pagalba gali būti teikiama patariamosioms ir konsultacinėms paslaugoms smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms (pagalba smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms) (74).

74

3.2.2.   
  Mokymo ir informavimo priemonės

Mokymo ir informavimo priemonės

Institucija pažymi, kad šiuo metu nėra tokios pagalbos schemos, apie kurią būtų pranešta Institucijai, taigi nebūtina apibrėžti tokias būsimas ir šiuo metu spėjamas pagalbos priemones pagal EEE nuostatas dėl valstybės pagalbos.

3.2.3.   
  Finansavimo sistema

Finansavimo sistema

Remiantis įsigalėjusia precedentų teise, pagalbos priemonės negalima atskirti nuo metodo, pagal kurį ji finansuojama. Kaip nustatė Europos Teisingumo Teismas, dėl pagalbos schemos finansavimo sistemos visa pagalba gali būti nesuderinama su bendrąja rinka (75), ypač jei dėl to atsiranda diskriminacinių aspektų. Ypač būtina apsvarstyti finansavimo priemonę kartu su finansavimo sistema tuomet, kai mokestis yra skirtas konkrečiam pagalbos programos finansavimui, kaip yra Energijos fondo atveju. Toks mokestis galėtų būti laikomas priemone, lygiaverte kiekybiniam apribojimui, jei jis visiškai kompensuoja vietos produktui tenkančią naštą (ne aptariamu atveju) arba tai galėtų būti diskriminuojantis vidaus mokestis, jei jis iš dalies palengvina šią naštą (76). Vertinant tokį naštos kompensavimo poveikį, turi būti nustatytas finansinis mokesčio ir vietos produktams suteikiamų palankesnių sąlygų lygiavertiškumas (77). Kai kuriais atvejais Teismas nagrinėjo ne tik tokio mokesčio įvedimą, bet ir jo naudą (78). Kadangi Energijos fondas finansuojamas iš paskirstymo tarifo mokesčio, kuris taip pat daro įtaką importuojamai energijai, šiuo atveju reikia įvertinti pagalbos schemos finansavimą iš parafiskalinio mokesčio.

75

76

77

78

Energijos fondas nedaro skirtumo tarp užsienio ir nacionalinių atsinaujinančios energijos gamintojų ar įmonių, norinčių investuoti į energijos taupymo priemones, naujas energijos technologijas arba atlikti energijos vartojimo auditus. Norvegijos valdžios institucijos pateikė duomenų, kad iki šiol aštuoni kitų EEE gamintojų projektai gavo Energijos fondo pagalbą, be to, veikla, kuriai taikomas pirmiau minėtas mokestis (energijos gamyba naudojant vandens energiją ir importas), bei Energijos fondo remiami projektai nėra automatiškai lygiaverčiai. Mokestis taikomas energijos paskirstymo kiekiui, t. y. ne tiesiogiai gamybai (79). Tačiau net jei manytume, kad jis daro netiesioginę įtaką gamybos sąnaudoms, Enovos išmokama pagalba nėra automatiškai skiriama gamintojams, kurių energijai netiesiogiai taikomas toks mokestis. Pagalba dažniausiai skiriama naujų rūšių atsinaujinančiai energijai, šiuo metu neįskaitant vandens energijos. Įgyvendindamos energijos taupymo priemones ir energijos vartojimo auditus, visos įmonės gali turėti naudos iš šių paramos priemonių. Todėl negalima daryti išvados, kad importuojamos energijos sąskaita gamintojams suteikiamos palankesnės sąlygos ir kad taip vietos (vandens) energijos gamintojų mokamą mokestį kompensuoja atitinkamos palankesnės sąlygos.

79

Enovos

Mokesčio pajamų panaudojimas siejamas su pagalba, kuri, Institucijos manymu, atitinka reikalavimus, kaip matyti pirmesniame šio sprendimo II 3.2 skirsnyje. Pripažinta, kad pagal kiekį nustatomas mokestis atitinka taršos mokesčio mokėjimo principą, todėl jis gali būti priimtinas pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą ir Aplinkos apsaugos gaires, kuriose apibrėžtas toks principas. Taigi Institucija nemano, kad kiekiu pagrįsta sistema yra netinkama (80).

80

3.2.4.   
  Išvada dėl Energijos fondo su pakeitimais, kuriuos pasiūlė Norvegijos valdžios institucijos

Išvada dėl Energijos fondo su pakeitimais, kuriuos pasiūlė Norvegijos valdžios institucijos

Institucija mano, kad pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą, energijos taupymo priemones ir pagalba naujoms energijos technologijoms, taip pat pagalba energijos vartojimo auditams, yra suderinama su EEE susitarimo įgyvendinimu, jei Norvegijos valdžios institucijos taiko Energijos fondo schemą, kaip apibrėžta:

| — | šio sprendimo I 9.1 skirsnio 1–12 dalyse dėl pagalbos investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą; |
| --- | --- |

—

šio sprendimo I 9.1 skirsnio 1–12 dalyse dėl pagalbos investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą;

| — | šio sprendimo I.9.2 skirsnio 1–5 dalyse dėl energijos taupymo priemonių; |
| --- | --- |

—

šio sprendimo I.9.2 skirsnio 1–5 dalyse dėl energijos taupymo priemonių;

| — | šio sprendimo I.9.3 skirsnyje dėl naujų energijos technologijų; |
| --- | --- |

—

šio sprendimo I.9.3 skirsnyje dėl naujų energijos technologijų;

| — | šio sprendimo II.3.2.1 skirsnio 4 dalyje dėl energijos vartojimo auditų. |
| --- | --- |

—

šio sprendimo II.3.2.1 skirsnio 4 dalyje dėl energijos vartojimo auditų.

4.   Pagalbos grąžinimas

Institucija nustatė, kad pagal šio sprendimo II 3.1.3 skirsnį pagalbos investicijoms į atsinaujinančią energiją, energijos taupymą ir naujas energijos technologijas priemonės, taip pat paskelbta pagalba energijos vartojimo auditams yra nesuderinama su EEE susitarimo įgyvendinimu.

Remiantis Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 14 straipsniu, neteisėtos pagalbos atvejais, jei ji būtų pripažinta neatitinkanti reikalavimų, Institucija paprastai nurodo atitinkamai ELPA valstybei susigrąžinti iš pagalbos gavėjo jam išmokėtą pagalbą.

Institucija mano, kad tokiu atveju jokie bendrieji principai netrukdo susigrąžinti pagalbą. Remiantis įsigalėjusia precedentų teise, neteisėtos pagalbos panaikinimas ją sugrąžinant – tai logiškas sprendimas, priėmus išvadą, kad ji neteisėta. Todėl nepagrįstai suteiktos valstybės pagalbos grąžinimas, siekiant atkurti buvusią padėtį, iš esmės negali būti pripažintas neatitinkančiu EEE susitarimo tikslų valstybės pagalbos srityje. Grąžindamas pagalbą, jos gavėjas netenka palankesnių sąlygų rinkoje nei konkurentai ir taip atkuriama padėtis iki pagalbos išmokėjimo (81). Be to, kai grąžinama pagalba, išskyrus nepaprastas aplinkybes, Institucija paprastai neviršija veiksmų savo nuožiūra ribų, kurios yra pripažintos Teismo precedentų teisėje, jei ji prašo atitinkamos ELPA valstybės susigrąžinti neteisėtos pagalbos forma išmokėtas sumas, nes ji tik atkuria buvusią padėtį (82). Taip pat atsižvelgiant į privalomą Institucijos vykdomos valstybės pagalbos priežiūros funkcijos pobūdį, numatytą Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokole, pagalbą gavusios įmonės iš esmės negali turėti teisėtų lūkesčių, kad pagalba yra teisėta, nebent ji buvo skirta pagal pirmiau minėto protokolo nuostatose numatytą procedūrą (83). Šiuo atveju nenumatomos nepaprastos aplinkybės, dėl kurių gavėjai turėtų teisėtų lūkesčių šiuo atžvilgiu.

81

82

83

Grąžinama pagalbos suma turėtų apimti sudėtines palūkanas pagal Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 14 straipsnio 2 dalį ir Institucijos 2004 m. liepos 14 d. sprendimo Nr. 195/04/COL 9 ir 11 straipsnius.

Institucija taip pat pažymėtų, kad šiame sprendime apibrėžta pagalbos grąžinimo tvarka nepažeidžia principo, kad atskiros subsidijos, suteiktos pagal pirmiau nurodytas keturias priemones, nėra valstybės pagalba arba paskesniame Institucijos sprendime ar pagal bendrosios išimties taisykles dėl savo savybių gali būti pripažintos visiškai ar iš dalies suderinamos su EEE susitarimo įgyvendinimu.

Jei pagal keturias pirmiau minėtas priemones suteiktos atskiros subsidijos, kaip pranešta 2003 m. birželio 5 d. laiške, jau atitinka reikalavimus, kuriuos Institucija šiame sprendime nustato paramos priemonėms (žr. toliau šio sprendimo 4 straipsnį), jos yra suderinamos su EEE susitarimo įgyvendinimu, todėl jų nereikia grąžinti.

5.   Įsipareigojimas teikti metines ataskaitas/Energijos fondo gairės

Pagal Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 21 straipsnio 1 dalį ir Institucijos 2004 m. liepos 14 d. procedūrinio sprendimo Nr. 195/04/COL 5 straipsnio 1 dalį ir III priedą Norvegijos valdžios institucijos turėtų kasmet teikti ataskaitas Institucijai.

Pagal Institucijos 2004 m. liepos 14 d. procedūrinio sprendimo Nr. 195/04/COL 5 straipsnio 2 dalį Norvegijos valdžios institucijos taip pat turėtų teikti informaciją apie visus penkis didžiausius projektus, kuriems buvo skirta pagalba šiose srityse:

| a) | pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą, |
| --- | --- |

a)

pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą,

| b) | investicijos į energijos taupymo priemones, |
| --- | --- |

b)

investicijos į energijos taupymo priemones,

| c) | naujos energijos technologijos, ir |
| --- | --- |

c)

naujos energijos technologijos, ir

| d) | energijos vartojimo auditai. |
| --- | --- |

d)

energijos vartojimo auditai.

Pirmiausia ataskaitoje turėtų būti pateikta informacija apie atitinkamą apskaičiuotą grynąją esamą vertę ir nurodyta, kaip buvo nustatyta tos energijos rūšies rinkos kaina. Be to, turėtų būti pateiktas projektų investicijų sąnaudų sąrašas.

Jei pagalba teikiama biomasės projektams, ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikta informacija, kuri pagrįstų, jog visos įmonių patirtos sąnaudos po jėgainės amortizacijos vis dar viršija energijos rinkos kainą.

Institucija taip pat nurodo, kad jos šiame sprendime nustatyti reikalavimai turėtų būti įtraukti į Enovos/Energijos fondo pagalbos dokumentus, kuriuose apibrėžiamos pagalbos teikimo taisyklės, arba išdėstyti kuria nors kita tinkama gairių dėl pagalbos priemonių taikymo forma. Šių gairių variantas turėtų būti pateiktas Institucijai ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo,

Enovos

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Toliau nurodytos Energijos fondo teikiamos priemonės, apie kurias Norvegijos valdžios institucijos pranešė 2003 m. birželio 5 d. laiške (Dok. Nr. 03-3705-A, registruotas byloje SAM 030.03006), yra valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje:

| a) | pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą; |
| --- | --- |

a)

pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą;

| b) | pagalba investicijoms į energijos taupymo priemones; |
| --- | --- |

b)

pagalba investicijoms į energijos taupymo priemones;

| c) | pagalba investicijoms į naujas energijos technologijas; |
| --- | --- |

c)

pagalba investicijoms į naujas energijos technologijas;

| d) | pagalba energijos vartojimo auditams, ir |
| --- | --- |

d)

pagalba energijos vartojimo auditams, ir

| e) | pagalba mokymo medžiagai ir mokymui nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

e)

pagalba mokymo medžiagai ir mokymui nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

| a) | Informacijos pagalbos telefono linija ir apsilankymų vietoje programa pagal Energijos fondo schemą, apie kurią pranešta 2003 m. birželio 5 d. laiške (Dok. Nr 03-3705-A), nėra valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

a)

Informacijos pagalbos telefono linija ir apsilankymų vietoje programa pagal Energijos fondo schemą, apie kurią pranešta 2003 m. birželio 5 d. laiške (Dok. Nr 03-3705-A), nėra valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

| b) | Savivaldybių energijos efektyvumo programa nėra valstybės pagalba, jei pagalba yra skirta tik vykdyti savivaldybės viešąją funkciją. |
| --- | --- |

b)

Savivaldybių energijos efektyvumo programa nėra valstybės pagalba, jei pagalba yra skirta tik vykdyti savivaldybės viešąją funkciją.

3 straipsnis

Šio sprendimo 1 straipsnio e punkte nurodyta priemonė yra suderinama su EEE susitarimo įgyvendinimu.

4 straipsnis

Pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą, energijos taupymo priemones, naujas energijos technologijas ir energijos vartojimo auditus yra suderinama su EEE susitarimo įgyvendinimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, laikantis šiame straipsnyje apibrėžtų reikalavimų.

| a) | Pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą
  Visa pagalba turi atitikti kriterijus, nurodytus šio sprendimo I.9.1 skirsnio 1–12 dalyse, kad būtų įvykdyti Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punkto reikalavimai. |
| --- | --- |

a)

Pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą

Visa pagalba turi atitikti kriterijus, nurodytus šio sprendimo I.9.1 skirsnio 1–12 dalyse, kad būtų įvykdyti Aplinkos apsaugos gairių d.3.3.1 skirsnio 54 punkto reikalavimai.

| b) | Pagalba investicijoms į energijos taupymo priemones
  Visa pagalba turi atitikti kriterijus, nurodytus šio sprendimo I.9.2 skirsnio 1–5 dalyse, kad būtų įvykdyti Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnio 25 punkto, d.1.6. skirsnio 30 ir 31 punktų ir d.1.7 skirsnio 32 punkto reikalavimai. |
| --- | --- |

b)

Pagalba investicijoms į energijos taupymo priemones

Visa pagalba turi atitikti kriterijus, nurodytus šio sprendimo I.9.2 skirsnio 1–5 dalyse, kad būtų įvykdyti Aplinkos apsaugos gairių d.1.3 skirsnio 25 punkto, d.1.6. skirsnio 30 ir 31 punktų ir d.1.7 skirsnio 32 punkto reikalavimai.

| c) | Pagalba naujoms energijos technologijoms
  Pagalba remiant naujas energijos technologijas gali būti teikiama pagal šio sprendimo 4 straipsnio a dalyje apibrėžtus kriterijus tiek, kiek pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą yra susijusi su naujomis technologijomis, bei šio sprendimo 4 straipsnio b dalyje apibrėžtus kriterijus tiek, kiek pagalba naujoms energijos technologijoms yra susijusi su investicijomis į energijos taupymo priemones. |
| --- | --- |

c)

Pagalba naujoms energijos technologijoms

Pagalba remiant naujas energijos technologijas gali būti teikiama pagal šio sprendimo 4 straipsnio a dalyje apibrėžtus kriterijus tiek, kiek pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą yra susijusi su naujomis technologijomis, bei šio sprendimo 4 straipsnio b dalyje apibrėžtus kriterijus tiek, kiek pagalba naujoms energijos technologijoms yra susijusi su investicijomis į energijos taupymo priemones.

| d) | Pagalba energijos vartojimo auditams ir tyrimams
  Pagalba energijos vartojimo auditams turi būti tiesiogiai susijusi su investicijomis į energijos taupymo priemones ir neviršyti 40 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų, kurios mažoms ir vidutinėms įmonėms gali būti 10 procentinių punktų didesnės. Reikalavimus atitinkančios sąnaudos – tai šio sprendimo I. 9.1 skirsnyje, 35 išnaša, apibrėžtos sąnaudos.
  Energijos vartojimo auditams, kurie nesusiję su investicijomis į energijos taupymo priemones, skiriama pagalba, pvz., vartojimo ar sistemų pakeitimams, gali būti skiriama tik pagal Aplinkos apsaugos gairių d.2 skirsnio 36 punkte ir EEE susitarimo XV priedo 1 dalies e punkte nurodytame įstatyme apibrėžtus reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

Pagalba energijos vartojimo auditams ir tyrimams

Pagalba energijos vartojimo auditams turi būti tiesiogiai susijusi su investicijomis į energijos taupymo priemones ir neviršyti 40 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų, kurios mažoms ir vidutinėms įmonėms gali būti 10 procentinių punktų didesnės. Reikalavimus atitinkančios sąnaudos – tai šio sprendimo I. 9.1 skirsnyje, 35 išnaša, apibrėžtos sąnaudos.

Energijos vartojimo auditams, kurie nesusiję su investicijomis į energijos taupymo priemones, skiriama pagalba, pvz., vartojimo ar sistemų pakeitimams, gali būti skiriama tik pagal Aplinkos apsaugos gairių d.2 skirsnio 36 punkte ir EEE susitarimo XV priedo 1 dalies e punkte nurodytame įstatyme apibrėžtus reikalavimus.

5 straipsnis

| a) | Norvegijos valdžios institucijos turėtų teikti metines ataskaitas Institucijai, kaip numatyta Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 21 straipsnio 1 dalyje ir Institucijos 2004 m. liepos 14 d. procedūrinio sprendimo Nr. 195/04/COL 5 straipsnio 1 dalyje ir III priede. |
| --- | --- |

a)

Norvegijos valdžios institucijos turėtų teikti metines ataskaitas Institucijai, kaip numatyta Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 21 straipsnio 1 dalyje ir Institucijos 2004 m. liepos 14 d. procedūrinio sprendimo Nr. 195/04/COL 5 straipsnio 1 dalyje ir III priede.

| b) | Pagal Institucijos 2004 m. liepos 14 d. procedūrinio sprendimo Nr. 195/04/COL 5 straipsnio 2 dalį Norvegijos valdžios institucijos taip pat turėtų teikti informaciją apie visus penkis didžiausius projektus, kuriems buvo skirta pagalba šiose srityse:






  1) | pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą, |
| --- | --- | --- |

b)

Pagal Institucijos 2004 m. liepos 14 d. procedūrinio sprendimo Nr. 195/04/COL 5 straipsnio 2 dalį Norvegijos valdžios institucijos taip pat turėtų teikti informaciją apie visus penkis didžiausius projektus, kuriems buvo skirta pagalba šiose srityse:

1)

pagalba investicijoms į atsinaujinančios energijos gamybą,

| 2) | investicijos į energijos taupymo priemones, |
| --- | --- |

2)

investicijos į energijos taupymo priemones,

| 3) | naujos energijos technologijos, ir |
| --- | --- |

3)

naujos energijos technologijos, ir

| 4) | energijos vartojimo auditai. |
| --- | --- |

4)

energijos vartojimo auditai.

Pirmiausia ataskaitoje turėtų būti pateikta informacija apie atitinkamą apskaičiuotą grynąją esamą vertę, įskaitant Energijos fondo taikomą diskonto normą, ir nurodyta, kaip buvo nustatyta tos energijos rūšies rinkos kaina. Be to, turėtų būti pateiktas šio sprendimo 5 straipsnio b dalyje nurodytų projektų investicijų sąnaudų sąrašas.

Jei pagalba teikiama biomasės projektams, ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikta informacija, kuri pagrįstų, jog visos įmonių patirtos sąnaudos po jėgainės amortizacijos vis dar viršija energijos rinkos kainą.

| c) | Norvegijos valdžios institucijos taip pat turėtų ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo pateikti Institucijai naują Energijos fondo paramos taikymo gairių variantą |
| --- | --- |

c)

Norvegijos valdžios institucijos taip pat turėtų ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo pateikti Institucijai naują Energijos fondo paramos taikymo gairių variantą

6 straipsnis

| a) | Šio sprendimo 1 straipsnio a–d dalyse nurodytos priemonės, kaip pranešta 2003 m. birželio 5 d. laiške (Dok. Nr. 03-3705-A), yra nesuderinamos su EEE susitarimo įgyvendinimu. |
| --- | --- |

a)

Šio sprendimo 1 straipsnio a–d dalyse nurodytos priemonės, kaip pranešta 2003 m. birželio 5 d. laiške (Dok. Nr. 03-3705-A), yra nesuderinamos su EEE susitarimo įgyvendinimu.

| b) | Pagal pirmiau minėtas priemones skirtos atskiros dotacijos, kurios jau atitinka šio sprendimo 4 straipsnyje apibrėžtus kriterijus, yra suderinamos su EEE susitarimo įgyvendinimu. |
| --- | --- |

b)

Pagal pirmiau minėtas priemones skirtos atskiros dotacijos, kurios jau atitinka šio sprendimo 4 straipsnyje apibrėžtus kriterijus, yra suderinamos su EEE susitarimo įgyvendinimu.

7 straipsnis

Norvegijos valdžios institucijos nedelsdamos panaikina šio sprendimo 6 straipsnio a dalyje nurodytas priemones, jei jų dar nepanaikino, ir pakeičia jas priemonėmis, kurios atitinka šio sprendimo 4 straipsnyje apibrėžtus reikalavimus.

8 straipsnis

Norvegijos valdžios institucijos imasi visų būtinų priemonių, kad susigrąžintų iš pagalbos gavėjų pagalbą, nurodytą šio sprendimo 6 straipsnio a dalyje ir neteisėtai suteiktą gavėjams, išskaičiuojant visas jau grąžintas sumas.

Lėšos grąžinamos nedelsiant pagal nacionalinės teisės numatytas procedūras, jei jos leidžia nedelsiant veiksmingai įgyvendinti sprendimą. Į grąžinamos pagalbos sumą įtraukiamos palūkanos ir sudėtinės palūkanos, skaičiuojamos nuo dienos, kai gavėjas gavo pagalbą iki pagalbos sugrąžinimo dienos. Palūkanos skaičiuojamos pagal ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/COL 9 ir 11 straipsnius.

9 straipsnis

Norvegijos valdžios institucijos per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą praneša ELPA priežiūros institucijai apie priemones, kurių buvo imtasi jį įgyvendinti.

10 straipsnis

Šis sprendimas yra skirtas Norvegijos Karalystei.

11 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Pasirašytas 2006 m. gegužės 3 d. Briuselyje.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Bjørn T. GRYDELAND

Pirmininkas

Kurt JÄGER

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Susitarimas dėl priežiūros ir teismo.

3

(4)  Gairės dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo, kurias ELPA priežiūros institucija priėmė ir paskelbė 1994 m. sausio 19 d. ir kurios buvo paskelbtos OL L 231, 1994 9 3, p. 1, EEE priedas Nr. 32, p. 1. Gairės su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. balandžio 19 d. Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

4

(5)  OL C 196, 2005 8 11, p. 5.

5

(6)  6 skyrius vėliau buvo išbrauktas 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimu Nr. 195/04/COL Neteisėtos pagalbos apibrėžimą dabar galima rasti Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies f punkte.

6

(7)  Dėl išsamesnės informacijos apie Norvegijos valdžios institucijų ir Institucijos susirašinėjimą yra nuoroda į Institucijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Sprendimas Nr. 122/05/COL, žr. 5 išnašą.

7

(8)  Žr. 5 išnašą.

8

(9)  Norvegijos valdžios institucijų teigimu, šis mokestis buvo įvestas 1990 m. panaikinant valstybės reguliavimą elektros energijos rinkoje. Iki 2002 m. tinklo bendrovės administravo mokestį, kad padengtų savo sąnaudas, susijusias su informacija apie energijos efektyvumą.

9

(10)  „Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifonde“ (reglamentas dėl mokesčio, taikomo elektros paskirstymo tarifui, mokėjimo Energijos fondui, toliau – Energijos fondo reglamentas).

10

Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifonde

(11)  Lov av 29 Juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m, energiloven.

11

Lov av 29 Juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m, energiloven

(12)  Ekspertų komitetas dar 1998 m. pateikė pirminius pasiūlymus dėl centrinės įstaigos, kuri tvarkytų energijos efektyvumo priemones, steigimo, NOU 1998:11. Norvegijos Vyriausybė išdėstė šį pasiūlymą Baltojoje knygoje St.meld.nr. 29 (1998–1999 m.). Šios NVE funkcijos perdavimas Energijos fondui galutinai buvo numatytas 2001 m. fiskaliniame biudžete, St.prp.nr.1 (2000–2001m.).

12

(13)  Lov av 30 August 1991 om statsforetak.

13

Lov av 30 August 1991 om statsforetak

(14)  2004 m. rugsėjo 22 d. pataisytas susitarimas „Avtale mellom den norske stat v/Olje- og energidepartementet og Enova SF om forvaltningen av midlene fa Energifondet i perioden 2002–2005“.

14

Avtale mellom den norske stat v/Olje- og energidepartementet og Enova SF om forvaltningen av midlene fa Energifondet i perioden 2002–2005

(15)  Odelstingets vedtak til lov om endringar i lov 29. juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m. (energilova). (Besl.O.nr.75 (2000–2001 m.), jf. Innst.O.nr.59 (2000–2001 m.) og Ot.prp.nr.35 (2000–2001 m.)).

15

Odelstingets vedtak til lov om endringar i lov 29. juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m. (energilova). (Besl.O.nr.75 (2000–2001 m.), jf. Innst.O.nr.59 (2000–2001 m.) og Ot.prp.nr.35 (2000–2001 m.))

(16)  Ot.prp.nr.35 (2000–2001m.).

16

(17)  Žr. 15 išnašą.

17

(18)  OL L 283, 2001 10 27, p. 33. Pati direktyva dar neįtraukta į EEE susitarimą.

18

(19)  Reglamente dėl Energijos fondo (Vedteker for Energifondet, § 4) sakoma, kad fondo lėšos turėtų būti naudojamos energijos taupymui ir naujų atsinaujinančios energijos šaltinių ir kitų ekologiškų energijos rūšių gamybai.

19

Vedteker for Energifondet

(20)  Žr. Institucijos sprendimą 302/05/COL, kuriuo buvo patvirtinta dujų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagalbos programa.

20

(21)  Stambūs vartotojai dažnai turi naudos iš nuolaidų, taikomų jų dideliems užsakymams. Enova atsižvelgia į tai, lygindama konkuruojančių energijos šaltinių kainas.

21

Enova

(22)  Žr. Institucijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą (Sprendimas Nr. 122/05/COL) 7 puslapyje ir 9 puslapyje, ypač 17 išnašoje, pateiktą pavyzdį.

22

(23)  Institucijos nuomone, jei skirtumas nenaudingas paraiškos pateikėjui, suma nedidinama.

23

(24)  Taip pat žr. Norvegijos valdžios institucijų pasiūlymą dėl energijos taupymo priemonių įgyvendinimo ateityje, šio sprendimo I.9.2 skirsnis.

24

(25)  Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad 0,4 % – tai pačios Enovos patiriamos administracinės tokių projektų paraiškų tvarkymo sąnaudos.

25

Enovos

(26)  Sprendimas Nr. 75/2002 – Suomija, Pakeista energetikos sektoriaus pagalbos schema.

26

Pakeista energetikos sektoriaus pagalbos schema

(27)  2003 m programa buvo pavadinta „mokymo medžiaga ir mokymo koncepcijos“, 2004 m. jos pavadinimas buvo pakeistas į „mokymo programą“.

27

(28)  Įtraukiantis į EEE susitarimą 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, OL L 10, 2001 1 13, p. 30.

28

de minimis

(29)  Įtraukiantis į EEE susitarimą 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl pagalbos smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms, OL L 10, 2001 1 13, p. 33, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 364/2004, OL L 63, 2004 2 28, p. 22.

29

(30)  Įtraukiantis į EEE susitarimą 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo mokymo pagalbai, OL L 10, 2001 1 13, p. 20, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 363/2004, OL L 63, 2004 2 28, p. 20.

30

(31)  Norvegijos valdžios institucijų taikytas valiutų (NOK/EUR) keitimo santykis: 2002 m. 7,51; 2003 m. 8,00; 2004 m. 8,37; 2005 m. 8,20.

31

(32)  Investicijų sąnaudos 0 metų pradžioje.

32

(33)  Pirmosios pajamos gaunamos 1 metų pabaigoje.

33

(34)  First Securities yra svarbus Norvegijos vertybinių popierių rinkos dalyvis.

34

First Securities

(35)  Metodas, kuriuo pagal rizikos lygį pakoreguota kapitalo grąža atspindi rinkos portfelio rizikos lygį ir atitinkamo turto (projekto) rizikos lygį.

35

(36)  First Securities taikoma formulė – RE = RF +β (RM – RF), kurioje RF – tai Norvegijos ilgalaikės obligacijos, β – atskiro projekto rizika, RM – laukiama rinkos portfelio grąža, (RM-RF) – (turto rizikos priemoka). RE – reikalaujama investuoto kapitalo grąža.

36

First Securities

E

F

M

F

F

M

M

F

E

(37)  A – pasirengimo ir projektavimo sąnaudos; B – pastatų, mašinų ir įrangos sąnaudos, įrengimo sąnaudos arba esamų pastatų, mašinų ir įrangos taisymo ir remonto sąnaudos; C – tai iki 10 % projekto reikalavimus atitinkančių išlaidų sudarančios sąnaudos, patiriamos įsigyjant žemę, tiesiogiai susijusios su investicijomis, bei elektros linijų tiesimo sąnaudos; D – vamzdžio, sujungiamo su centrinio šildymo tinklu, tiesimo sąnaudos. Sąnaudos, patiriamos tiesiant šilumos paskirstymo tinklą, atitinka reikalavimus tik tuo atveju, jei tinklo projektuose naudojamos naujos technologijos; E – kelių ir tiltų statybos darbų bei statybos darbų priežiūros sąnaudos; F) valymo ir žemės darbų sąnaudos; G) užsakymų atlikimo sąnaudos ir užsakymų atlikimui reikalingo darbuotojų mokymo sąnaudos. Šiuo atžvilgiu užsakymo atlikimas – tai pirmą kartą atliekamas įrenginio sistemos paleidimas, bandymas ir derinimas, siekiant užtikrinti, kad jis veiktų pagal nurodytus reikalavimus; H – su projektu susijusios informacijos sklaidos sąnaudos; I – investicijų stebėsenos sąnaudos; J – sąnaudos, susijusios su įvairių rūšių projektų galimybių studijomis (projekto dalyvių atlyginimai ir netiesioginės darbo sąnaudos, įranga, priedai, programinė įranga, kelionės, informacijos sklaida, kitos tiesioginės arba pridėtinės sąnaudos). Pagalbos gavėjo pridėtinės sąnaudos, statybos metu sumokėtos palūkanos, techninių reikalavimų vykdymo sąnaudos ir išskaitytini mokesčiai nėra reikalavimus atitinkančios sąnaudos. Žr. 26 išnašą.

37

(38)  EBITDA – tai pelnas, neatskaičius palūkanų, mokesčių, nuvertėjimo ir amortizacijos. Jis apima grynąsias pinigų įplaukas iš einamosios veiklos iki apyvartinio kapitalo panaudojimo.

38

(39)  Remiantis Aplinkos apsaugos gairių D.3.3.1 skirsnio 55 punktu, biomasei, kurios veiklos sąnaudos didesnės, gali būti teikiama investicijų sumą viršijanti pagalba veiklai, jei ELPA valstybė gali įrodyti, kad bendros įmonių patirtos sąnaudos po jėgainės amortizacijos vis dar viršija energijos rinkos kainas.

39

(40)  Pagal Aplinkos apsaugos gairių D.1.3 skirsnio 25 punktą energijos taupymo priemonėms gali būti teikiama parama, kurios bazinis dydis sudaro 40 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų. Remiantis Aplinkos apsaugos gairių D.1.7 skirsnio 32 punktu, parama teikiama atlyginti tik papildomas investicijų sąnaudas. Reikalavimus atitinkančios sąnaudos skaičiuojamos pagal grynąją naudą, gaunamą dėl padidinto pajėgumo ir sąnaudų, sutaupytų per pirmuosius penkerius investicijų laikotarpio metus, ir papildomos šalutinės gamybos per tą patį laikotarpį.

40

(41)  Žr. šio sprendimo I 9.1 skirsnio 5 dalį ir 35 išnašą.

41

(42)  2003 m. lapkričio 11 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, kurią Jungtinė Karalystė ketina teikti per WRAP aplinkos apsaugos subsidijų fondą ir WRAP išperkamosios nuomos garantijų fondą (OL L 102, 2004 4 7, p. 59).

42

(43)  Žr. t. p. Institucijos sprendimo Nr. 122/05/COL skirsnį „Norvegijos pateikta informacija“, 12 p. seq.

43

seq

(44)  Valstybės pagalba, Sprendimas Nr. 707/2002 – Nyderlandai, subsidija atsinaujinančios energijos gamybos skatinimui (MEP).

44

Nyderlandai

(45)  Byla 173/73 Italija prieš Komisiją (1974 m.) ECR 709, Byla 78/76 Steinike prieš Vokietiją (1977 m.) ECR 595, Komisijos sprendimas Nr. 707/2002 – Nyderlandai, Žr. 42 išnašą; Sprendimas Nr. 490/2000 – Italija, Per didelės elektros energijos sektoriaus sąnaudos.

45

Italija prieš Komisiją

Steinike prieš Vokietiją

Nyderlandai

Italija

(46)  Teisėjo padėjėjas Byloje C-379/98 Preussen Elektra prieš Schleswag AG (2001 m.) ECR I-2099, 165 punktas.

46

Preussen Elektr

prieš Schleswag AG

(47)  Žr. bylą T-67/94 Ladbroke Racing Ltd prieš Europos Bendrijų Komisiją (1998 m.) ECR II-1, 105 punktas seq. Šiuo atžvilgiu nėra abejonės, kad paramos priemonė gali būti priskirta valstybei, įvedusiai tokį mokestį. Ši padėtis skiriasi nuo sistemos, aprašytos Byloje C-345/02 Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV ir Rinck Opticiëns BV prieš Hoofdbedrijfschap Ambachten (2004 m.) ECR I-7139, kurioje svarstomas specialistų grupės nustatytas mokestis.

47

Ladbroke Racing Ltd

Europos Bendrijų Komisiją

seq.

Pearle BV

Hans Prijs Optiek Franchise BV

Rinck Opticiëns BV prieš Hoofdbedrijfschap Ambachten

(48)  Tačiau Institucija norėtų pažymėti, kad darant išvadą, ar pagalba buvo skirta „įmonei“, svarstomas ne įmonės teisinis statusas arba organizacijos forma, bet įmonės kokybė pagal remiamą veiklą, Byla C-41/90 Höfner and Elser prieš Macotron (1991 m.) ECR, I-979; pvz., nepelno organizacijos taip pat gali vykdyti ekonominę veiklą ir konkuruoti su kitais subjektais, žr., pvz., Bylą 78/76 Steinike & Weinlig, Žr. pirmiau 43 išnašą, ir Bylą C-67/96 Albany, International BV prieš Stichting Bedrijfspensionfonds Textielindustrie, (1999 m.) ECR I-5751.

48

Höfner and Elser

Macotron

Steinike & Weinlig

Albany, International BV

Stichting Bedrijfspensionfonds Textielindustrie

(49)  Jei parama yra pagalba, kuri bus nustatyta toliau, Energijos fondas yra pagalbos schema. Žr. pagalbos schemos apibrėžimą Susitarimo dėl priežiūros ir teismo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punkte.

49

(50)  Byla C-241/94 Komisija prieš Prancūziją (1996 m.) ECR I-4551, 23 punktas.

50

Komisija prieš Prancūziją

(51)  Taip pat žr. Teisėjo padėjėjas Jacobs Byloje C-256/97 DM Transport S.A (1999 m.) ECR I- 3913, 39 ir 40 punktai.

51

DM Transport S.A

(52)  Tai pagrindžia Enovos atliktas ir jos tinklalapyje pateiktas jos veiklos įvertinimas, kuriame pažymima: „Enova SF naudojasi nemaža laisve, renkantis jos strategines veiklos kryptis bei politikos priemones ir kuriant jų struktūrą“.

52

Enovos

Enova SF naudojasi nemaža laisve, renkantis jos strategines veiklos kryptis bei politikos priemones ir kuriant jų struktūrą

(53)  Pvz., įprastus energijos šaltinius naudojančių elektros gamintojų arba šiuo metu – vandens energijos gamintojų arba kitų atsinaujinančios energijos gamintojų, kuriems Enova neteikia pagalbos, arba įmonių, kurios negauna pagalbos energijos efektyvumo priemonių įgyvendinimui, atžvilgiu.

53

Enova

(54)  Sprendimas Nr. 195/04/COL.

54

(55)  Byla C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit prieš Office National du Duccroire ir Belgijos valstybę (1994 m.) ECR I-3829.

55

Namur-Les Assurances du Crédit

Office National du Duccroire ir Belgijos valstybę

(56)  Šiuo klausimu žr. Teisėjo padėjėjo Fennelly išaiškinimą Bylose C-15/98 ir C-105/99 Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją (2000 m.) ECR II-8855, 61 punktas seq, kuris teigia, kad teisės aktų pakeitimai turi gerokai pakeisti sistemą, t.y. tai turi būti ne tik formalūs pakeitimai.

56

Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją

seq

(57)  Atitinkamuose Vyrausybės pasiūlymuose Norvegijos valdžios institucijos pačios pavadino finansavimo sistemą „nauja sistema“.

57

(58)  Bylos T-195/01 ir T-207/01 Gibraltaro Vyriausybė ir Ispanijos Karalystė prieš Europos Komisiją (2001 m.) ECR II-3915, 111 punktas.

58

Gibraltaro Vyriausybė ir Ispanijos Karalystė prieš Europos Komisiją

(59)  Žr. pirmiau 40 išnašą.

59

(60)  Byla C-351/98 Ispanijos Karalystė prieš Europos Komisiją (2002 m.) ECR I-8031, 76 punktas.

60

Ispanijos Karalystė prieš Europos Komisiją

(61)  Institucijos sprendimo Nr. 122/05/COL II 3.1.1 skirsnis.

61

(62)  Nuoroda į Bendrijos standartą, susijusį su EEE susitarimu, yra aiškiai pateikta Aplinkos apsaugos gairėse, žr. gairių A skirsnio 5 dalį.

62

(63)  Institucijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą II 3.1.2 skirsnis, Sprendimas Nr. 122/05/COL.

63

(64)  Institucijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą II 3.1.3 skirsnis, Sprendimas Nr. 122/05/COL.

64

(65)  Valstybės pagalba, Sprendimas Nr. 75/2002 – Suomija, Žr. pirmiau šio sprendimo 26 išnašą.

65

(66)  Žr. šio sprendimo 29 išnašą.

66

(67)  Žr. šio sprendimo 29 išnašą.

67

(68)  Žr. šio sprendimo 30 išnašą.

68

(69)  Keitimo santykis, skelbiamas Institucijos interneto tinklalapyje, 2003 m. nustatytas 7,23.

69

(70)  2004 m. gruodžio 16 d.First Securities laiškas Enovos įstaigai.

70

First Securities

Enovos

(71)  Žr. pirmiau šio sprendimo I.6 skirsnį.

71

(72)  Žaliasis sertifikatas – tai paprastai minimali valstybės nustatyta kaina, kurią „žaliosios energijos“ gamintojui moka paskirstytojas. Tokie žalieji sertifikatai, priklausomai nuo konkretaus atvejo, gali būti ne valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. 2006 m. vasario mėn. Norvegijos valdžios institucijos nusprendė nekurti bendros žaliųjų sertifikatų rinkos su Švedija.

72

(73)  Europos Komisija taip pat pripažįsta tokias sąnaudas sprendime dėl valstybės pagalbos Nr. 75/2002 – Suomija, Žr. pirmiau 26 išnašą.

73

Suomija

(74)  Žr. pirmiau šio sprendimo 29 išnašą.

74

(75)  Bylos C-261/01 ir C-262/0, Belgische Staat
  prieš Calster, Cleeren, Openbaar Slachthuis NV, (2003 m.) ECR I-12249, 46 punktas, Byla C-47/69 Prancūzija prieš Komisiją (1970 m.) ECR 487, 4 punktas.

75

Belgische Staat

prieš Calster, Cleeren, Openbaar Slachthuis NV

Prancūzija prieš Komisiją

(76)  Byla C-72/92 Firma Herbert Scharbatke GmbH
  prieš Vokietijos Federacinę Respubliką (1993 m.) ECR I-5509, nuoroda į EB sutarties 95 straipsnį, dabar 90 straipsnį. EEE susitarimo 14 straipsnis atitinka EB sutarties 90 straipsnį.

76

Firma Herbert Scharbatke GmbH

prieš Vokietijos Federacinę Respubliką

(77)  Byla C-266/91 Celulose Beira Industrial SA
  prieš Fazenda Pública (1993 m.) ECR I-4337.

77

Celulose Beira Industrial SA

prieš Fazenda Pública

(78)  Bylos C-78/90–C-83/90 Compagnie Commerciale de l’Ouest ir kiti (1992 m.) ECR I-1847.

78

Compagnie Commerciale de l’Ouest

(79)  Europos Komisija patvirtino panašią sistemą Komisijos sprendime Nr. 707/2002, aukščiau 42 išnaša.

79

(80)  Žr. pastabas Komisijos sprendime Nr. 707/2002, aukščiau 42 išnašą, ir Sprendimą Nr. 533/01 – Airija, pagalba, skirta skatinti atsinaujinančios energijos šaltinius Airijoje.

80

Airija, pagalba, skirta skatinti atsinaujinančios energijos šaltinius Airijoje

(81)  Byla C-350/93 Komisija prieš Italiją (1995 m.) ECR I-699, 22 punktas.

81

Komisija prieš Italiją

(82)  Byla C-75/97 Belgija prieš Komisiją (1999 m.) ECR I-3671, 66 punktas, ir Byla C-310/99 Italija prieš Komisiją (2002 m.) ECR I-2289, 99 punktas.

82

Belgija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

(83)  Byla C-169/95 Ispanija prieš Komisiją (1997 m.) ECR I-135, 51 punktas.

83

Ispanija prieš Komisiją

---