# Uradni list L 210/6. a

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 210 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 516. avgust 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 210

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 516. avgust 2008

---

| Vsebina | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu | 1 |
| | * | Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu | 12 |
| | * | Sklep Sveta 2008/617/PNZ z dne 23. junija 2008 o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske unije v kriznih razmerah | 73 |

Vsebina

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

Stran

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu

1

*

Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu

12

*

Sklep Sveta 2008/617/PNZ z dne 23. junija 2008 o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske unije v kriznih razmerah

73

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 6.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/1

---

SKLEP SVETA 2008/615/PNZ

z dne 23. junija 2008

o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 30(1)(a) in (b), člena 31(1)(a), člena 32 in člena 34(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju pobude Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg, Kraljevine Nizozemske, Republike Avstrije, Republike Slovenije, Slovaške republike, Italijanske republike, Republike Finske, Portugalske republike, Romunije in Kraljevine Švedske,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po začetku veljavnosti Pogodbe med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakoniti migraciji (v nadaljnjem besedilu „Prümska pogodba“) je bila v skladu z določbami Pogodbe o Evropski uniji in po posvetovanju z Evropsko komisijo predložena ta pobuda, da bi se vsebina določb Prümske pogodbe vključila v pravni okvir Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Po začetku veljavnosti Pogodbe med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakoniti migraciji (v nadaljnjem besedilu „Prümska pogodba“) je bila v skladu z določbami Pogodbe o Evropski uniji in po posvetovanju z Evropsko komisijo predložena ta pobuda, da bi se vsebina določb Prümske pogodbe vključila v pravni okvir Evropske unije.

| (2) | V sklepih zasedanja Evropskega sveta v Tampereju oktobra 1999 je bila potrjena potreba po izboljšanju izmenjave informacij med pristojnimi organi držav članic za namene odkrivanja ali preiskovanja kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(2)

V sklepih zasedanja Evropskega sveta v Tampereju oktobra 1999 je bila potrjena potreba po izboljšanju izmenjave informacij med pristojnimi organi držav članic za namene odkrivanja ali preiskovanja kaznivih dejanj.

| (3) | V Haaškem programu za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji iz novembra 2004 je Evropski svet poudaril svoje prepričanje, da je v ta namen potreben inovativen pristop k čezmejni izmenjavi informacij o kazenskem pregonu. |
| --- | --- |

(3)

V Haaškem programu za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji iz novembra 2004 je Evropski svet poudaril svoje prepričanje, da je v ta namen potreben inovativen pristop k čezmejni izmenjavi informacij o kazenskem pregonu.

| (4) | V skladu s tem je Evropski svet izjavil, da bi morala biti izmenjava takšnih informacij v skladu s pogoji, ki veljajo za načelo dostopnosti. To pomeni, da ima uradnik organa kazenskega pregona iz posamezne države članice Unije možnost pridobiti potrebne informacije za svoje delo od druge države članice in da bo organ kazenskega pregona v drugi državi članici, ki ima na voljo te informacije, slednje dal na razpolago za določen namen, ob upoštevanju potreb preiskav, ki potekajo v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s tem je Evropski svet izjavil, da bi morala biti izmenjava takšnih informacij v skladu s pogoji, ki veljajo za načelo dostopnosti. To pomeni, da ima uradnik organa kazenskega pregona iz posamezne države članice Unije možnost pridobiti potrebne informacije za svoje delo od druge države članice in da bo organ kazenskega pregona v drugi državi članici, ki ima na voljo te informacije, slednje dal na razpolago za določen namen, ob upoštevanju potreb preiskav, ki potekajo v zadevni državi članici.

| (5) | Evropski svet je določil 1. januar 2008 kot rok za dosego tega cilja Haaškega programa. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je določil 1. januar 2008 kot rok za dosego tega cilja Haaškega programa.

| (6) | Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (2) že določa pravila, po katerih lahko organi kazenskega pregona držav članic hitro in učinkovito izmenjujejo obstoječe informacije in obveščevalne podatke pri preiskovanju kaznivih dejanj ali pri policijskih postopkih za zbiranje obveščevalnih podatkov. |
| --- | --- |

(6)

Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (2) že določa pravila, po katerih lahko organi kazenskega pregona držav članic hitro in učinkovito izmenjujejo obstoječe informacije in obveščevalne podatke pri preiskovanju kaznivih dejanj ali pri policijskih postopkih za zbiranje obveščevalnih podatkov.

| (7) | Haaški program za krepitev svobode, varnosti in pravice tudi navaja, da bi bilo treba v celoti izkoristiti novo tehnologijo in hkrati olajšati vzajemni dostop do nacionalnih podatkovnih baz, hkrati pa določa, da je treba nove centralizirane evropske podatkovne zbirke osnovati samo na podlagi študij, s katerimi je bila prikazana njihova dodana vrednost. |
| --- | --- |

(7)

Haaški program za krepitev svobode, varnosti in pravice tudi navaja, da bi bilo treba v celoti izkoristiti novo tehnologijo in hkrati olajšati vzajemni dostop do nacionalnih podatkovnih baz, hkrati pa določa, da je treba nove centralizirane evropske podatkovne zbirke osnovati samo na podlagi študij, s katerimi je bila prikazana njihova dodana vrednost.

| (8) | Za učinkovito mednarodno sodelovanje je temeljnega pomena hitra in učinkovita izmenjava točnih informacij. Cilj je uvedba postopkov za spodbujanje hitrih, učinkovitih in cenovno dostopnih sredstev izmenjave podatkov. Zaradi skupne uporabe podatkov naj bi ti postopki upoštevali načelo odgovornosti, vključevali pa naj bi ustrezna zagotovila glede točnosti in varnosti podatkov med prenosom in shranjevanjem ter postopke za evidentiranje izmenjave podatkov in omejitve glede uporabe izmenjanih podatkov. |
| --- | --- |

(8)

Za učinkovito mednarodno sodelovanje je temeljnega pomena hitra in učinkovita izmenjava točnih informacij. Cilj je uvedba postopkov za spodbujanje hitrih, učinkovitih in cenovno dostopnih sredstev izmenjave podatkov. Zaradi skupne uporabe podatkov naj bi ti postopki upoštevali načelo odgovornosti, vključevali pa naj bi ustrezna zagotovila glede točnosti in varnosti podatkov med prenosom in shranjevanjem ter postopke za evidentiranje izmenjave podatkov in omejitve glede uporabe izmenjanih podatkov.

| (9) | Te zahteve so izpolnjene s Prümsko pogodbo. Da bi se lahko izpolnile vsebinske zahteve iz Haaškega programa za vse države članice v časovnem okviru, ki ga ta določa, bi se morala vsebina bistvenih delov Prümske pogodbe uporabljati za vse države članice. |
| --- | --- |

(9)

Te zahteve so izpolnjene s Prümsko pogodbo. Da bi se lahko izpolnile vsebinske zahteve iz Haaškega programa za vse države članice v časovnem okviru, ki ga ta določa, bi se morala vsebina bistvenih delov Prümske pogodbe uporabljati za vse države članice.

| (10) | Ta sklep zato vsebuje določbe, ki temeljijo na ključnih določbah Prümske pogodbe in s katerimi naj bi se izboljšala izmenjava informacij, pri čemer naj bi si države članice medsebojno odobrile pravico dostopa do njihovih avtomatiziranih zbirk podatkov o preiskavah DNK, avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije in do registrov vozil. V primeru podatkov iz nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK in avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije bi moral sistem za iskanje zadetkov omogočiti državi članici, ki išče podatke, da v drugi fazi zaprosi državo članico, ki upravlja zbirko podatkov, za posebne osebne podatke in da po potrebi zaprosi tudi za nadaljnje informacije prek postopkov za medsebojno pomoč, vključno s postopki, sprejetimi v skladu z Okvirnim sklepom 2006/960/PNZ. |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep zato vsebuje določbe, ki temeljijo na ključnih določbah Prümske pogodbe in s katerimi naj bi se izboljšala izmenjava informacij, pri čemer naj bi si države članice medsebojno odobrile pravico dostopa do njihovih avtomatiziranih zbirk podatkov o preiskavah DNK, avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije in do registrov vozil. V primeru podatkov iz nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK in avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije bi moral sistem za iskanje zadetkov omogočiti državi članici, ki išče podatke, da v drugi fazi zaprosi državo članico, ki upravlja zbirko podatkov, za posebne osebne podatke in da po potrebi zaprosi tudi za nadaljnje informacije prek postopkov za medsebojno pomoč, vključno s postopki, sprejetimi v skladu z Okvirnim sklepom 2006/960/PNZ.

| (11) | Tako bi se znatno pospešili obstoječi postopki, saj bi države članice lahko ugotovile, ali ima katera druga država članica na voljo informacije, ki jih potrebujejo, in katera je ta država članica. |
| --- | --- |

(11)

Tako bi se znatno pospešili obstoječi postopki, saj bi države članice lahko ugotovile, ali ima katera druga država članica na voljo informacije, ki jih potrebujejo, in katera je ta država članica.

| (12) | Primerjava čezmejnih podatkov bi morala odpreti novo razsežnost v okviru boja proti kriminalu. Informacije, pridobljene s primerjavo podatkov, bi morale privesti do novih pristopov v preiskavah v državah članicah in tako imeti ključno vlogo pri pomoči organom kazenskega pregona in sodnim organom v državah članicah. |
| --- | --- |

(12)

Primerjava čezmejnih podatkov bi morala odpreti novo razsežnost v okviru boja proti kriminalu. Informacije, pridobljene s primerjavo podatkov, bi morale privesti do novih pristopov v preiskavah v državah članicah in tako imeti ključno vlogo pri pomoči organom kazenskega pregona in sodnim organom v državah članicah.

| (13) | Pravila temeljijo na povezovanju nacionalnih podatkovnih zbirk držav članic v mreže. |
| --- | --- |

(13)

Pravila temeljijo na povezovanju nacionalnih podatkovnih zbirk držav članic v mreže.

| (14) | Pod določenimi pogoji bi bilo treba državam članicam omogočiti zagotavljanje osebnih in neosebnih podatkov, da se izboljša izmenjava informacij za preprečevanje kaznivih dejanj in ohranjanje javnega reda in varnosti v povezavi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo. |
| --- | --- |

(14)

Pod določenimi pogoji bi bilo treba državam članicam omogočiti zagotavljanje osebnih in neosebnih podatkov, da se izboljša izmenjava informacij za preprečevanje kaznivih dejanj in ohranjanje javnega reda in varnosti v povezavi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo.

| (15) | Pri izvajanju člena 12 se lahko države članice odločijo, da bodo prednost namenile boju proti hudim oblikam kriminala, pri čemer bodo upoštevale omejene tehnične zmogljivosti, ki so na voljo za prenos podatkov. |
| --- | --- |

(15)

Pri izvajanju člena 12 se lahko države članice odločijo, da bodo prednost namenile boju proti hudim oblikam kriminala, pri čemer bodo upoštevale omejene tehnične zmogljivosti, ki so na voljo za prenos podatkov.

| (16) | Poleg izboljšanja izmenjave informacij je treba urediti tudi druge oblike tesnejšega sodelovanja med policijskimi organi, zlasti s skupnimi varnostnimi operacijami (npr. s skupnimi patruljami). |
| --- | --- |

(16)

Poleg izboljšanja izmenjave informacij je treba urediti tudi druge oblike tesnejšega sodelovanja med policijskimi organi, zlasti s skupnimi varnostnimi operacijami (npr. s skupnimi patruljami).

| (17) | Tesnejše policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah mora biti tesno povezano s spoštovanjem temeljnih pravic, zlasti pravice do spoštovanja zasebnosti in varstva osebnih podatkov, kar bi bilo treba zagotoviti s prirejeno posebno ureditvijo varstva podatkov, ki bi morala biti zasnovana tako, da se upošteva posebna narava različnih oblik izmenjave podatkov. Takšne določbe o varstvu podatkov bi morale zlasti upoštevati posebno naravo čezmejnega spletnega dostopa do podatkovnih zbirk. Države članice, ki upravljajo zbirko podatkov, predhodnega preverjanja ne morejo opraviti prek spletnega dostopa, zato bi bilo treba vzpostaviti sistem za naknadno spremljanje. |
| --- | --- |

(17)

Tesnejše policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah mora biti tesno povezano s spoštovanjem temeljnih pravic, zlasti pravice do spoštovanja zasebnosti in varstva osebnih podatkov, kar bi bilo treba zagotoviti s prirejeno posebno ureditvijo varstva podatkov, ki bi morala biti zasnovana tako, da se upošteva posebna narava različnih oblik izmenjave podatkov. Takšne določbe o varstvu podatkov bi morale zlasti upoštevati posebno naravo čezmejnega spletnega dostopa do podatkovnih zbirk. Države članice, ki upravljajo zbirko podatkov, predhodnega preverjanja ne morejo opraviti prek spletnega dostopa, zato bi bilo treba vzpostaviti sistem za naknadno spremljanje.

| (18) | Glede na strukturo primerjave anonimnih profilov, ki jo predvideva sistem za iskanje zadetkov, se dodatni osebni podatki izmenjajo šele po najdenem zadetku; posredovanje in prejem podatkov sta urejena z nacionalno zakonodajo, tudi s predpisi o pravni pomoči. Takšna nastavitev zagotavlja ustrezen sistem varstva podatkov, kar pomeni, da posredovanje osebnih podatkov drugi državi članici zahteva ustrezno raven varstva podatkov s strani držav članic prejemnic. |
| --- | --- |

(18)

Glede na strukturo primerjave anonimnih profilov, ki jo predvideva sistem za iskanje zadetkov, se dodatni osebni podatki izmenjajo šele po najdenem zadetku; posredovanje in prejem podatkov sta urejena z nacionalno zakonodajo, tudi s predpisi o pravni pomoči. Takšna nastavitev zagotavlja ustrezen sistem varstva podatkov, kar pomeni, da posredovanje osebnih podatkov drugi državi članici zahteva ustrezno raven varstva podatkov s strani držav članic prejemnic.

| (19) | Ob upoštevanju celovite izmenjave informacij in podatkov na podlagi tesnega policijskega in pravosodnega sodelovanja ta sklep želi zagotoviti tudi ustrezno raven varstva podatkov. Spoštuje raven varstva v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki izhajajo iz Konvencije Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov in njenega dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 in iz načel Priporočila Sveta Evrope št. R (87) 15 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju. |
| --- | --- |

(19)

Ob upoštevanju celovite izmenjave informacij in podatkov na podlagi tesnega policijskega in pravosodnega sodelovanja ta sklep želi zagotoviti tudi ustrezno raven varstva podatkov. Spoštuje raven varstva v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki izhajajo iz Konvencije Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov in njenega dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 in iz načel Priporočila Sveta Evrope št. R (87) 15 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju.

| (20) | Določbe o varstvu podatkov iz tega sklepa zajemajo tudi načela o varstvu podatkov, ki so bila potrebna, saj se v tretjem stebru še ni sprejel okvirni sklep o varstvu podatkov. Okvirni sklep bi bilo treba uporabljati na celotnem področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah pod pogojem, da je raven varstva osebnih podatkov vsaj enaka tisti, ki izhaja iz Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov z dne 28. januarja 1981 in njenega dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001, pri tem pa se upošteva Priporočilo Odbora ministrov državam članicam št. R (87) 15 z dne 17. septembra 1987 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju, tudi če podatki niso avtomatsko obdelani. |
| --- | --- |

(20)

Določbe o varstvu podatkov iz tega sklepa zajemajo tudi načela o varstvu podatkov, ki so bila potrebna, saj se v tretjem stebru še ni sprejel okvirni sklep o varstvu podatkov. Okvirni sklep bi bilo treba uporabljati na celotnem področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah pod pogojem, da je raven varstva osebnih podatkov vsaj enaka tisti, ki izhaja iz Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov z dne 28. januarja 1981 in njenega dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001, pri tem pa se upošteva Priporočilo Odbora ministrov državam članicam št. R (87) 15 z dne 17. septembra 1987 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju, tudi če podatki niso avtomatsko obdelani.

| (21) | Ker ciljev tega sklepa, in sicer zlasti izboljšanja izmenjave informacij v Evropski uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi čezmejne narave boja proti kriminalu in varnostnih zadev, tako da so države članice prisiljene, da se v teh zadevah zanašajo druga na drugo, in se te cilje lažje doseže na ravni Evropske unije, Svet lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, na katerega se sklicuje člen 2 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ES ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(21)

Ker ciljev tega sklepa, in sicer zlasti izboljšanja izmenjave informacij v Evropski uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi čezmejne narave boja proti kriminalu in varnostnih zadev, tako da so države članice prisiljene, da se v teh zadevah zanašajo druga na drugo, in se te cilje lažje doseže na ravni Evropske unije, Svet lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, na katerega se sklicuje člen 2 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ES ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (22) | Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, določena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije – |
| --- | --- |

(22)

Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, določena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije –

SKLENIL:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Namen in področje uporabe

S tem sklepom nameravajo države članice poglobiti čezmejno sodelovanje v zadevah, ki jih zajema naslov VI Pogodbe EU, zlasti izmenjavo informacij med organi, odgovornimi za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj. V ta namen ta sklep vsebuje pravila na naslednjih področjih:

| (a) | določbe o pogojih in postopku za samodejni prenos profilov DNK, daktiloskopskih podatkov in nekaterih podatkov iz nacionalnih registrov vozil (poglavje 2); |
| --- | --- |

(a)

določbe o pogojih in postopku za samodejni prenos profilov DNK, daktiloskopskih podatkov in nekaterih podatkov iz nacionalnih registrov vozil (poglavje 2);

| (b) | določbe o pogojih za zagotavljanje podatkov v zvezi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo (poglavje 3); |
| --- | --- |

(b)

določbe o pogojih za zagotavljanje podatkov v zvezi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo (poglavje 3);

| (c) | določbe o pogojih za zagotavljanje informacij zaradi preprečevanja terorističnih kaznivih dejanj (poglavje 4); |
| --- | --- |

(c)

določbe o pogojih za zagotavljanje informacij zaradi preprečevanja terorističnih kaznivih dejanj (poglavje 4);

| (d) | določbe o pogojih in postopku za pospešitev čezmejnega sodelovanja policije z različnimi ukrepi (poglavje 5). |
| --- | --- |

(d)

določbe o pogojih in postopku za pospešitev čezmejnega sodelovanja policije z različnimi ukrepi (poglavje 5).

POGLAVJE 2

SPLETNI DOSTOP IN NADALJNJI ZAHTEVKI

ODDELEK 1

Profili DNK

Člen 2

Vzpostavitev nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK

1.   Države članice zaradi preiskovanja kaznivih dejanj vzpostavijo in vzdržujejo nacionalne zbirke podatkov o preiskavah DNK. Obdelava podatkov iz teh zbirk po tem sklepu poteka v skladu s tem sklepom, ob upoštevanju nacionalne zakonodaje, ki se uporablja za obdelavo.

2.   Države članice za izvajanje tega sklepa zagotovijo razpoložljivost podatkovnih zapisov iz nacionalne zbirke podatkov o preiskavah DNK v skladu s prvim stavkom odstavka 1. Ti podatkovni zapisi vsebujejo izključno profile DNK, ki so bili ugotovljeni iz nekodiranih delov DNK, in referenčno številko. Podatkovni zapisi ne vsebujejo podatkov, ki omogočajo neposredno identifikacijo oseb. Podatkovni zapisi, ki jih ni mogoče pripisati nobeni osebi („neznani profili DNK“), so kot takšni razpoznavni.

3.   Vsaka država članica v skladu s členom 36 obvesti generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6, ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1).

Člen 3

Avtomatizirano iskanje v profilih DNK

1.   Države članice kontaktnim točkam drugih držav članic iz člena 6 zaradi preiskovanja kaznivih dejanj dovolijo avtomatizirano iskanje v podatkovnih zapisih v svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNK s pravico, da opravijo avtomatsko primerjavo profilov DNK. To je dovoljeno samo v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke.

2.   Če je bilo z avtomatiziranim iskanjem ugotovljeno ujemanje poslanega profila DNK s profili DNK v zbirki države članice prejemnice, je nacionalna kontaktna točka države članice, ki išče podatke, avtomatsko obveščena o podatkovnem zapisu, s katerim je bilo ugotovljeno ujemanje. Prav tako je elektronsko obveščena, če zadetka ni.

Člen 4

Avtomatska primerjava profilov DNK

1.   Države članice v medsebojnem soglasju prek svojih kontaktnih točk zaradi preiskovanja kaznivih dejanj primerjajo svoje neznane profile DNK z vsemi profili DNK iz podatkovnih zapisov v drugih nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK. Pošiljanje in primerjava profilov se opravita v elektronski obliki. Pošiljanje zaradi primerjave neznanih profilov DNK se opravi le, če je to v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke.

2.   Če država članica pri primerjavi v skladu z odstavkom 1 ugotovi ujemanje poslanih profilov DNK s profili v svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, kontaktni točki države članice prosilke nemudoma pošlje podatkovni zapis, v katerem je bilo ugotovljeno ujemanje.

Člen 5

Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij

Če se v postopku iz členov 3 in 4 ugotovi ujemanje profilov DNK, pošiljanje nadaljnjih razpoložljivih osebnih podatkov in drugih informacij, povezanih z zadetki v podatkovnih zapisih, ureja nacionalna zakonodaja in pravila zaprošene države članice o pravni pomoči.

Člen 6

Nacionalne kontaktne točke in izvedbeni ukrepi

1.   Za pošiljanje podatkov iz členov 3 in 4 vsaka država članica določi svojo nacionalno kontaktno točko. Pooblastila nacionalne kontaktne točke so določena z veljavno nacionalno zakonodajo.

2.   Podrobnosti tehničnih ureditev postopkov iz členov 3 in 4 se določijo v izvedbenih ukrepih iz člena 33.

Člen 7

Pridobivanje celičnega materiala in pošiljanje profilov DNK

Če v okviru potekajočih preiskovalnih ali kazenskih postopkov ni na razpolago profila DNK določene osebe, ki je na ozemlju zaprošene države članice, ta država članica zagotovi pravno pomoč, tako da pridobi in preišče celični material te osebe ter pridobljeni profil DNK pošlje, če:

| (a) | država članica prosilka sporoči, za kakšne namene je to potrebno; |
| --- | --- |

(a)

država članica prosilka sporoči, za kakšne namene je to potrebno;

| (b) | država članica prosilka predloži nalog za preiskavo ali sporočilo pristojnega organa, iz katerega v skladu z njeno nacionalno zakonodajo izhaja, da so izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo celičnega materiala, če bi bila ta oseba na ozemlju države članice prosilke, in |
| --- | --- |

(b)

država članica prosilka predloži nalog za preiskavo ali sporočilo pristojnega organa, iz katerega v skladu z njeno nacionalno zakonodajo izhaja, da so izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo celičnega materiala, če bi bila ta oseba na ozemlju države članice prosilke, in

| (c) | so po nacionalni zakonodaji zaprošene države članice izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo celičnega materiala ter pogoji za pošiljanje pridobljenih profilov DNK. |
| --- | --- |

(c)

so po nacionalni zakonodaji zaprošene države članice izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo celičnega materiala ter pogoji za pošiljanje pridobljenih profilov DNK.

ODDELEK 2

Daktiloskopski podatki

Člen 8

Daktiloskopski podatki

Za izvajanje tega sklepa države članice zagotovijo podatkovne zapise za nacionalne sisteme za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, namenjene za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Ti podatkovni zapisi vsebujejo zgolj daktiloskopske podatke in referenčno številko. Podatkovni zapisi ne vsebujejo podatkov, ki omogočajo neposredno identifikacijo oseb. Podatkovni zapisi, ki jih ni mogoče pripisati nobeni osebi („neznani daktiloskopski podatki“), morajo biti kot takšni razpoznavni.

Člen 9

Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov

1.   Države članice nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic v skladu s členom 11 zaradi preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj dovolijo avtomatizirano iskanje v podatkovnih zapisih v svojih nacionalnih sistemih za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, ki so bili vzpostavljeni v ta namen, s pravico, da opravijo avtomatsko primerjavo daktiloskopskih podatkov. Iskanje je dovoljeno samo v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke.

2.   Dokončno potrditev ujemanja daktiloskopskih podatkov s podatkovnimi zapisi iz zbirke, ki jo upravlja zaprošena država članica, opravi kontaktna točka države članice prosilke na podlagi elektronsko poslanih podatkovnih zapisov, ki so potrebni za nedvoumno potrditev ujemanja.

Člen 10

Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij

Če se v postopku iz člena 9 ugotovi ujemanje daktiloskopskih podatkov, se pošiljanje nadaljnjih razpoložljivih osebnih podatkov in drugih informacij, povezanih s podatkovnimi zapisi, določi v skladu z nacionalno zakonodajo, vključno s predpisi zaprošene države članice o pravni pomoči.

Člen 11

Nacionalne kontaktne točke in izvedbeni ukrepi

1.   Za namene pošiljanja podatkov v skladu s členom 9 vsaka država članica imenuje svojo nacionalno kontaktno točko. Pooblastila nacionalne kontaktne točke so določena z nacionalno zakonodajo, ki se zanjo uporablja.

2.   Podrobnosti tehnične ureditve postopka iz člena 9 se določijo v izvedbenih ukrepih iz člena 33.

ODDELEK 3

Podatki iz registrov vozil

Člen 12

Avtomatizirano iskanje podatkov v registrih motornih vozil

1.   Države članice kontaktnim točkam drugih držav članic iz odstavka 2 zaradi preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pregona drugih kršitev, ki v državi članici prosilki sodijo v pristojnost sodišč ali državnih tožilstev, kot tudi zaradi ohranjanja javne varnosti, v posameznih primerih dovolijo avtomatizirano iskanje naslednjih podatkov v nacionalnih registrih motornih vozil:

| (a) | podatke o lastnikih ali upravljavcih vozil in |
| --- | --- |

(a)

podatke o lastnikih ali upravljavcih vozil in

| (b) | podatke o vozilih. |
| --- | --- |

(b)

podatke o vozilih.

Poizvedba je mogoča le z uporabo celotne številke šasije ali celotne registrske številke. Poizvedba je dovoljena le v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke.

2.   Za namene pošiljanja podatkov iz odstavka 1 vsaka država članica imenuje nacionalno kontaktno točko, ki je zadolžena za sprejemanje zahtevkov. Pooblastila nacionalne kontaktne točke so določena z nacionalno zakonodajo, ki se zanjo uporablja. Podrobnosti tehnične ureditve postopkov se določijo v izvedbenih ukrepih iz člena 33.

POGLAVJE 3

POMEMBNI DOGODKI

Člen 13

Pošiljanje informacij, ki ne vsebujejo osebnih podatkov

Za preprečevanje kaznivih dejanj in ohranjanje javnega reda in varnosti v povezavi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo, predvsem na področju športa ali ob zasedanjih Evropskega sveta, si države članice na zahtevo ali na lastno pobudo in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice pošiljateljice pošiljajo potrebne informacije, ki ne vsebujejo osebnih podatkov.

Člen 14

Pošiljanje osebnih podatkov

1.   Za preprečevanje kaznivih dejanj in ohranjanje javnega reda in varnosti v povezavi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo, predvsem na področju športa ali ob zasedanjih Evropskega sveta, si države članice na zahtevo ali na lastno pobudo pošiljajo podatke o osebah, če pravnomočne obsodbe ali druga dejstva upravičujejo domnevo, da bodo te osebe na prireditvi storile kaznivo dejanje ali ogrozile javni red in varnost, pod pogojem, da je tako pošiljanje po nacionalni zakonodaji države članice pošiljateljice dovoljeno.

2.   Osebni podatki se smejo obdelovati le za namene iz odstavka 1 in za posamezne dogodke, za katere so bili ti podatki poslani. Poslane podatke je treba izbrisati takoj, ko je bil namen iz prejšnjega odstavka dosežen ali ga ni mogoče več doseči. V vsakem primeru je treba poslane podatke izbrisati najpozneje po enem letu.

Člen 15

Nacionalna kontaktna točka

Za namene pošiljanja podatkov iz členov 13 in 14 vsaka država članica imenuje nacionalno kontaktno točko. Pooblastila nacionalne kontaktne točke so določena z nacionalno zakonodajo, ki se zanjo uporablja.

POGLAVJE 4

UKREPI ZA PREPREČEVANJE TERORISTIČNIH KAZNIVIH DEJANJ

Člen 16

Pošiljanje informacij za preprečevanje terorističnih kaznivih dejanj

1.   Države članice lahko zaradi preprečevanja terorističnih kaznivih dejanj nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic iz odstavka 3 v skladu s svojo nacionalno zakonodajo v posameznih primerih tudi brez zaprosila pošiljajo osebne podatke in informacije iz odstavka 2, če je to potrebno, ker določene okoliščine upravičujejo domnevo, da bodo storjena kazniva dejanja iz členov 1 do 3 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (3).

2.   Poslani podatki vsebujejo ime, priimek, datum in kraj rojstva ter opis okoliščin, na katerih temelji domneva iz odstavka 1.

3.   Vsaka država članica imenuje nacionalno kontaktno točko za izmenjavo informacij z nacionalnimi kontaktnimi točkami drugih držav članic. Pooblastila nacionalne kontaktne točke so določena z nacionalno zakonodajo, ki se zanjo uporablja.

4.   Država članica, ki pošlje podatke, lahko v skladu z nacionalno zakonodajo določi za državo članico, ki podatke prejme, pogoje za uporabo teh podatkov in informacij. Ti pogoji so za državo članico, ki podatke prejme, zavezujoči.

POGLAVJE 5

DRUGE OBLIKE SODELOVANJA

Člen 17

Skupno ukrepanje

1.   Za pospešitev policijskega sodelovanja lahko pristojni organi, ki jih imenujejo države članice, uvedejo skupne patrulje in druge skupne oblike ukrepanja za ohranjanje javnega reda in varnosti kot tudi za preprečevanje kaznivih dejanj, pri tem pa pri ukrepanju na ozemlju druge države članice sodelujejo za to imenovani uradniki ali drugi uradniki (v nadaljnjem besedilu „uradniki“).

2.   Vsaka država članica lahko kot država članica gostiteljica v skladu z nacionalno zakonodajo in s soglasjem države pošiljateljice podeli izvršilna pooblastila uradnikom drugih držav članic, ki sodelujejo pri skupnem ukrepanju, ali, če je to po pravu države članice gostiteljice dopustno, uradnikom drugih držav članic dovoli izvajanje njihovih izvršilnih pooblastil v skladu z zakonodajo države pošiljateljice. Izvršilna pooblastila se smejo pri tem izvajati le pod vodstvom in praviloma ob prisotnosti uradnikov države gostiteljice. Uradnike drugih držav članic pri tem zavezuje zakonodaja države članice gostiteljice. Država članica gostiteljica prevzame odgovornost za njihovo delovanje.

3.   Za uradnike drugih držav članic, ki sodelujejo pri skupnem ukrepanju, veljajo navodila pristojne službe države gostiteljice.

4.   Države članice predložijo izjave iz člena 36, v katerih določijo praktične vidike sodelovanja.

Člen 18

Pomoč pri množičnih prireditvah, katastrofah in težkih nesrečah

Pristojni organi držav članic si ob prizadevanju za preprečevanje kaznivih dejanj in ohranjanje javnega reda in varnosti v skladu s svojo notranjo zakonodajo pomagajo pri množičnih prireditvah, podobnih pomembnih dogodkih, katastrofah in težkih nesrečah, s tem da:

| (a) | se med seboj čim prej uradno obvestijo o tovrstnih dogodkih s čezmejnim vplivom in izmenjajo ustrezne informacije; |
| --- | --- |

(a)

se med seboj čim prej uradno obvestijo o tovrstnih dogodkih s čezmejnim vplivom in izmenjajo ustrezne informacije;

| (b) | v situacijah s čezmejnim vplivom sprejemajo in usklajujejo policijske ukrepe, ki so potrebni na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

(b)

v situacijah s čezmejnim vplivom sprejemajo in usklajujejo policijske ukrepe, ki so potrebni na njihovem ozemlju;

| (c) | na zahtevo države članice, na ozemlju katere se pojavi situacija, v skladu z možnostmi zagotovijo pomoč s pošiljanjem uradnikov, specialistov in svetovalcev ter razpoložljive opreme. |
| --- | --- |

(c)

na zahtevo države članice, na ozemlju katere se pojavi situacija, v skladu z možnostmi zagotovijo pomoč s pošiljanjem uradnikov, specialistov in svetovalcev ter razpoložljive opreme.

Člen 19

Uporaba orožja, streliva in opreme

1.   Uradniki države članice pošiljateljice, ki se v okviru skupnega ukrepanja zadržujejo na ozemlju druge države članice v skladu s členom 17 ali 18, lahko tam nosijo svoje nacionalne uniforme. Pri sebi lahko imajo orožje, strelivo in opremo, ki so dovoljeni v skladu z nacionalno zakonodajo države članice pošiljateljice. Država članica gostiteljica lahko uradnikom države članice pošiljateljice prepove nošenje določenega orožja, streliva ali opreme.

2.   Države članice predložijo izjave iz člena 36, v katerih navedejo orožje, strelivo in opremo, ki smejo biti uporabljeni le v primeru upravičene samoobrambe oziroma obrambe drugih oseb. Uradnik države članice gostiteljice, ki vodi ukrepe, lahko v posameznih primerih v skladu z nacionalno zakonodajo dovoli uporabo orožja, streliva in opreme, ki presega v prvem stavku predvideno uporabo. Pri uporabi orožja, streliva in opreme se je treba ravnati po zakonodaji države članice gostiteljice. Pristojni organi se obveščajo o dovoljenem orožju, strelivu in opremi ter pogojih za njihovo uporabo.

3.   Če uradniki ene države članice pri ukrepanju na podlagi tega sklepa na ozemlju druge države članice uporabijo vozila, zanje veljajo isti cestnoprometni predpisi kot za uradnike države članice gostiteljice, vključno s pravicami poti in morebitnimi posebnimi privilegiji.

4.   Države članice predložijo izjave iz člena 36, v katerih določijo praktične vidike uporabe orožja, streliva in opreme.

Člen 20

Zaščita in podpora

Države članice uradnikom, ki jih je poslala druga država članica, pri njihovem opravljanju dela zagotovijo enako zaščito in podporo kot svojim uradnikom.

Člen 21

Splošna pravila o civilni odgovornosti

1.   Če uradniki države članice delujejo v drugi državi članici v skladu s členom 17, je njihova država članica odgovorna za kakršno koli škodo, ki jo povzročijo med delovanjem, v skladu z zakonodajo države članice, na ozemlju katere delujejo.

2.   Država članica, na ozemlju katere je bila povzročena škoda iz odstavka 1, škodo poravna pod pogoji, ki veljajo za škodo, ki jo povzročijo njeni uradniki.

3.   V primeru iz odstavka 1 država članica, katere uradniki povzročijo škodo kateri koli osebi na ozemlju druge države članice, tej državi članici v celoti povrne zneske, ki jih je ta izplačala oškodovancem ali osebam, ki so upravičene do odškodnine namesto njih.

4.   Če uradniki države članice delujejo v drugi državi članici v skladu s členom 18, je slednja država članica v skladu z nacionalno zakonodajo odgovorna za kakršno koli škodo, ki jo ti povzročijo med svojim delovanjem.

5.   Če škoda iz odstavka 4 nastane zaradi hude malomarnosti ali namerne kršitve, lahko država članica gostiteljica zaprosi državo članico pošiljateljico za povračilo zneskov, ki jih je ta izplačala oškodovancem ali osebam, ki so upravičene do odškodnine namesto njih.

6.   Brez poseganja v uresničevanje pravic države članice do tretjih oseb in z odstopanjem od odstavka 3 države članice v primeru iz odstavka 1 od drugih držav članic ne zahtevajo povračila škode, ki so jo utrpele.

Člen 22

Kazenska odgovornost

Uradniki, ki v skladu s tem sklepom delujejo na ozemlju druge države članice, imajo v zvezi s kaznivimi dejanji, ki jih storijo ali so storjena njim, isti položaj kot uradniki države članice gostiteljice, razen če ni v drugem sporazumu, ki je za zadevne države članice zavezujoč, dogovorjeno drugače.

Člen 23

Službena razmerja

Za uradnike, ki v skladu s tem sklepom delujejo na ozemlju druge države članice, veljajo delovno-pravni predpisi, ki se uporabljajo v njihovi državi članici, zlasti kar zadeva disciplinska pravila.

POGLAVJE 6

SPLOŠNE DOLOČBE O VARSTVU PODATKOV

Člen 24

Opredelitev pojmov in področje uporabe

1.   V tem sklepu:

| (a) | „obdelava osebnih podatkov“ pomeni kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki, z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kot so zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s pošiljanjem podatkov, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje, kombiniranje, zamrznitev, izbris ali uničenje podatkov. Obdelava v smislu tega sklepa vključuje tudi obvestilo, ali neki zadetek obstaja ali ne; |
| --- | --- |

(a)

„obdelava osebnih podatkov“ pomeni kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki, z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kot so zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s pošiljanjem podatkov, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje, kombiniranje, zamrznitev, izbris ali uničenje podatkov. Obdelava v smislu tega sklepa vključuje tudi obvestilo, ali neki zadetek obstaja ali ne;

| (b) | „postopek avtomatiziranega iskanja“ pomeni neposreden dostop do avtomatiziranih podatkovnih zbirk drugega organa, kjer je odziv na postopek iskanja popolnoma avtomatiziran; |
| --- | --- |

(b)

„postopek avtomatiziranega iskanja“ pomeni neposreden dostop do avtomatiziranih podatkovnih zbirk drugega organa, kjer je odziv na postopek iskanja popolnoma avtomatiziran;

| (c) | „navajanje“ pomeni označevanje shranjenih osebnih podatkov brez omejevanja njihove obdelave v prihodnosti; |
| --- | --- |

(c)

„navajanje“ pomeni označevanje shranjenih osebnih podatkov brez omejevanja njihove obdelave v prihodnosti;

| (d) | „zamrznitev“ pomeni zamrznitev shranjenih osebnih podatkov zaradi omejevanja njihove obdelave v prihodnosti. |
| --- | --- |

(d)

„zamrznitev“ pomeni zamrznitev shranjenih osebnih podatkov zaradi omejevanja njihove obdelave v prihodnosti.

2.   Določbe, ki sledijo, se uporabljajo za podatke, ki so oziroma so bili zagotovljeni v skladu s tem sklepom, razen če ni v prejšnjih poglavjih določeno drugače.

Člen 25

Raven varstva podatkov

1.   V zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki so oziroma so bili zagotovljeni v skladu s tem sklepom, vsaka država članica v svoji nacionalni zakonodaji zagotovi raven varstva osebnih podatkov, ki je vsaj enaka tisti, ki izhaja iz Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov z dne 28. januarja 1981 in njenega dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001, pri tem pa upošteva Priporočilo Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam št. R (87) 15 z dne 17. septembra 1987 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju, tudi če podatki niso avtomatsko obdelani.

2.   Osebni podatki iz tega sklepa se ne smejo pošiljati, dokler se v nacionalni zakonodaji ozemelj držav članic, ki so vključene v takšno pošiljanje, ne začnejo izvajati določbe iz tega poglavja. O izpolnitvi teh pogojev odloči Svet soglasno.

3.   Odstavek 2 se ne uporablja za države članice, v katerih se je pošiljanje osebnih podatkov, kot je predvideno v tem sklepu, že začelo v skladu s Pogodbo z dne 27. maja 2005 med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o pospešitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakoniti migraciji („Prümska pogodba“).

Člen 26

Namen

1.   Država članica, ki osebne podatke prejme, jih sme obdelovati izključno za namene, za katere so bili podatki v skladu s tem sklepom zagotovljeni. Obdelava v druge namene se dovoli samo s predhodnim pooblastilom države članice, ki upravlja zbirko podatkov, pri čemer se upošteva samo nacionalna zakonodaja države članice prejemnice. Dovoljenje se lahko podeli, če nacionalna zakonodaja države članice, ki upravlja zbirko podatkov, dovoljuje tako obdelavo v druge namene.

2.   Država članica, ki išče ali primerja podatke, poslane v skladu s členi 3, 4 in 9, sme te podatke obdelovati izključno za:

| (a) | ugotovitev, ali se primerjani profili DNK ali daktiloskopski podatki ujemajo; |
| --- | --- |

(a)

ugotovitev, ali se primerjani profili DNK ali daktiloskopski podatki ujemajo;

| (b) | pripravo in predložitev policijske prošnje ali sodnega zaprosila za pravno pomoč v skladu z nacionalno zakonodajo, če se ti podatki ujemajo; |
| --- | --- |

(b)

pripravo in predložitev policijske prošnje ali sodnega zaprosila za pravno pomoč v skladu z nacionalno zakonodajo, če se ti podatki ujemajo;

| (c) | evidentiranje v smislu člena 30. |
| --- | --- |

(c)

evidentiranje v smislu člena 30.

Država članica, ki upravlja zbirko podatkov, sme podatke, ki so ji bili poslani v skladu s členi 3, 4 in 9, obdelovati le, če je to potrebno za primerjavo, elektronski odgovor na poizvedbo ali za evidentiranje v skladu s členom 30. Po končani primerjavi podatkov ali elektronskem odgovoru na poizvedbo se zagotovljeni podatki takoj izbrišejo, razen če je nadaljnja obdelava potrebna za namene, ki so navedeni v točkah (b) in (c) prvega pododstavka.

3.   Država članica, ki upravlja zbirko podatkov, sme podatke, poslane v skladu s členom 12, uporabiti le, če je to potrebno za elektronski odgovor na poizvedbo ali za evidentiranje v skladu s členom 30. Po elektronskem odgovoru na poizvedbo se zagotovljeni podatki takoj izbrišejo, razen če niso potrebni za nadaljnjo obdelavo za evidentiranje v skladu s členom 30. Država članica, ki išče podatke, jih sme uporabljati le za postopek, zaradi katerega je bila opravljena poizvedba.

Člen 27

Pristojni organi

Poslane osebne podatke smejo obdelovati izključno organi in sodišča, ki so pristojni za opravljanje nalog za namene iz člena 26. Zlasti je posredovanje podatkov drugim subjektom dovoljeno le po predhodni privolitvi države članice, ki podatke pošilja, in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prejemnice.

Člen 28

Pravilnost, aktualnost in rok hrambe podatkov

1.   Države članice morajo zagotoviti pravilnost in aktualnost osebnih podatkov. Če se po uradni dolžnosti ali na podlagi sporočila osebe, na katero se ti podatki nanašajo, izkaže, da so bili poslani nepravilni podatki ali podatki, ki se ne bi smeli poslati, se to nemudoma sporoči državi članici prejemnici oziroma državam članicam prejemnicam. Te morajo podatke popraviti ali izbrisati. Sicer pa je treba poslane osebne podatke popraviti takoj, ko se ugotovi njihova nepravilnost. Če služba, ki podatke prejme, utemeljeno domneva, da so poslani podatki nepravilni ali da jih je treba zbrisati, o tem nemudoma obvesti organ, ki je podatke poslal.

2.   Podatke, katerih pravilnosti oseba, na katero se ti podatki nanašajo, oporeka in katerih pravilnosti ali nepravilnosti ni mogoče ugotoviti, je treba v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic na zahtevo te osebe označiti. Označitev se sme v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic razveljaviti le s privolitvijo osebe, na katero se ti podatki nanašajo, ali na podlagi odločbe pristojnega sodišča ali neodvisne službe, ki je pristojna za nadzor nad varstvom podatkov.

3.   Poslane osebne podatke je treba izbrisati, če jih ne bi smeli poslati ali prejeti. Zakonito poslane in prejete podatke je treba izbrisati:

| (a) | če niso oziroma niso več potrebni za namen, za katerega so bili poslani; če so bili osebni podatki poslani brez zaprosila, služba, ki jih je prejela, nemudoma preveri, ali so potrebni za namene, za katere so bili poslani; |
| --- | --- |

(a)

če niso oziroma niso več potrebni za namen, za katerega so bili poslani; če so bili osebni podatki poslani brez zaprosila, služba, ki jih je prejela, nemudoma preveri, ali so potrebni za namene, za katere so bili poslani;

| (b) | po preteku najdaljšega roka za hrambo podatkov po nacionalni zakonodaji države članice pošiljateljice, če je služba, ki podatke pošilja, ob pošiljanju podatkov na ta rok opozorila službo, ki podatke prejme. |
| --- | --- |

(b)

po preteku najdaljšega roka za hrambo podatkov po nacionalni zakonodaji države članice pošiljateljice, če je služba, ki podatke pošilja, ob pošiljanju podatkov na ta rok opozorila službo, ki podatke prejme.

Namesto izbrisa se podatki blokirajo v skladu z nacionalno zakonodajo, če obstaja razlog za domnevo, da bi z izbrisom škodovali interesu osebe, na katero se ti podatki nanašajo. Blokirani podatki se smejo poslati ali uporabljati le za namene, zaradi katerih niso bili izbrisani.

Člen 29

Tehnični in organizacijski ukrepi za zagotavljanje varstva podatkov in njihove zaščite

1.   Službe, ki osebne podatke pošiljajo in prejemajo, jih morajo učinkovito varovati pred naključnim ali nepooblaščenim uničenjem, naključno izgubo, nepooblaščenim dostopom, nepooblaščeno ali naključno spremembo in nepooblaščeno objavo.

2.   Tehnične podrobnosti postopka avtomatiziranega iskanja se določijo v izvedbenih ukrepih iz člena 33, ki zagotavljajo, da:

| (a) | se sprejmejo najsodobnejši tehnični ukrepi za zagotavljanje varstva podatkov in njihove zaščite, zlasti zaupnosti in celovitosti podatkov; |
| --- | --- |

(a)

se sprejmejo najsodobnejši tehnični ukrepi za zagotavljanje varstva podatkov in njihove zaščite, zlasti zaupnosti in celovitosti podatkov;

| (b) | se pri uporabi javno dostopnih omrežij uporabljajo postopki kodiranja in izdaje dovoljenj, ki jih potrdijo za to pristojne službe, in |
| --- | --- |

(b)

se pri uporabi javno dostopnih omrežij uporabljajo postopki kodiranja in izdaje dovoljenj, ki jih potrdijo za to pristojne službe, in

| (c) | se lahko preveri dopustnost vpogledov v skladu s členom 30(2), (4) in (5). |
| --- | --- |

(c)

se lahko preveri dopustnost vpogledov v skladu s členom 30(2), (4) in (5).

Člen 30

Beleženje in evidentiranje; posebni predpisi za avtomatsko in neavtomatsko pošiljanje

1.   Vsaka država članica zagotavlja, da služba, ki išče podatke, in služba, ki upravlja zbirko podatkov, zaradi preverjanja dopustnosti pošiljanja zabeležita vsako neavtomatsko pošiljanje in vsak neavtomatski prejem osebnih podatkov. Zabeležijo se naslednji podatki:

| (a) | razlog pošiljanja; |
| --- | --- |

(a)

razlog pošiljanja;

| (b) | poslani podatki; |
| --- | --- |

(b)

poslani podatki;

| (c) | datum pošiljanja in |
| --- | --- |

(c)

datum pošiljanja in

| (d) | ime ali referenčna koda službe, ki išče podatke, in službe, ki upravlja zbirko podatkov. |
| --- | --- |

(d)

ime ali referenčna koda službe, ki išče podatke, in službe, ki upravlja zbirko podatkov.

2.   Za avtomatizirana iskanja podatkov na podlagi členov 3, 9 in 12 ali avtomatsko primerjavo v skladu s členom 4 velja naslednje:

| (a) | avtomatizirana iskanja ali primerjave lahko opravljajo le posebej pooblaščeni uradniki nacionalnih kontaktnih točk. Na zahtevo se nadzornim organom iz odstavka 5 in drugim državam članicam da na razpolago seznam uradnikov, ki so pooblaščeni za avtomatizirana iskanja ali avtomatske primerjave; |
| --- | --- |

(a)

avtomatizirana iskanja ali primerjave lahko opravljajo le posebej pooblaščeni uradniki nacionalnih kontaktnih točk. Na zahtevo se nadzornim organom iz odstavka 5 in drugim državam članicam da na razpolago seznam uradnikov, ki so pooblaščeni za avtomatizirana iskanja ali avtomatske primerjave;

| (b) | vsaka država članica zagotovi, da služba, ki išče podatke, in služba, ki upravlja zbirko podatkov, vsako pošiljanje in vsak prejem osebnih podatkov evidentirata, vključno z uradnim obvestilom, ali neki zadetek obstaja ali ne. Evidentirajo se naslednji podatki:






  (i) | poslani podatki; |
| --- | --- | --- |

(b)

vsaka država članica zagotovi, da služba, ki išče podatke, in služba, ki upravlja zbirko podatkov, vsako pošiljanje in vsak prejem osebnih podatkov evidentirata, vključno z uradnim obvestilom, ali neki zadetek obstaja ali ne. Evidentirajo se naslednji podatki:

(i)

poslani podatki;

| (ii) | datum in točen čas pošiljanja in |
| --- | --- |

(ii)

datum in točen čas pošiljanja in

| (iii) | ime ali referenčna koda službe, ki išče podatke, in službe, ki upravlja zbirko podatkov. |
| --- | --- |

(iii)

ime ali referenčna koda službe, ki išče podatke, in službe, ki upravlja zbirko podatkov.

Služba, ki išče podatke, poleg tega zabeleži še razlog poizvedovanja ali pošiljanja, identifikacijsko oznako uradnika, ki je opravil iskanje, in uradnika, ki je dal nalog za poizvedovanje ali pošiljanje.

3.   Služba, ki evidentira podatke, evidentirane podatke na zahtevo takoj sporoči organom zadevne države članice, pristojnim za nadzor nad varstvom podatkov, najpozneje pa v štirih tednih od prejema zahteve. Evidentirani podatki se smejo uporabiti izključno za:

| (a) | nadzor nad varstvom podatkov; |
| --- | --- |

(a)

nadzor nad varstvom podatkov;

| (b) | zagotavljanje zaščite podatkov. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje zaščite podatkov.

4.   Evidentirani podatki se varujejo z ustreznimi ukrepi proti zlorabi in drugim oblikam neprimerne uporabe ter se hranijo dve leti. Po preteku roka hrambe se evidentirani podatki nemudoma izbrišejo.

5.   Za pravni nadzor nad posredovanjem ali prejemanjem osebnih podatkov so pristojni neodvisni organi za varstvo podatkov oziroma sodni organi posameznih držav članic. V skladu z nacionalno zakonodajo lahko vsak posameznik zahteva od teh organov, da preverijo zakonitost obdelave njegovih osebnih podatkov. Ti organi in službe, pristojne za evidentiranje, tudi ne glede na take zahtevke opravljajo naključna preverjanja glede zakonitosti pošiljanja na podlagi dokumentacije, na kateri temelji poizvedba.

Zaradi nadzora neodvisni organi za varstvo podatkov izsledke teh preverjanj hranijo 18 mesecev. Po preteku tega roka se takoj izbrišejo. Neodvisni organ za varstvo podatkov druge države članice lahko vsak organ, pristojen za nadzor nad varstvom podatkov, zaprosi za izvajanje pooblastil v skladu z nacionalno zakonodajo. Neodvisni organi za varstvo podatkov držav članic izvajajo naloge nadzora, ki so potrebne za medsebojno sodelovanje, zlasti z izmenjavo ciljnih informacij.

Člen 31

Pravice oseb, na katere se podatki nanašajo, do informacij in odškodnine

1.   Osebi, na katero se podatki nanašajo, se na njeno zahtevo ob upoštevanju nacionalne zakonodaje in ob dokazilu njene identitete v skladu z nacionalno zakonodajo brez pretiranih stroškov, v splošno razumljivi obliki in brez pretiranega zavlačevanja dajo informacije o njenih obdelanih osebnih podatkih kot tudi o njihovem izvoru, prejemniku ali kategoriji prejemnikov, predvidenem namenu obdelave in, če to zahteva nacionalna zakonodaja, pravni podlagi za obdelavo. Poleg tega ima oseba, na katero se podatki nanašajo, pravico do popravka nepravilnih podatkov in izbrisa nezakonito obdelanih podatkov. Države članice poleg tega zagotovijo, da lahko oseba, na katero se podatki nanašajo, v primeru kršitve njenih pravic do varstva podatkov, vloži dejansko pritožbo na neodvisnem sodišču na podlagi člena 6(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah ali pri neodvisnem nadzornem organu iz člena 28 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) in da se ji da možnost zahtevati odškodnino ali pridobiti drugo obliko pravne odškodnine. Podrobna pravila za postopek za uveljavitev teh pravic in razlogi za omejitev pravice dostopa do informacij se urejajo z ustreznimi nacionalnimi zakonskimi določbami države članice, v kateri oseba uveljavlja svoje pravice.

2.   Če je služba ene države članice poslala osebne podatke na podlagi tega sklepa, se služba druge države članice, ki je podatke prejela, svoji odgovornosti do oškodovanca v skladu z nacionalno zakonodajo ne more izogniti s sklicevanjem na nepravilnost poslanih podatkov. Če se službi, ki podatke prejme, naloži odškodnina zaradi škode, ki je nastala zaradi njene uporabe nepravilnih prenesenih podatkov, služba, ki je podatke poslala, službi prejemnici poravna celoten znesek izplačane odškodnine.

Člen 32

Informacije na zaprosilo držav članic

Država članica, ki podatke prejme, na zaprosilo obvesti državo članico, ki je podatke poslala, o obdelavi poslanih podatkov in pridobljenem rezultatu.

POGLAVJE 7

IZVEDBENE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 33

Izvedbeni ukrepi

Svet sprejme ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa na ravni Unije, s kvalificirano večino in po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

Člen 34

Stroški

Vsaka država članica sama krije operativne stroške, ki jih imajo njeni organi v zvezi z uporabo tega sklepa. V posebnih primerih se lahko države članice dogovorijo drugače.

Člen 35

Razmerje do drugih instrumentov

1.   Za zadevne države članice se namesto ustreznih določb Prümske pogodbe uporabljajo zadevne določbe tega sklepa. Vse druge določbe Prümske pogodbe se še naprej uporabljajo med podpisnicami Prümske pogodbe.

2.   Ne glede na njihove zaveze, ki izhajajo iz aktov, sprejetih v skladu z naslovom VI Pogodbe, lahko:

| (a) | države članice še naprej uporabljajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore o čezmejnem sodelovanju, ki veljajo na dan sprejetja tega sklepa, kolikor so ti sporazumi ali dogovori skladni s cilji tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

države članice še naprej uporabljajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore o čezmejnem sodelovanju, ki veljajo na dan sprejetja tega sklepa, kolikor so ti sporazumi ali dogovori skladni s cilji tega sklepa;

| (b) | države članice sklepajo ali sprejemajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore o čezmejnem sodelovanju po začetku veljavnosti tega sklepa, kolikor ti sporazumi ali dogovori omogočajo razširitev ali poglobitev ciljev tega sklepa. |
| --- | --- |

(b)

države članice sklepajo ali sprejemajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore o čezmejnem sodelovanju po začetku veljavnosti tega sklepa, kolikor ti sporazumi ali dogovori omogočajo razširitev ali poglobitev ciljev tega sklepa.

3.   Sporazumi in dogovori iz odstavkov 1 in 2 ne smejo vplivati na odnose z državami članicami, ki v njih ne sodelujejo.

4.   Države članice v štirih tednih po začetku učinkovanja tega sklepa obvestijo Svet in Komisijo o obstoječih sporazumih ali dogovorih v smislu odstavka 2(a), ki jih želijo še naprej uporabljati.

5.   Države članice obvestijo Svet in Komisijo o vseh novih sporazumih ali dogovorih v smislu odstavka 2(b) v treh mesecih po njihovem podpisu, oziroma v primeru pravnih instrumentov, ki so že bili podpisani pred sprejetjem tega sklepa, v treh mesecih po začetku njihove veljavnosti.

6.   Ta sklep ne vpliva na dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore med državami članicami in tretjimi državami.

7.   Ta sklep ne posega v obstoječe sporazume o pravni pomoči ali vzajemnem priznavanju odločb sodišča.

Člen 36

Izvajanje in izjave

1.   Države članice eno leto po začetku učinkovanja tega sklepa sprejmejo ustrezne ukrepe, potrebne za uskladitev z določbami tega sklepa, razen z določbami iz poglavja 2, v zvezi s katerimi sprejmejo ustrezne ukrepe tri leta po začetku učinkovanja tega sklepa in sklepa Sveta o izvajanju tega sklepa.

2.   Države članice obvestijo generalni sekretariat Sveta in Komisijo, da so izpolnile obveznosti, ki jim jih nalaga ta sklep, in predložijo izjave, ki jih predvideva ta sklep. Pri tem lahko vsaka država članica navede, da bo ta sklep takoj uporabljala v odnosih s tistimi državami članicami, ki podajo enako izjavo.

3.   Izjave, predložene v skladu z odstavkom 2, se lahko kadar koli spremenijo z izjavami, predloženimi generalnemu sekretariatu Sveta. Generalni sekretariat Sveta prejete izjave posreduje državam članicam in Komisiji.

4.   Komisija na podlagi teh in drugih informacij, ki jih na zaprosilo dajo na voljo države članice, Svetu do 28. julija 2012 predloži poročilo o izvajanju tega sklepa in mu po potrebi predloži predloge za morebiten nadaljnji razvoj.

Člen 37

Uporaba

Ta sklep začne učinkovati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. junija 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  Mnenje z dne 10. junija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 386, 29.12.2006, str. 89.

2

(3)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

3

(4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

4

---

| 6.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/12

---

SKLEP SVETA 2008/616/PNZ

z dne 23. junija 2008

o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju člena 33 Sklepa Sveta 2008/615/PNZ (1),

ob upoštevanju pobude Zvezne republike Nemčije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dne 23. junija 2008 je Svet sprejel Sklep 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu. |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. junija 2008 je Svet sprejel Sklep 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu.

| (2) | S Sklepom 2008/615/PNZ so bile v pravni okvir Evropske unije prenesene temeljne prvine Pogodbe z dne 27. maja 2005 med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, predvsem pri zatiranju terorizma, čezmejne kriminalitete in nezakonite migracije (v nadaljnjem besedilu „Prümska pogodba“). |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom 2008/615/PNZ so bile v pravni okvir Evropske unije prenesene temeljne prvine Pogodbe z dne 27. maja 2005 med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, predvsem pri zatiranju terorizma, čezmejne kriminalitete in nezakonite migracije (v nadaljnjem besedilu „Prümska pogodba“).

| (3) | Člen 33 Sklepa 2008/615/PNZ določa, da Svet sprejme ukrepe, potrebne za izvajanje Sklepa 2008/615/PNZ na ravni Unije, v skladu s postopkom, določenim v drugem stavku člena 34(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji. Podlaga tem ukrepom naj bi bil Izvedbeni sporazum z dne 5. decembra 2006 o upravnem in tehničnem izvajanju in uporabi Prümske pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 33 Sklepa 2008/615/PNZ določa, da Svet sprejme ukrepe, potrebne za izvajanje Sklepa 2008/615/PNZ na ravni Unije, v skladu s postopkom, določenim v drugem stavku člena 34(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji. Podlaga tem ukrepom naj bi bil Izvedbeni sporazum z dne 5. decembra 2006 o upravnem in tehničnem izvajanju in uporabi Prümske pogodbe.

| (4) | Ta sklep uvaja tiste skupne normativne določbe, ki so neizogibno potrebne za upravno in tehnično izvajanje oblik sodelovanja iz Sklepa 2008/615/PNZ. V Prilogi k temu sklepu so navedene izvedbene določbe tehničnega značaja. Poleg tega bo generalni sekretariat Sveta pripravil in redno posodabljal ločen priročnik z izključno stvarnimi informacijami, ki jih bodo posredovale države članice. |
| --- | --- |

(4)

Ta sklep uvaja tiste skupne normativne določbe, ki so neizogibno potrebne za upravno in tehnično izvajanje oblik sodelovanja iz Sklepa 2008/615/PNZ. V Prilogi k temu sklepu so navedene izvedbene določbe tehničnega značaja. Poleg tega bo generalni sekretariat Sveta pripravil in redno posodabljal ločen priročnik z izključno stvarnimi informacijami, ki jih bodo posredovale države članice.

| (5) | Glede na tehnične zmogljivosti se bodo rutinske poizvedbe novih profilov DNA načeloma opravljale na podlagi posamičnih poizvedb, v ta namen pa bo poskrbljeno tudi za ustrezne tehnične rešitve - |
| --- | --- |

(5)

Glede na tehnične zmogljivosti se bodo rutinske poizvedbe novih profilov DNA načeloma opravljale na podlagi posamičnih poizvedb, v ta namen pa bo poskrbljeno tudi za ustrezne tehnične rešitve -

SKLENIL:

POGLAVJE I

SPLOŠNO

Člen 1

Namen

Namen tega sklepa je, da se predvidijo potrebne upravne in tehnične določbe za izvajanje Sklepa 2008/615/PNZ, zlasti v zvezi z avtomatizirano izmenjavo podatkov o DNA, daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registrov vozil iz poglavja 2 navedenega sklepa in druge oblike sodelovanja iz poglavja 5 navedenega sklepa.

Člen 2

Opredelitve

V tem sklepu:

| (a) | „iskanje“ in „primerjava“ iz členov 3, 4, in 9 Sklepa 2008/615/PNZ pomenita postopka, s katerima se ugotavlja ujemanje med podatki o DNA oziroma daktiloskopskimi podatki, ki jih posreduje ena država članica, in podatki o DNA oziroma daktiloskopskimi podatki, shranjenimi v zbirkah podatkov kake druge države članice oziroma nekaterih drugih oziroma vseh držav članic; |
| --- | --- |

(a)

„iskanje“ in „primerjava“ iz členov 3, 4, in 9 Sklepa 2008/615/PNZ pomenita postopka, s katerima se ugotavlja ujemanje med podatki o DNA oziroma daktiloskopskimi podatki, ki jih posreduje ena država članica, in podatki o DNA oziroma daktiloskopskimi podatki, shranjenimi v zbirkah podatkov kake druge države članice oziroma nekaterih drugih oziroma vseh držav članic;

| (b) | „avtomatizirano iskanje“ iz člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ pomeni postopek on-line dostopa, katerega namen je poizvedovanje po zbirkah podatkov druge države članice oziroma nekaterih drugih oziroma vseh držav članic; |
| --- | --- |

(b)

„avtomatizirano iskanje“ iz člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ pomeni postopek on-line dostopa, katerega namen je poizvedovanje po zbirkah podatkov druge države članice oziroma nekaterih drugih oziroma vseh držav članic;

| (c) | „profil DNA“ pomeni črkovno ali številčno kodo, ki predstavlja niz razločevalnih značilnosti nekodirajočega dela analiziranega vzorca človeške DNA, tj. posebno molekularno strukturo različnih področij DNA (lokusov); |
| --- | --- |

(c)

„profil DNA“ pomeni črkovno ali številčno kodo, ki predstavlja niz razločevalnih značilnosti nekodirajočega dela analiziranega vzorca človeške DNA, tj. posebno molekularno strukturo različnih področij DNA (lokusov);

| (d) | „nekodirajoči del DNA“ pomeni kromosomska področja, ki ne vsebujejo nobenih genetskih informacij, tj. ki jim ni mogoče pripisati nobenih funkcionalnih lastnosti nekega organizma; |
| --- | --- |

(d)

„nekodirajoči del DNA“ pomeni kromosomska področja, ki ne vsebujejo nobenih genetskih informacij, tj. ki jim ni mogoče pripisati nobenih funkcionalnih lastnosti nekega organizma;

| (e) | „podatkovni zapis o DNA“ pomeni profil DNA in številko sklica; |
| --- | --- |

(e)

„podatkovni zapis o DNA“ pomeni profil DNA in številko sklica;

| (f) | „referenčni profil DNA“ pomeni profil DNA identificirane osebe; |
| --- | --- |

(f)

„referenčni profil DNA“ pomeni profil DNA identificirane osebe;

| (g) | „neznan profil DNA“ pomeni profil DNA še neidentificirane osebe, pridobljen iz sledi, zbranih pri preiskovanju kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(g)

„neznan profil DNA“ pomeni profil DNA še neidentificirane osebe, pridobljen iz sledi, zbranih pri preiskovanju kaznivih dejanj;

| (h) | „opomba“ pomeni zabeležko pri profilu DNA, ki jo država članica vnese v svojo nacionalno zbirko podatkov, in navaja, da je bilo ob iskanju in primerjanju s strani druge države članice pri zadevnem profilu DNA že ugotovljeno ujemanje; |
| --- | --- |

(h)

„opomba“ pomeni zabeležko pri profilu DNA, ki jo država članica vnese v svojo nacionalno zbirko podatkov, in navaja, da je bilo ob iskanju in primerjanju s strani druge države članice pri zadevnem profilu DNA že ugotovljeno ujemanje;

| (i) | „daktiloskopski podatki“ pomenijo prstne odtise, sledi prstnih odtisov, odtise dlani, sledi odtisov dlani, pa tudi t. i. template (vzorce) takšnih podob (kodirane minucije), kadar so shranjeni in se obdelujejo v avtomatizirani zbirki podatkov; |
| --- | --- |

(i)

„daktiloskopski podatki“ pomenijo prstne odtise, sledi prstnih odtisov, odtise dlani, sledi odtisov dlani, pa tudi t. i. template (vzorce) takšnih podob (kodirane minucije), kadar so shranjeni in se obdelujejo v avtomatizirani zbirki podatkov;

| (j) | „podatki iz registrov vozil“ pomeni niz podatkov, kakor je opredeljen v poglavju 3 Priloge k temu sklepu; |
| --- | --- |

(j)

„podatki iz registrov vozil“ pomeni niz podatkov, kakor je opredeljen v poglavju 3 Priloge k temu sklepu;

| (k) | „posamezen primer“ iz drugega stavka člena 3(1), drugega stavka člena 9(1) in člena 12(1) Sklepa 2008/615/PNZ pomeni en sam preiskovalni ali kazenski spis. Če tak spis vsebuje več ko en profil DNA ali zapis daktiloskopskih podatkov ali podatkov iz registra vozil, jih je mogoče posredovati skupaj kot eno samo zaprosilo. |
| --- | --- |

(k)

„posamezen primer“ iz drugega stavka člena 3(1), drugega stavka člena 9(1) in člena 12(1) Sklepa 2008/615/PNZ pomeni en sam preiskovalni ali kazenski spis. Če tak spis vsebuje več ko en profil DNA ali zapis daktiloskopskih podatkov ali podatkov iz registra vozil, jih je mogoče posredovati skupaj kot eno samo zaprosilo.

POGLAVJE 2

SKUPNE DOLOČBE O IZMENJAVI PODATKOV

Člen 3

Tehnične zahteve

Države članice v povezavi z vsemi zaprosili in odgovori pri iskanju in primerjanju profilov DNA, daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registrov vozil upoštevajo skupne tehnične zahteve. Te tehnične zahteve so navedene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 4

Komunikacijska mreža

Elektronska izmenjava podatkov o DNA, daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registrov vozil med državami članicami poteka z uporabo komunikacijske mreže – Čezevropske telematske storitve med upravami – Trans European Services for Telematics between Administrations (TESTA II), ob upoštevanju njenega nadaljnjega razvoja.

Člen 5

Razpoložljivost avtomatizirane izmenjave podatkov

Države članice sprejmejo vse ukrepe za zagotovitev, da je avtomatizirano iskanje ali primerjava podatkov o DNA, daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registrov vozil mogoča 24 ur vse dni v tednu. V primeru tehnične napake se nacionalne kontaktne službe držav članic o tem med seboj nemudoma obvestijo in se dogovorijo o začasnih alternativnih rešitvah za izmenjavo informacij v skladu z veljavnimi predpisi. Avtomatizirana izmenjava podatkov se ponovno omogoči v najkrajšem možnem času.

Člen 6

Številka sklica pri podatkih o DNA in daktiloskopskih podatkih

Številka sklica iz členov 2 in 8 Sklepa 2008/615/PNZ je sestavljena iz kombinacije naslednjih elementov:

| (a) | kode, ki državam članicam v primeru zadetka omogoča v njihovih zbirkah podatkov poiskati osebne podatke in druge informacije, da bi jih lahko posredovale drugi državi članici oziroma nekaterim drugim oziroma vsem državam članicam v skladu s členom 5 ali členom 10 Sklepa 2008/615/PNZ; |
| --- | --- |

(a)

kode, ki državam članicam v primeru zadetka omogoča v njihovih zbirkah podatkov poiskati osebne podatke in druge informacije, da bi jih lahko posredovale drugi državi članici oziroma nekaterim drugim oziroma vsem državam članicam v skladu s členom 5 ali členom 10 Sklepa 2008/615/PNZ;

| (b) | kode, ki prikazuje nacionalni izvor profila DNA ali daktiloskopskih podatkov, in |
| --- | --- |

(b)

kode, ki prikazuje nacionalni izvor profila DNA ali daktiloskopskih podatkov, in

| (c) | kar zadeva podatke o DNA, kode, ki prikazuje tip profila DNA. |
| --- | --- |

(c)

kar zadeva podatke o DNA, kode, ki prikazuje tip profila DNA.

POGLAVJE 3

PODATKI O DNA

Člen 7

Načela pri izmenjavi podatkov o DNA

1.   Države članice uporabljajo obstoječe standarde za izmenjavo podatkov o DNA, denimo European Standard Set (ESS) ali Interpol Standard Set of Loci (ISSOL).

2.   Postopek prenosa, ko gre za avtomatizirano iskanje in primerjavo profilov DNA, poteka v okviru decentralizirane strukture.

3.   Sprejmejo se ukrepi, s katerimi se zagotovita zaupnost in integriteta podatkov, ki se pošiljajo v druge države članice, med drugim s šifriranjem.

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev integritete profilov DNA, do katerih so omogočile dostop drugim državam članicam ali so jim jih poslale za primerjavo, in zagotovijo skladnost teh ukrepov z mednarodnimi standardi, denimo z ISO 17025.

5.   Države članice uporabljajo kode za države članice v skladu s standardom ISO 3166-1 alpha-2.

Člen 8

Pravila o zaprosilih in odgovorih v zvezi s podatki o DNA

1.   Zaprosilo za avtomatizirano iskanje ali primerjavo iz členov 3 ali 4 Sklepa 2008/615/PNZ vsebuje samo naslednje informacije:

| (a) | kodo države članice države članice prosilke; |
| --- | --- |

(a)

kodo države članice države članice prosilke;

| (b) | datum, čas in referenčno številko zaprosila; |
| --- | --- |

(b)

datum, čas in referenčno številko zaprosila;

| (c) | profile DNA in pripadajoče številke sklica; |
| --- | --- |

(c)

profile DNA in pripadajoče številke sklica;

| (d) | podatke o tipih posredovanih profilov DNA (neznani profili DNA ali referenčni profili DNA); |
| --- | --- |

(d)

podatke o tipih posredovanih profilov DNA (neznani profili DNA ali referenčni profili DNA);

| (e) | informacije, ki so potrebne za nadzor nad sistemi podatkovnih zbirk in nadzor kakovosti avtomatskih postopkov iskanja. |
| --- | --- |

(e)

informacije, ki so potrebne za nadzor nad sistemi podatkovnih zbirk in nadzor kakovosti avtomatskih postopkov iskanja.

2.   Odgovor (poročilo o ujemanju) na zaprosilo iz odstavka 1 vsebuje samo naslednje informacije:

| (a) | podatek o tem, ali je bilo ugotovljeno eno ali več ujemanj (zadetek) ali da ujemanja ni (ni zadetkov); |
| --- | --- |

(a)

podatek o tem, ali je bilo ugotovljeno eno ali več ujemanj (zadetek) ali da ujemanja ni (ni zadetkov);

| (b) | datum, čas in referenčno številko zaprosila; |
| --- | --- |

(b)

datum, čas in referenčno številko zaprosila;

| (c) | datum, čas in referenčno številko odgovora; |
| --- | --- |

(c)

datum, čas in referenčno številko odgovora;

| (d) | kodo države članice prosilke in zaprošene države članice; |
| --- | --- |

(d)

kodo države članice prosilke in zaprošene države članice;

| (e) | številki sklica države članice prosilke in zaprošene države članice; |
| --- | --- |

(e)

številki sklica države članice prosilke in zaprošene države članice;

| (f) | podatke o tipu posredovanih profilov DNA (neznani profili DNA ali referenčni profili DNA); |
| --- | --- |

(f)

podatke o tipu posredovanih profilov DNA (neznani profili DNA ali referenčni profili DNA);

| (g) | iskane in ujemajoče se profile DNA in |
| --- | --- |

(g)

iskane in ujemajoče se profile DNA in

| (h) | informacije, ki so potrebne za nadzor nad sistemi podatkovnih zbirk in nadzor kakovosti avtomatskih postopkov iskanja. |
| --- | --- |

(h)

informacije, ki so potrebne za nadzor nad sistemi podatkovnih zbirk in nadzor kakovosti avtomatskih postopkov iskanja.

3.   Avtomatizirano obvestilo o ujemanju se zagotovi le pod pogojem, da je bilo pri avtomatiziranem iskanju ali primerjavi ugotovljeno določeno minimalno ujemanje lokusov. To minimalno ujemanje je opredeljeno v poglavju 1 Priloge k temu sklepu.

4.   Države članice poskrbijo, da so zaprosila skladna z izjavami, podanimi v skladu s členom 2(3) Sklepa 2008/615/PNZ. Te izjave so navedene v priročniku iz člena 18(2) tega sklepa.

Člen 9

Postopek prenosa pri avtomatiziranem iskanju neznanih profilov DNA v skladu s členom 3 Sklepa 2008/615/PNZ

1.   Če pri iskanju na podlagi neznanega profila DNA v nacionalni zbirki podatkov ni ugotovljeno ujemanje ali je bilo ugotovljeno ujemanje na podlagi neznanega profila DNA, se lahko neznani profil DNA nato posreduje zbirkam podatkov vseh drugih držav članic, in če je pri iskanju na podlagi tega neznanega profila DNA ugotovljeno ujemanje z referenčnimi in/ali neznanimi profili DNA v zbirkah podatkov drugih držav članic, se ta ujemanja avtomatsko sporočijo državi članici prosilki, ki se ji pošlje tudi zadevni podatkovni zapis o DNA; če v zbirkah podatkov drugih držav članic ni ugotovljeno ujemanje, se to avtomatsko sporoči državi članici prosilki.

2.   Če je pri iskanju na podlagi neznanega profila DNA ugotovljeno ujemanje v zbirkah podatkov drugih držav članic, lahko vsaka zadevna država članica v zvezi s tem v svojo nacionalno zbirko podatkov vnese ustrezno opombo.

Člen 10

Postopek prenosa pri avtomatiziranem iskanju referenčnih profilov DNA v skladu s členom 3 Sklepa 2008/615/PNZ

Če pri iskanju na podlagi referenčnega profila DNA ni bilo ugotovljeno ujemanje z nobenim od referenčnih profilov iz nacionalne zbirke podatkov ali je bilo ugotovljeno ujemanje z neznanim profilom DNA, se zadevni referenčni profil DNA nato lahko posreduje zbirkam podatkov vseh drugih držav članic; če je pri iskanju na podlagi tega referenčnega profila DNA ugotovljeno ujemanje z referenčnimi profili DNA in/ali z neznanimi profili DNA iz zbirk podatkov drugih držav članic, se ta ujemanja avtomatsko sporočijo državi članici prosilki, ki se ji pošlje tudi zadevni podatkovni zapis o DNA; če v zbirkah podatkov drugih držav članic ni ugotovljeno ujemanje, se to avtomatsko sporoči državi članici prosilki.

Člen 11

Postopek prenosa pri avtomatiziranem primerjanju neznanih profilov DNA v skladu s členom 4 Sklepa 2008/615/PNZ

1.   Če je pri primerjavi na podlagi neznanih profilov DNA ugotovljeno ujemanje s profili DNA in/ali z neznanimi profili DNA iz zbirk podatkov drugih držav članic, se to ujemanje avtomatsko sporoči državi članici prosilki, ki se ji pošlje tudi zadevni podatkovni zapis o DNA.

2.   Če je pri primerjavi na podlagi neznanega profila DNA ugotovljeno ujemanje z neznanimi profili DNA ali referenčnimi profili DNA iz zbirk podatkov drugih držav članic, lahko vsaka zadevna država članica v zvezi s tem v svojo nacionalno zbirko podatkov vnese ustrezno opombo.

POGLAVJE 4

DAKTILOSKOPSKI PODATKI

Člen 12

Načela pri izmenjavi daktiloskopskih podatkov

1.   Digitalizacija daktiloskopskih podatkov in njihovo posredovanje ostalim državam članicam poteka v skladu z enotno obliko zapisa podatkov, določeno v poglavju 2 Priloge k temu sklepu.

2.   Vsaka država članica poskrbi, da so posredovani daktiloskopski podatki dovolj kakovostni, da jih je mogoče primerjati s pomočjo sistemov za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov (AFIS – automated fingerprint identification system).

3.   Postopek prenosa pri izmenjavi daktiloskopskih podatkov poteka v okviru decentralizirane strukture.

4.   Sprejmejo se ukrepi, s katerimi se zagotovita zaupnost in celovitost daktiloskopskih podatkov, ki se pošiljajo v druge države članice, med drugim s šifriranjem.

5.   Države članice uporabljajo kode za države članice v skladu s standardom ISO 3166-1 alpha-2.

Člen 13

Zmogljivosti za obdelavo zaprosil v zvezi z daktiloskopskimi podatki

1.   Vsaka država članica poskrbi, da njena zaprosila ne presežejo opredeljenih zmogljivosti zaprošene države članice za obdelavo poizvedb. Države članice generalnemu sekretariatu Sveta predložijo izjavo iz člena 18(2), v kateri opredelijo meje svojih dnevnih zmogljivosti za obdelavo zaprosil v zvezi z daktiloskopskimi podatki identificiranih oseb in v zvezi z daktiloskopskimi podatki še neidentificiranih oseb.

2.   Največja količina daktiloskopskimh podatkov (candidates), ki se lahko v okviru enega prenosa sprejme v preverjanje, je opredeljena v poglavju 2 Priloge k temu sklepu.

Člen 14

Pravila o zaprosilih in odgovorih v zvezi z daktiloskopskimi podatki

1.   Zaprošena država članica nemudoma in avtomatsko preveri kakovost posredovanih daktiloskopskih podatkov. Če kakovost podatkov ni primerna za avtomatizirano primerjavo, zaprošena država članica o tem nemudoma obvesti državo članico prosilko.

2.   Zaprošena država članica opravi poizvedbe v istem vrstnem redu, v katerem prejme zaprosila. Zaprosila se obdelajo v 24 urah po popolnoma avtomatiziranem postopku. Država članica prosilka lahko, če je to predpisano v njenem notranjem pravu, zaprosi za pospešeno obdelavo svojih zaprosil, ki jih zaprošena država članica opravi brez odlašanja. Če zaradi višje sile ni mogoče spoštovati rokov, se primerjava opravi brez odlašanja, čim so odpravljene zadevne ovire.

POGLAVJE 5

PODATKI IZ REGISTROV VOZIL

Člen 15

Načela pri avtomatiziranem iskanju podatkov iz registrov vozil

1.   Države članice za avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil uporabljajo posebno različico programske aplikacije – „Evropski informacijski sistem za prometna in vozniška dovoljenja“ (EUCARIS – European Vehicle and Driving Licence Information System), posebej zasnovane za namene člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ, in pri tem upoštevajo spremenjene različice te programske opreme.

2.   Avtomatizirano iskanje podatkov iz registrov vozil poteka v okviru decentralizirane strukture.

3.   Informacije, ki se izmenjujejo prek sistema EUCARIS, se posredujejo v šifrirani obliki.

4.   Elementi podatkov iz registrov vozil, ki se izmenjujejo, so opredeljeni v poglavju 3 Priloge k temu sklepu.

5.   Pri izvajanju člena 12 Sklepa 2008/615/PNZ lahko države članice prednost dajo poizvedbam, povezanim z bojem proti hudim oblikam kriminala.

Člen 16

Stroški

Države članice krijejo stroške, ki izhajajo iz upravljanja, uporabe in vzdrževanja programske aplikacije EUCARIS iz člena 15(1).

POGLAVJE 6

POLICIJSKO SODELOVANJE

Člen 17

Skupne patrulje in druge skupne operacije

1.   V skladu s poglavjem 5 Sklepa 2008/615/PNZ in še zlasti z izjavami, ki se predložijo v skladu s členi 17(4), 19(2) in 19(4) navedenega sklepa, vsaka država članica imenuje eno ali več kontaktnih točk, da se s tem drugim državam članicam omogoči, da se obrnejo na pristojne organe, in vsaka država članica lahko opredeli svoje postopke za vzpostavitev skupnih patrulj in drugih skupnih operacij, postopke za obdelavo pobud drugih držav članic za takšne operacije, pa tudi druge praktične vidike in operativne podrobnosti v zvezi s temi operacijami.

2.   Generalni sekretariat Sveta sestavi in posodablja seznam kontaktnih točk ter pristojne organe obvešča o vseh spremembah na seznamu.

3.   Pristojni organi vsake države članice lahko dajo pobudo za skupno operacijo. Pred začetkom konkretne operacije se pristojni organi iz odstavka 2 pisno ali ustno dogovorijo o podrobnostih, pri čemer gre med drugim lahko za naslednje:

| (a) | organi v državah članicah, pristojni za operacijo; |
| --- | --- |

(a)

organi v državah članicah, pristojni za operacijo;

| (b) | točen namen operacije; |
| --- | --- |

(b)

točen namen operacije;

| (c) | država članica gostiteljica, v kateri poteka operacija; |
| --- | --- |

(c)

država članica gostiteljica, v kateri poteka operacija;

| (d) | zadevno geografsko območje države članice gostiteljice, na katerem poteka operacija; |
| --- | --- |

(d)

zadevno geografsko območje države članice gostiteljice, na katerem poteka operacija;

| (e) | obdobje, ki ga bo operacija obsegala; |
| --- | --- |

(e)

obdobje, ki ga bo operacija obsegala;

| (f) | konkretna pomoč, ki naj bi jo za državo članico gostiteljico prispevale druge države članice, vključno s tja napotenimi uradniki ali drugimi javnimi uslužbenci, materialnimi in finančnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(f)

konkretna pomoč, ki naj bi jo za državo članico gostiteljico prispevale druge države članice, vključno s tja napotenimi uradniki ali drugimi javnimi uslužbenci, materialnimi in finančnimi sredstvi;

| (g) | uradniki, ki sodelujejo pri operaciji; |
| --- | --- |

(g)

uradniki, ki sodelujejo pri operaciji;

| (h) | uradnik, odgovoren za operacijo; |
| --- | --- |

(h)

uradnik, odgovoren za operacijo;

| (i) | pooblastila, ki jih smejo med operacijo v državi članici gostiteljici izvrševati uradniki in drugi javni uslužbenci, ki jih tja napoti druga država članica oziroma več takšnih držav; |
| --- | --- |

(i)

pooblastila, ki jih smejo med operacijo v državi članici gostiteljici izvrševati uradniki in drugi javni uslužbenci, ki jih tja napoti druga država članica oziroma več takšnih držav;

| (j) | konkretno katero orožje, strelivo in opremo smejo napoteni uradniki uporabljati med operacijo v skladu s Sklepom 2008/615/PNZ; |
| --- | --- |

(j)

konkretno katero orožje, strelivo in opremo smejo napoteni uradniki uporabljati med operacijo v skladu s Sklepom 2008/615/PNZ;

| (k) | logistične rešitve za transport, namestitev in varnost; |
| --- | --- |

(k)

logistične rešitve za transport, namestitev in varnost;

| (l) | dodelitev stroškov skupne operacije, če je drugačna od dodelitve, predvidene v prvem stavku člena 34 Sklepa 2008/615/PNZ; |
| --- | --- |

(l)

dodelitev stroškov skupne operacije, če je drugačna od dodelitve, predvidene v prvem stavku člena 34 Sklepa 2008/615/PNZ;

| (m) | morebitne druge pomembne zadeve. |
| --- | --- |

(m)

morebitne druge pomembne zadeve.

4.   Izjave, postopki in funkcije, predvidene v tem členu, so navedene v priročniku iz člena 18(2).

POGLAVJE 7

KONČNE DOLOČBE

Člen 18

Priloga in priročnik

1.   Nadaljnje podrobnosti o tehničnem in upravnem izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ so navedene v prilogi k temu sklepu.

2.   Priročnik pripravi in redno posodablja generalni sekretariat Sveta, zajema pa izključno stvarne informacije, ki jih posredujejo države članice z izjavami, podanimi v skladu s Sklepom 2008/615/PNZ ali tem sklepom ali z uradnimi obvestili, poslanimi generalnemu sekretariatu Sveta. Priročnik ima obliko dokumenta Sveta.

Člen 19

Neodvisni organi za varstvo podatkov

Države članice v skladu s členom 18(2) tega sklepa generalni sekretariat Sveta obvestijo o neodvisnih organih za varstvo podatkov ali o sodnih organih iz člena 30(5) Sklepa 2008/615/PNZ.

Člen 20

Priprava sklepov iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ

1.   Svet na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik, sprejme sklep iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ.

2.   Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s členom 2 Sklepa 2008/615/PNZ, je podlaga poročilu o oceni tudi evalvacijski obisk in preskus, ki se opravi, ko zadevna država članica generalnemu sekretariatu Sveta pošlje obvestilo v skladu s prvim stavkom člena 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ.

3.   Nadaljnje podrobnosti o tem postopku so navedene v poglavju 4 Priloge k temu sklepu.

Člen 21

Ocena izmenjave podatkov

1.   Redno se opravlja ocena upravnih, tehničnih in finančnih vidikov uporabe izmenjave podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, zlasti uporabe mehanizma iz člena 15(5). Ta ocena velja za tiste države članice, ki v času ocenjevanja že uporabljajo Sklep 2008/615/PNZ, opravi pa se za tiste vrste podatkov, ki so jih zadevne države članice že začele izmenjevati. Ocena temelji na poročilih zadevnih držav članic.

2.   Nadaljnje podrobnosti o tem postopku so navedene v poglavju 4 Priloge k temu sklepu.

Člen 22

Razmerje med sporazumom o izvajanju in Prümsko pogodbo

Za države članice, ki jih zavezuje Prümska pogodba, se namesto ustreznih določb iz sporazuma o izvajanju Prümske pogodbe uporabljajo ustrezne določbe iz tega sklepa in pripadajoče priloge, takoj ko se bosta v celoti začela izvajati. Vse druge določbe sporazuma o izvajanju se še naprej uporabljajo med podpisnicami Prümske pogodbe.

Člen 23

Izvajanje

Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev s tem sklepom, v rokih, ki so predvideni v členu 36(1) Sklepa 2008/615/PNZ.

Člen 24

Uporaba

Ta sklep začne učinkovati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 23. junija 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

1

(2)  Mnenje z dne 21. aprila 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

---

PRILOGA

KAZALO

| POGLAVJE 1: | Izmenjava podatkov o DNK |
| --- | --- |

POGLAVJE 1:

| 1. | Z DNK povezana vprašanja sodne medicine, pravila ujemanja in algoritmi |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Lastnosti profilov DNK |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pravila ujemanja |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pravila poročanja |
| --- | --- |

1.3

| 2. | Tabela s številčnimi kodami držav članic |
| --- | --- |

2.

| 3. | Funkcionalna analiza |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Razpoložljivost sistema |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Drugi korak |
| --- | --- |

3.2

| 4. | Kontrolni dokument vmesnika DNK |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Uvod |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Opredelitev strukture XML |
| --- | --- |

4.2

| 5. | Uporaba, varnost in komunikacijska struktura |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Pregled |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Struktura na višji ravni |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Varnostni standardi in varovanje podatkov |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Protokoli in standardi, ki se uporabijo za šifrirni mehanizem: sMIME in s tem povezani paketi |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Struktura aplikacije |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Protokoli in standardi, ki se uporabijo za strukturo aplikacije |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Komunikacijsko okolje |
| --- | --- |

5.7

| POGLAVJE 2: | Izmenjava daktiloskopskih podatkov (kontrolni dokument vmesnika) |
| --- | --- |

POGLAVJE 2:

| 1. | Pregled vsebine datoteke |
| --- | --- |

1.

| 2. | Format zapisa |
| --- | --- |

2.

| 3. | Logični zapis tipa 1: glava datoteke |
| --- | --- |

3.

| 4. | Logični zapis tipa 2: opisno besedilo |
| --- | --- |

4.

| 5. | Logični zapis tipa 4: podoba visoke ločljivosti v lestvici sivine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Logični zapis tipa 9: zapis minucij |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zapis podobe sledi tipa 13 različne ločljivosti |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zapis podobe odtisa dlani tipa 15 različne ločljivosti |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dodatki k poglavju 2 |
| --- | --- |

9.

| 9.1 | Ločilne kode ASCII |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Izračun alfanumeričnega kontrolnega znaka |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Znakovne kode |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Povzetek prenosa |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Tip-1 opredelitve zapisa |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | Tip-2 opredelitve zapisa |
| --- | --- |

9.6

| 9.7 | Kompresijske kode v lestvici sivine |
| --- | --- |

9.7

| 9.8 | Specifikacija elektronske pošte |
| --- | --- |

9.8

| POGLAVJE 3: | Izmenjava podatkov o registraciji vozil |
| --- | --- |

POGLAVJE 3:

| 1. | Skupni niz podatkov za avtomatizirano iskanje podatkov o registraciji vozil |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Opredelitve |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Poizvedba o vozilu/lastniku/imetniku |
| --- | --- |

1.2

| 2. | Varnost podatkov |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Pregled |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Varnostne lastnosti, povezane z izmenjavo sporočil |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Varnostne lastnosti, ki niso povezane z izmenjavo sporočil |
| --- | --- |

2.3

| 3. | Tehnični pogoji izmenjave podatkov |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Splošen opis aplikacije EUCARIS |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Funkcijske in nefunkcijske zahteve |
| --- | --- |

3.2

| POGLAVJE 4: | Ocenjevanje |
| --- | --- |

POGLAVJE 4:

| 1. | Postopek ocenjevanja v skladu s členom 20 (Priprava sklepov v skladu s členom 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ) |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Vprašalnik |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Preskus |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ocenjevalni obisk |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Poročanje Svetu |
| --- | --- |

1.4

| 2. | Ocenjevalni postopek v skladu s členom 21 |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Statistični podatki in poročilo |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Revizija |
| --- | --- |

2.2

| 3. | Sestanki strokovnjakov |
| --- | --- |

3.

POGLAVJE 1: Izmenjava podatkov o DNK

1.   Z DNK povezana vprašanja sodne medicine, pravila ujemanja in algoritmi

1.1   Lastnosti profilov DNK

Profil DNK lahko vsebuje 24 parov števil, ki predstavljajo alele 24 lokusov, katere se uporablja tudi v postopkih DNK, ki jih izvaja Interpol. Nazivi teh lokusov so navedeni v spodnji tabeli:

| VWA | TH01 | D21S11 | FGA | D8S1179 | D3S1358 | D18S51 | Amelogenin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TPOX | CSF1P0 | D13S317 | D7S820 | D5S818 | D16S539 | D2S1338 | D19S433 |
| Penta D | Penta E | FES | F13A1 | F13B | SE33 | CD4 | GABA |

VWA

TH01

D21S11

FGA

D8S1179

D3S1358

D18S51

Amelogenin

TPOX

CSF1P0

D13S317

D7S820

D5S818

D16S539

D2S1338

D19S433

Penta D

Penta E

FES

F13A1

F13B

SE33

CD4

GABA

Sedem s sivo barvo označenih lokusov v zgornji vrstici predstavlja tako trenutni evropski standardni niz (European Standard Set – ESS) kot Interpolov standardni niz lokusov (Interpol Standard Set of Loci – ISSOL).

Pravila vključevanja:

Profili DNK, ki so jih države članice dale na voljo za iskanje in primerjavo, ter profili DNK, poslani za iskanje in primerjavo, morajo vsebovati najmanj 6 polno opredeljenih (1) lokusov ter glede na njihovo razpoložljivost lahko vsebujejo dodatne lokuse ali prazna mesta (blanks). Referenčni profili DNK morajo vsebovati vsaj 6 od 7 ESS lokusov. Da bi povečali točnost ujemanj, so vsi razpoložljivi aleli razvrščeni v indeksirani zbirki podatkov profilov DNK in se uporabljajo za iskanje in primerjavo. Vsaka država članica bi morala takoj, ko je to praktično izvedljivo, izvajati vse nove sprejete ESS lokusov, ki jih sprejme EU.

Mešani profili niso dovoljeni, tako da vrednosti alelov vsakega lokusa sestavljata samo dve števili, ki sta v primeru homozigotnosti lahko enaki.

Za nadomestne znake in mikro variante je treba uporabljati naslednja pravila:

| — | Vse nenumerične vrednosti razen amelogenina, ki so zajete v profilu (npr. „o“, „f“, „r“, „na“, „nr“ ali „un“), morajo biti avtomatično pretvorjene za prenos v nadomestne znake (*) ter se jih lahko poišče v primerjavi z vsemi. |
| --- | --- |

—

Vse nenumerične vrednosti razen amelogenina, ki so zajete v profilu (npr. „o“, „f“, „r“, „na“, „nr“ ali „un“), morajo biti avtomatično pretvorjene za prenos v nadomestne znake (*) ter se jih lahko poišče v primerjavi z vsemi.

| — | Numerične vrednosti „0“, „1“ ali „99“, ki so zajete v profilu, morajo biti avtomatično pretvorjene za prenos v nadomestne znake (*) ter se jih lahko poišče v primerjavi z vsemi. |
| --- | --- |

—

Numerične vrednosti „0“, „1“ ali „99“, ki so zajete v profilu, morajo biti avtomatično pretvorjene za prenos v nadomestne znake (*) ter se jih lahko poišče v primerjavi z vsemi.

| — | Če so za 1 lokus zagotovljeni 3 aleli, bo sprejet prvi alel, preostala dva alela pa morata biti avtomatično pretvorjena za prenos v nadomestne znake (*) ter se jih lahko poišče v primerjavi z vsemi. |
| --- | --- |

—

Če so za 1 lokus zagotovljeni 3 aleli, bo sprejet prvi alel, preostala dva alela pa morata biti avtomatično pretvorjena za prenos v nadomestne znake (*) ter se jih lahko poišče v primerjavi z vsemi.

| — | Ko so zagotovljene vrednosti nadomestnih znakov za alel 1 ali 2, se iščeta obe premutaciji numerične vrednosti določenega lokusa (npr. 12, * se lahko ujema z 12,14 ali 9,12). |
| --- | --- |

—

Ko so zagotovljene vrednosti nadomestnih znakov za alel 1 ali 2, se iščeta obe premutaciji numerične vrednosti določenega lokusa (npr. 12, * se lahko ujema z 12,14 ali 9,12).

| — | Za mikro variante pentanukleotida (Penta D, Penta E & CD4) se bodo ujemanja izvajala v skladu z naslednjim:






  — | x.1 = x, x.1, x.2 |
| --- | --- | --- |

—

Za mikro variante pentanukleotida (Penta D, Penta E & CD4) se bodo ujemanja izvajala v skladu z naslednjim:

—

x.1 = x, x.1, x.2

| — | x.2 = x.1, x.2, x.3 |
| --- | --- |

—

x.2 = x.1, x.2, x.3

| — | x.3 = x.2, x.3, x.4 |
| --- | --- |

—

x.3 = x.2, x.3, x.4

| — | x.4 = x.3, x.4, x + 1 |
| --- | --- |

—

x.4 = x.3, x.4, x + 1

| — | Za mikro variante tetranukleotida (preostali lokusi so tetranukleotidi) se bodo ujemanja izvajala v skladu z naslednjim:






  — | x.1 = x, x.1, x.2 |
| --- | --- | --- |

—

Za mikro variante tetranukleotida (preostali lokusi so tetranukleotidi) se bodo ujemanja izvajala v skladu z naslednjim:

—

x.1 = x, x.1, x.2

| — | x.2 = x.1, x.2, x.3 |
| --- | --- |

—

x.2 = x.1, x.2, x.3

| — | x.3 = x.2, x.3, x + 1 |
| --- | --- |

—

x.3 = x.2, x.3, x + 1

1.2   Pravila ujemanja

Primerjava dveh profilov DNK se bo izvajala na podlagi lokusov, katerih vrednosti alelov so na voljo v obeh profilih DNK. Najmanj šest polno opredeljenih lokusov (razen amelogenina) se mora ujemati z obema profiloma DNK, še preden se zagotovi odgovor z zadetki.

Polno ujemanje (kakovost 1) je opredeljeno kot ujemanje, ko so vse vrednosti alelov primerjanega lokusa iz profila DNK prosilca in zaprošenega profila DNK enake. Delno ujemanje je opredeljeno kot ujemanje, ko je vrednost enega ali vseh primerjanih alelov drugačna v obeh profilih DNK (kakovost 2, 3 in 4). Delno ujemanje je sprejemljivo le, če v obeh primerjanih profilih DNK obstaja vsaj 6 polno opredeljenih lokusov, ki se ujemajo.

Razloga za delno ujemanje sta lahko:

| — | tipkarska človeška napaka pri vnašanju enega izmed profilov DNK v zaprosilo za iskanje ali v zbirko podatkov o DNK, |
| --- | --- |

—

tipkarska človeška napaka pri vnašanju enega izmed profilov DNK v zaprosilo za iskanje ali v zbirko podatkov o DNK,

| — | napaka pri določanju alelov (allele-determination) ali pri obravnavi alelov (allele-calling) med postopkom generiranja profilov DNK. |
| --- | --- |

—

napaka pri določanju alelov (allele-determination) ali pri obravnavi alelov (allele-calling) med postopkom generiranja profilov DNK.

1.3   Pravila poročanja

Poročati je treba o polnih ujemanjih, približnih ujemanjih ter o neujemanjih („no hits“).

Poročilo o ujemanju se pošlje na nacionalno kontaktno službo države članice prosilke, ki pa mora biti tudi na razpolago nacionalni kontaktni službi zaprošene države članice (da bi slednja lahko ocenila vrsto in število možnih nadaljnjih zaprosil za osebne podatke in druge informacije, povezane s profilom DNK, ki ustrezajo zadetku v skladu s členoma 5 in 10 Sklepa 2008/615/PNZ).

2.   Tabela s številčnimi kodami držav članic

V skladu s Sklepom 2008/615/PNZ se ISO 3166-1 alpha-2 kode uporabljajo za vzpostavitev domenskih imen in drugih konfiguracijskih parametrov, ki so potrebni v skladu s pürmskimi aplikacijami o izmenjavi podatkov o DNK v okviru zaprte mreže.

ISO 3166-1 alfa-2 kode so dvočrkovne kode držav članic, in sicer:

| Imena držav članic | Koda | Imena držav članic | Koda |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | BE | Luksemburg | LU |
| Bolgarija | BG | Madžarska | HU |
| Češka | CZ | Malta | MT |
| Danska | DK | Nizozemska | NL |
| Nemčija | DE | Avstrija | AT |
| Estonija | EE | Poljska | PL |
| Grčija | EL | Portugalska | PT |
| Španija | ES | Romunija | RO |
| Francija | FR | Slovaška | SK |
| Irska | IE | Slovenija | SI |
| Italija | IT | Finska | FI |
| Ciper | CY | Švedska | SE |
| Latvija | LV | Združeno kraljestvo | UK |
| Litva | LT | | |

Imena držav članic

Koda

Imena držav članic

Koda

Belgija

BE

Luksemburg

LU

Bolgarija

BG

Madžarska

HU

Češka

CZ

Malta

MT

Danska

DK

Nizozemska

NL

Nemčija

DE

Avstrija

AT

Estonija

EE

Poljska

PL

Grčija

EL

Portugalska

PT

Španija

ES

Romunija

RO

Francija

FR

Slovaška

SK

Irska

IE

Slovenija

SI

Italija

IT

Finska

FI

Ciper

CY

Švedska

SE

Latvija

LV

Združeno kraljestvo

UK

Litva

LT

3.   Funkcionalna analiza

3.1   Razpoložljivost sistema

Zaprosila bi morala v skladu s členom 3 Sklepa 2008/615/PNZ prispeti v ciljno zbirko podatkov v kronološkem zaporedju pošiljanja posameznih zaprosil, odgovori pa bi morali biti poslani tako, da v državo članico prosilko prispejo v 15 minutah po prispetju zaprosila.

3.2   Drugi korak

Ko država prejme poročilo o ujemanju, je njena nacionalna kontaktna služba pristojna za primerjavo vrednosti profila, predloženega kot vprašanje, in vrednosti profila(-ov), prejetih kot odgovor, da bi lahko validirala in preverila dokazne vrednosti profila. Nacionalne kontaktne službe imajo za namene validacije lahko med seboj neposredne stike.

Postopki pravne pomoči se začnejo po validaciji obstoječega ujemanja med dvema profiloma, in sicer na podlagi „polnega ujemanja“ ali „približnega ujemanja“, pridobljenega med avtomatizirano posvetovalno fazo.

4.   Kontrolni dokument vmesnika DNK

4.1   Uvod

4.1.1   Cilji

To poglavje določa zahteve za izmenjavo podatkov o profilih DNK med sistemi zbirk podatkov o DNK vseh držav članic. Polja glave so opredeljena posebej za prümsko izmenjavo DNK, podatkovni del pa temelji na podatkovnemu delu profila DNK v formatu XML, določenem za portal Interpola za izmenjavo DNK.

Izmenjava podatkov poteka preko SMPT (Simple Mail Transfer Protocol) in drugih najsodobnejših tehnologij z uporabo osrednjega rele poštnega strežnika, ki ga zagotovi ponudnik dostopa do omrežja. Datoteka XML se prenaša kot telo elektronske pošte.

4.1.2   Področje uporabe

Kontrolni dokument vmesnika (ICD) opredeljuje samo vsebino sporočila (elektronska pošta). Vsa vprašanja, ki se nanašajo posebej na omrežje ali na elektronsko pošto, so opredeljena enotno, da bi s tem zagotovili skupno tehnično osnovo za izmenjavo podatkov o DNK.

To vključuje:

| — | format polja, kamor se vpiše predmet sporočila, da bi s tem omogočili/upoštevali avtomatizirano obdelavo sporočil, |
| --- | --- |

—

format polja, kamor se vpiše predmet sporočila, da bi s tem omogočili/upoštevali avtomatizirano obdelavo sporočil,

| — | ali je šifriranje vsebine potrebno in če je, katere metode je treba izbrati, |
| --- | --- |

—

ali je šifriranje vsebine potrebno in če je, katere metode je treba izbrati,

| — | najdaljšo možno dolžino sporočil. |
| --- | --- |

—

najdaljšo možno dolžino sporočil.

4.1.3   Struktura XML in načela

Sporočilo XML je sestavljeno iz:

| — | glave, ki vsebuje informacije o prenosu, in |
| --- | --- |

—

glave, ki vsebuje informacije o prenosu, in

| — | podatkovnega dela, ki vsebuje specifične informacije o profilu, in še profil sam. |
| --- | --- |

—

podatkovnega dela, ki vsebuje specifične informacije o profilu, in še profil sam.

Za zaprosilo in za odgovor se uporablja isti format XML.

Zaradi celovitih preverjanj neznanih profilov DNK (člen 4 Sklepa 2008/615/PNZ) je v enem sporočilu mogoče poslati sveženj profilov. Določiti je treba največje možno število profilov v enem sporočilu. Število je odvisno od največje dovoljene velikosti elektronske pošte in se opredeli po izbiri poštnega strežnika.

Primer XML:

<?version=„1.0“ standalone=„yes“?>

<PRUEMDNAx xmlns:msxsl=„urn:schemas-microsoft-com:xslt“

xmlns:xsi=„http://www.w3.org/2001/XMLSchema-instance“>

<header>

[...]

</header>

<datas>

[...]

</datas>

[<datas> struktura podatkov se ponovi, če je v istem sporočilu SMTP (...) poslanih več profilov; to je dovoljeno samo v primerih iz člena 5

</datas>]

</PRUEMDNA>

4.2   Opredelitev strukture XML

Spodnje opredelitve so navedene za dokumentacijske namene in lažjo berljivost, zavezujoče informacije pa se nahajajo v shemski datoteki XML (PRUEM DNA.xsd).

4.2.1   Shema PRUEMDNAx

Vsebuje naslednja polja:

| Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- |
| header | PRUEM_header | Occurs: 1 |
| datas | PRUEM_datas | Occurs: 1 ... 500 |

Fields

Type

Description

header

PRUEM_header

Occurs: 1

datas

PRUEM_datas

Occurs: 1 ... 500

4.2.2   Vsebina strukture glave

| 4.2.2.1 | Glava PRUEM
  Ta struktura opredeljuje glavo XML datoteke. Vsebuje naslednja polja:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| direction | PRUEM_header_dir | Direction of message flow |
| ref | String | Reference of the XML file |
| generator | String | Generator of XML file |
| schema_version | String | Version number of schema to use |
| requesting | PRUEM_header_info | Requesting Member State info |
| requested | PRUEM_header_info | Requested Member State info |

4.2.2.1

Glava PRUEM

Ta struktura opredeljuje glavo XML datoteke. Vsebuje naslednja polja:

Fields

Type

Description

direction

PRUEM_header_dir

Direction of message flow

ref

String

Reference of the XML file

generator

String

Generator of XML file

schema_version

String

Version number of schema to use

requesting

PRUEM_header_info

Requesting Member State info

requested

PRUEM_header_info

Requested Member State info

| 4.2.2.2 | PRUEM_header dir
  Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:






  Value | Description |
| --- | --- | --- |
| R | Request |
| A | Answer |

4.2.2.2

PRUEM_header dir

Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:

Value

Description

R

Request

A

Answer

| 4.2.2.3 | Podatki glave PRUEM
  Struktura z nazivom države članice in datum/uro sporočila. Vsebuje naslednja polja:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| source_isocode | String | ISO 3166-2 code of the requesting Member State |
| destination_isocode | String | ISO 3166-2 code of the requested Member State |
| request_id | String | unique Identifier for a request |
| date | Date | Date of creation of message |
| time | Time | Time of creation of message |

4.2.2.3

Podatki glave PRUEM

Struktura z nazivom države članice in datum/uro sporočila. Vsebuje naslednja polja:

Fields

Type

Description

source_isocode

String

ISO 3166-2 code of the requesting Member State

destination_isocode

String

ISO 3166-2 code of the requested Member State

request_id

String

unique Identifier for a request

date

Date

Date of creation of message

time

Time

Time of creation of message

4.2.3   Vsebina podatkov profila PRUEM

| 4.2.3.1 | PRUEM_datas
  Ta struktura opredeljuje glavo podatkovnega dela XML profila. Vsebuje naslednja polja:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| reqtype | PRUEM request type | Type of request (Article 3 or 4) |
| date | Date | Date profile stored |
| type | PRUEM_datas_type | Type of profile |
| result | PRUEM_datas_result | Result of request |
| agency | String | Name of corresponding unit responsible for the profile |
| profile_ident | String | Unique Member State profile ID |
| message | String | Error Message, if result = E |
| profile | IPSG_DNA_profile | If direction = A (Answer) AND result ≠ H (Hit) empty |
| match_id | String | In case of a HIT PROFILE_ID of the requesting profile |
| quality | PRUEM_hitquality_type | Quality of Hit |
| hitcount | Integer | Count of matched Alleles |
| rescount | Integer | Count of matched profiles. If direction = R (Request), then empty. If quality!=0 (the original requested profile), then empty. |

4.2.3.1

PRUEM_datas

Ta struktura opredeljuje glavo podatkovnega dela XML profila. Vsebuje naslednja polja:

Fields

Type

Description

reqtype

PRUEM request type

Type of request (Article 3 or 4)

date

Date

Date profile stored

type

PRUEM_datas_type

Type of profile

result

PRUEM_datas_result

Result of request

agency

String

Name of corresponding unit responsible for the profile

profile_ident

String

Unique Member State profile ID

message

String

Error Message, if result = E

profile

IPSG_DNA_profile

If direction = A (Answer) AND result ≠ H (Hit) empty

match_id

String

In case of a HIT PROFILE_ID of the requesting profile

quality

PRUEM_hitquality_type

Quality of Hit

hitcount

Integer

Count of matched Alleles

rescount

Integer

Count of matched profiles. If direction = R (Request), then empty. If quality!=0 (the original requested profile), then empty.

| 4.2.3.2 | PRUEM_request_type
  Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:






  Value | Description |
| --- | --- | --- |
| 3 | Requests pursuant to Article 3 of Decision 2008/615/JHA |
| 4 | Requests pursuant to Article 4 of Decision 2008/615/JHA |

4.2.3.2

PRUEM_request_type

Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:

Value

Description

3

Requests pursuant to Article 3 of Decision 2008/615/JHA

4

Requests pursuant to Article 4 of Decision 2008/615/JHA

| 4.2.3.3 | PRUEM_hitquality_type






  Value | Description |
| --- | --- | --- |
| 0 | Referring original requesting profile:
  Case „No Hit“: original requesting profile sent back only;
  Case „Hit“: original requesting profile and matched profiles sent back. |
| 1 | Equal in all available alleles without wildcards |
| 2 | Equal in all available alleles with wildcards |
| 3 | Hit with Deviation (Microvariant) |
| 4 | Hit with mismatch |

4.2.3.3

PRUEM_hitquality_type

Value

Description

0

Referring original requesting profile:

Case „No Hit“: original requesting profile sent back only;

Case „Hit“: original requesting profile and matched profiles sent back.

1

Equal in all available alleles without wildcards

2

Equal in all available alleles with wildcards

3

Hit with Deviation (Microvariant)

4

Hit with mismatch

| 4.2.3.4 | PRUEM_data_type
  Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:






  Value | Description |
| --- | --- | --- |
| P | Person profile |
| S | Stain |

4.2.3.4

PRUEM_data_type

Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:

Value

Description

P

Person profile

S

Stain

| 4.2.2.5 | PRUEM_data_result
  Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:






  Value | Description |
| --- | --- | --- |
| U | Undefined, If direction = R (request) |
| H | Hit |
| N | No Hit |
| E | Error |

4.2.2.5

PRUEM_data_result

Vrsta podatkov iz sporočila; vrednosti so lahko:

Value

Description

U

Undefined, If direction = R (request)

H

Hit

N

No Hit

E

Error

| 4.2.3.6 | IPSG_DNA_profile
  Struktura, ki opisuje profil DNK. Vsebuje naslednja polja:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| ess_issol | IPSG_DNA_ISSOL | Group of loci corresponding to the ISSOL (standard group of Loci of Interpol) |
| additional_loci | IPSG_DNA_additional_loci | Other loci |
| marker | String | Method used to generate of DNA |
| profile_id | String | Unique identifier for DNA profile |

4.2.3.6

IPSG_DNA_profile

Struktura, ki opisuje profil DNK. Vsebuje naslednja polja:

Fields

Type

Description

ess_issol

IPSG_DNA_ISSOL

Group of loci corresponding to the ISSOL (standard group of Loci of Interpol)

additional_loci

IPSG_DNA_additional_loci

Other loci

marker

String

Method used to generate of DNA

profile_id

String

Unique identifier for DNA profile

| 4.2.3.7 | IPSG_DNA_ISSOL
  Struktura vsebuje ISSOL (Standard Group of Interpol loci). Vsebuje naslednja polja:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| vwa | IPSG_DNA_locus | Locus vwa |
| th01 | IPSG_DNA_locus | Locus th01 |
| d21s11 | IPSG_DNA_locus | Locus d21s11 |
| fga | IPSG_DNA_locus | Locus fga |
| d8s1179 | IPSG_DNA_locus | Locus d8s1179 |
| d3s1358 | IPSG_DNA_locus | Locus d3s1358 |
| d18s51 | IPSG_DNA_locus | Locus d18s51 |
| amelogenin | IPSG_DNA_locus | Locus amelogin |

4.2.3.7

IPSG_DNA_ISSOL

Struktura vsebuje ISSOL (Standard Group of Interpol loci). Vsebuje naslednja polja:

Fields

Type

Description

vwa

IPSG_DNA_locus

Locus vwa

th01

IPSG_DNA_locus

Locus th01

d21s11

IPSG_DNA_locus

Locus d21s11

fga

IPSG_DNA_locus

Locus fga

d8s1179

IPSG_DNA_locus

Locus d8s1179

d3s1358

IPSG_DNA_locus

Locus d3s1358

d18s51

IPSG_DNA_locus

Locus d18s51

amelogenin

IPSG_DNA_locus

Locus amelogin

| 4.2.3.8 | IPSG_DNA_additional_loci
  Struktura, ki vsebuje druge lokuse. Vsebuje naslednja polja:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| tpox | IPSG_DNA_locus | Locus tpox |
| csf1po | IPSG_DNA_locus | Locus csf1po |
| d13s317 | IPSG_DNA_locus | Locus d13s317 |
| d7s820 | IPSG_DNA_locus | Locus d7s820 |
| d5s818 | IPSG_DNA_locus | Locus d5s818 |
| d16s539 | IPSG_DNA_locus | Locus d16s539 |
| d2s1338 | IPSG_DNA_locus | Locus d2s1338 |
| d19s433 | IPSG_DNA_locus | Locus d19s433 |
| penta_d | IPSG_DNA_locus | Locus penta_d |
| penta_e | IPSG_DNA_locus | Locus penta_e |
| fes | IPSG_DNA_locus | Locus fes |
| f13a1 | IPSG_DNA_locus | Locus f13a1 |
| f13b | IPSG_DNA_locus | Locus f13b |
| se33 | IPSG_DNA_locus | Locus se33 |
| cd4 | IPSG_DNA_locus | Locus cd4 |
| gaba | IPSG_DNA_locus | Locus gaba |

4.2.3.8

IPSG_DNA_additional_loci

Struktura, ki vsebuje druge lokuse. Vsebuje naslednja polja:

Fields

Type

Description

tpox

IPSG_DNA_locus

Locus tpox

csf1po

IPSG_DNA_locus

Locus csf1po

d13s317

IPSG_DNA_locus

Locus d13s317

d7s820

IPSG_DNA_locus

Locus d7s820

d5s818

IPSG_DNA_locus

Locus d5s818

d16s539

IPSG_DNA_locus

Locus d16s539

d2s1338

IPSG_DNA_locus

Locus d2s1338

d19s433

IPSG_DNA_locus

Locus d19s433

penta_d

IPSG_DNA_locus

Locus penta_d

penta_e

IPSG_DNA_locus

Locus penta_e

fes

IPSG_DNA_locus

Locus fes

f13a1

IPSG_DNA_locus

Locus f13a1

f13b

IPSG_DNA_locus

Locus f13b

se33

IPSG_DNA_locus

Locus se33

cd4

IPSG_DNA_locus

Locus cd4

gaba

IPSG_DNA_locus

Locus gaba

| 4.2.3.9 | IPSG_DNA_locus
  Struktura, ki opisuje lokus. Vsebuje naslednja polja:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| low_allele | String | Lowest value of an allele |
| high_allele | String | Highest value of an allele |

4.2.3.9

IPSG_DNA_locus

Struktura, ki opisuje lokus. Vsebuje naslednja polja:

Fields

Type

Description

low_allele

String

Lowest value of an allele

high_allele

String

Highest value of an allele

5.   Uporaba, varnost in komunikacijska struktura

5.1   Pregled

Pri izvajanju aplikacij za izmenjavo podatkov o DNK v okviru Sklepa 2008/615/PNZ se uporablja skupno komunikacijsko omrežje, ki bo med državami članicami zaprtega tipa. Za bolj učinkovito izrabo te skupne komunikacijske infrastrukture za pošiljanje zaprosil in prejemanje odgovorov, se prevzame asinhroni mehanizem za pošiljanje zaprosil za podatke o DNK in daktiloskopske podatke v obliki zapakiranega elektronskega sporočila SMTP. Da bi zadostili varnostnim vprašanjem, se bo za vzpostavitev dejanskega in v celoti varnega tunela preko omrežja, uporabljal mehanizem sMIME, in sicer kot podaljšek delovanja SMTP.

Operativne storitve TESTA (Čezevropske telematske storitve med upravami – Trans European Services for Telematics between Administrations) se uporabljajo kot komunikacijsko omrežje za izmenjavo podatkov med državami članicami. TESTA je v pristojnosti Evropske komisije. Ob upoštevanju, da se nacionalne zbirke podatkov o DNK in trenutne nacionalne dostopne točke za omrežje TESTA, lahko nahajajo na različnih lokacijah v okviru držav članic, se lahko dostop do omrežja TESTA vzpostavi z:

| 1. | uporabo obstoječih nacionalnih dostopnih točk ali z oblikovanja novih dostopnih točk do omrežja TESTA ali |
| --- | --- |

1.

uporabo obstoječih nacionalnih dostopnih točk ali z oblikovanja novih dostopnih točk do omrežja TESTA ali

| 2. | vzpostavitvijo zaščitene lokalne povezave od lokacije, kjer se nahaja zbirka podatkov o DNK, ki jo upravlja pristojna nacionalna agencija, do obstoječe nacionalne dostopne točke do omrežja TESTA. |
| --- | --- |

2.

vzpostavitvijo zaščitene lokalne povezave od lokacije, kjer se nahaja zbirka podatkov o DNK, ki jo upravlja pristojna nacionalna agencija, do obstoječe nacionalne dostopne točke do omrežja TESTA.

Protokoli in standardi, ki se uporabljajo za izvajanje aplikacij iz Sklepa 2008/615/PNZ, so v skladu z odprtimi standardi in zahtevami oblikovalcev nacionalnih varnostnih politik držav članic.

5.2   Struktura na višji ravni

Področje uporabe Sklepa 2008/615/PNZ določa, da bo vsaka država članica v skladu s standardnim formatom podatkov omogočila izmenjavo svojih podatkov o DNK z drugo državo članico in/ali drugi državi članici omogočila iskanje po svojih podatkih o DNK. Struktura temelji na komunikacijskem modelu „vsak vsakemu“ (any-to-any). Za hranjenje profilov DNK ne obstaja osrednji računalniški strežnik niti centralizirana zbirka podatkov.

Slika 1: Tipologija izmenjave podatkov o DNK

Image

Poleg izpolnjevanja nacionalnih pravnih omejitev glede lokacij držav članic, se vsaka država članica lahko odloči kakšno vrsto strojne in programske opreme bo uporabljala za konfiguracijo na svoji lokaciji, da bo v skladu z zahtevami iz Sklepa 2008/615/PNZ.

5.3   Varnostni standardi in varovanje podatkov

Obstajajo tri ravni varnostnih vprašanj, o katerih se je razpravljalo in se jih tudi izvaja.

5.3.1   Podatkovna raven

Podatki o profilu DNK, ki jih zagotovi posamezna država članica, morajo biti oblikovani v skladu s skupnimi standardi o varovanju podatkov, in sicer tako, da država članica prosilka prejme odgovor, v katerem je navedeno, da obstaja zadetek (HIT) ali da zadetka ni (NO-HIT) ter v primeru zadetka (HIT) tudi identifikacijsko številko, ki pa ne vsebuje osebnih podatkov. Nadaljnje preiskovanje po prejetju obvestila o zadetku (HIT) se izvede na bilateralni ravni v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravnimi in organizacijskimi predpisi lokacij zadevne države članice.

5.3.2   Komunikacijska raven

Sporočila, ki vsebujejo podatke o profilu DNK (zaprosila in odgovori), bodo pred pošiljanjem na lokacije drugih držav članic šifrirana, in sicer s pomočjo najsodobnejšega a mehanizma v skladu z odprtimi standardi, kot je na primer sMIME.

5.3.3   Raven prenosa

Vsa šifrirana sporočila, ki vsebujejo podatke o profilu DNK, bodo poslana na lokacijo druge države članice s pomočjo zasebnega tunelskega sistema, ki ga na mednarodni ravni upravlja pooblaščeni ponudnik dostopa do omrežja, in varnih povezav do tega tunelskega sistema, ki so v nacionalni pristojnosti. Navedeni virtualni zasebni tunelski sistem ni povezan z odprtim internetom.

5.4   Protokoli in standardi, ki se uporabijo za šifrirni mehanizem: sMIME in s tem povezani paketi

Za šifriranje sporočil, ki vsebujejo podatke o profilu DNK se bo uporabljal odprti standard sMIME, in sicer kot nadaljevanje dejanskega standarda za elektronsko pošto SMTP. Protokol sMIME (V3) omogoča podpisana potrdila o prejemu, varnostne oznake in zaščitene poštne sezname ter se opira na CMS (Cryptographic Message Syntax), ki je specifikacija IETF sporočila, ki so zaščitena s pomočjo šifriranja. Lahko se uporablja za digitalno podpisovanje, razporejanje, overjanje ali šifriranje vseh vrst digitalnih podatkov.

Osnovni certifikat, ki ga mehanizem sMIME uporablja, mora biti v skladu s standardom X.509. Da bi zagotovili skladnost skupnih standardov in postopkov z drugimi prümskimi aplikacijami, so procesna pravila za šifrirne operacije sMIME ali za uporabo v različnih komercialnih okoljih (COTS – Commercial Product of the Shelves) naslednja:

| — | Vrstni red operacij je: najprej šifriranje in potem podpis. |
| --- | --- |

—

Vrstni red operacij je: najprej šifriranje in potem podpis.

| — | Šifrirni algoritem AES (Advanced Encryption Standard) z 256-bitno dolžino ključa in RSA s 1 024-bitno dolžino ključa se uporablja za simetrično in asimetrično šifriranje. |
| --- | --- |

—

Šifrirni algoritem AES (Advanced Encryption Standard) z 256-bitno dolžino ključa in RSA s 1 024-bitno dolžino ključa se uporablja za simetrično in asimetrično šifriranje.

| — | Uporablja se zgostitveni algoritem SHA-1. |
| --- | --- |

—

Uporablja se zgostitveni algoritem SHA-1.

Funkcionalnost sMIME je vgrajena v veliko večino sodobnih programskih paketov za elektronsko pošto, med drugim tudi v Outlook, Mozillo Mail in Netscape Communicator 4.x, ter medsebojno deluje med vsemi večjimi programskimi paketi za elektronsko pošto.

Zaradi enostavne povezljivosti sMIME v nacionalno infrastrukturo IT na lokacijah vseh držav članic, je bil slednji izbran kot zanesljiv mehanizem za izvajanje varnostne komunikacijske ravni. Zaradi bolj učinkovitega doseganja cilja „Proof of Concept“ in znižanja stroškov je bil za prototipni razvoj izmenjave podatkov o DNK izbran odprti standard JavaMail API. JavaMail API zagotavlja enostavno šifriranje in dešifriranje elektronske pošte, in sicer z uporabo sMIME in/ali OpenPGP. Cilj je zagotoviti enoten in enostaven API za uporabnike elektronske pošte, ki želijo poslati in prejeti šifrirano elektronsko pošto v enem od obeh najbolj razširjenih formatov za šifriranje elektronske pošte. Zaradi tega bo izvajanje katerega koli najsodobnejšega JavaMail API, kot je na primer Bouncy Castle JCE (Java Cryptographic Extension), ki se bo uporabljal za izvajanje sMIME za prototipni razvoj izmenjave podatkov o DNK med državami članicami, izpolnilo zahteve iz Sklepa 2008/615/PNZ.

5.5   Struktura aplikacije

Vsaka država članica bo drugi državi članici zagotovila vrsto standardiziranih podatkov o profilu DNK, ki so v skladu s trenutnim skupnim kontrolnim dokumentom vmesnika (ICD). To se lahko izvede tako, da se zagotovi logični pregled posamezne nacionalne zbirke podatkov ali vzpostavi fizično izvoženo zbirko podatkov (indeksirana zbirka podatkov).

Štiri glavne komponente: poštni strežnik/sMIME, aplikacijski strežnik, območje za strukturo podatkov (Data Structure Area) za pobiranje/podajanje podatkov in registracijo prihajajočih/odhajajočih sporočil in motor ujemanja (Match Engine) izvajajo celotno aplikacijsko logiko, in sicer neodvisno od produkta.

Da bi vsem državam članicam zagotovili enostavno vključevanje komponent v njihove zadevne nacionalne lokacije, se je s pomočjo odprtokodnih komponent izvajala posebna skupna funkcionalnost, katero lahko izbere posamezna država članica glede na svoje politike in predpise IT. Zaradi izvajanja neodvisnih funkcij za dostop do indeksiranih zbirk podatkov profilov DNK iz Sklepa 2008/615/PNZ, lahko vsaka država članica izbere svojo strojno in programsko platformo, vključno z zbirko podatkov in operacijskimi sistemi.

Za izmenjavo podatkov o DNK je bil oblikovan prototip, ki je bil v obstoječem skupnem omrežju tudi uspešno testiran. Verzija 1.0 je bila oblikovana v produktivnem okolju in se uporablja za vsakodnevne operacije. Države članice lahko uporabljajo skupno razviti izdelek, ali pa razvijejo svoje lastne. Komponente skupnega izdelka bodo vzdrževane, prilagojene in nadalje razvite v skladu s spremembami v IT, sodni medicini in/ali praktičnimi zahtevami policije.

Slika 2: Pregled topologije aplikacij

Image

5.6   Protokoli in standardi, ki se uporabijo za strukturo aplikacije

5.6.1   XML

Izmenjava podatkov o DNK bo v celoti izkoristila shemo XML kot priponko k elektronskim sporočilom SMTP. Razširljivi označevalni jezik (eXtensible Markup Language – XML) je označevalni jezik za splošne namene, ki ga priporoča W3C, za oblikovanje označevalnih jezikov s posebnim namenom, zmožnih opisovanja veliko različnih vrst podatkov. Opis profila DNK, primernega za izmenjavo med vsemi državami članicami, je bil izveden s XML in shemo XML v dokumentu ICD.

5.6.2   ODBC

Odprta povezljivost baz podatkov (Open DataBase Connectivity – ODBC) omogoča standardno metodo programske opreme API za dostop do sistemov za upravljanje baz podatkov in neodvisnost od programskih jezikov, sistemov baz podatkov in operacijskih sistemov. Kljub temu pa ima ODBC nekatere pomanjkljivosti. Upravljanje velikega števila naprav za odjemalce lahko pomeni več različnih gonilnikov in DLL. Ta kompleksnost lahko poveča skupne stroške za upravljanje sistema.

5.6.3   JDBC

Standard za baze podatkov pod javo (Java DataBase Connectivity – JDBC) je API za programski jezik java, ki določa, kako lahko odjemalec vstopi v bazo podatkov. V nasprotju z ODBC pa JDBC ne zahteva uporabe določenega niza lokalnih DLL na namizju.

Poslovna logika za obdelavo zahtev za profil DNK in odgovorov na spletnih mestih držav članic je ponazorjena na spodnji sliki. Tokovi zahtev in odgovorov medsebojno vplivajo na nevtralno področje podatkov, ki vsebujejo različne zaloge podatkov s skupno strukturo podatkov.

Slika 3: Pregled aplikacije delovnega procesa na spletnih mestih vsake države članice

Image

5.7   Komunikacijsko okolje

5.7.1   Skupno komunikacijsko omrežje: TESTA in njegova spremljevalna infrastruktura

Aplikacija izmenjave podatkov o DNK bo uporabljala e-pošto, asinhroni mehanizem, za pošiljanje zahtev in prejemanje odgovorov med državami članicami. Ker imajo vse države članice najmanj eno nacionalno dostopno točko do omrežja TESTA, bo izmenjava podatkov o DNK potekala prek omrežja TESTA. TESTA s svojim posredovanjem e-pošte omogoča več storitev z dodano vrednostjo. Poleg gostovanja e-poštnih nabiralnikov omrežja TESTA lahko ta infrastruktura uporablja tudi sezname distribucije pošte in politike usmerjanja. To omogoča uporabo omrežja TESTA kot klirinške hiše za sporočila, naslovljena na uprave, ki so povezane z domenami EU. Vzpostavijo se lahko tudi mehanizmi za preverjanje prisotnosti virusov.

Posredovanje pošte omrežja TESTA temelji na platformi strojne opreme visoke stopnje razpoložljivosti, ki se nahaja v prostorih centralne aplikacije omrežja TESTA in je zaščiteno s požarnim zidom. Storitve domenskih imen omrežja TESTA (TESTA Domain Name Services – DNS
  ) bodo krajevnike virov povezale z naslovi IP ter prikrile lastnosti naslova pred uporabniki in aplikacijami.

5.7.2   Pomisleki glede varnosti

Koncept VPN (virtualno zasebno omrežje (Virtual Private Network)) se izvaja v okviru omrežja TESTA. Tehnologija tag switching, ki se uporablja za izgradnjo omrežja VPN, bo postala podpora za standard Multi-Protocol Label Switching (MPLS), ki ga je razvila organizacija IETF (Internet Engineering Task Force).

| | MPLS je standardna tehnologija IETF, ki pospešuje pretok prometa omrežja z izogibanjem analize paketov vmesnih usmerjevalnikov (hopov). To poteka na podlagi t. i. oznak, ki jih paketu pripnejo robni usmerjevalniki hrbtenice, in sicer na podlagi podatkov, shranjenih v bazi za posredovanje podatkov (forwarding information base – FIB). Oznake se uporabljajo tudi za izvajanje virtualnih zasebnih omrežij (VPN). |
| --- | --- |

Image

MPLS je standardna tehnologija IETF, ki pospešuje pretok prometa omrežja z izogibanjem analize paketov vmesnih usmerjevalnikov (hopov). To poteka na podlagi t. i. oznak, ki jih paketu pripnejo robni usmerjevalniki hrbtenice, in sicer na podlagi podatkov, shranjenih v bazi za posredovanje podatkov (forwarding information base – FIB). Oznake se uporabljajo tudi za izvajanje virtualnih zasebnih omrežij (VPN).

MPLS združuje prednosti usmerjanja sloja 3 s prednostmi preklapljanja sloja 2. Ker se naslovi IP med prehodom skozi hrbtenico ne pregledajo, MPLS ne postavlja omejitev za naslavljanje IP.

Poleg tega bodo e-sporočila prek omrežja TESTA zaščitena s šifrirnim mehanizmom sMIME. Brez poznavanja ključa in pravega certifikata ne more nihče dešifrirati sporočil prek omrežja.

5.7.3   Protokoli in standardi, ki se uporabijo prek komunikacijskega omrežja

| 5.7.3.1 | SMTP
  Protokol enostavnega prenosa pošte (
  Simple Mail Transfer Protocol – SMTP
  ) je de facto standard za prenos e-pošte prek interneta. SMTP je razmeroma enostaven, na besedilu temelječ protokol, pri katerem se določi eden ali več prejemnikov sporočila, preden se besedilo sporočila prenese. SMTP uporablja vrata TCP 25 na podlagi specifikacije IETF. Za določitev strežnika SMTP za določeno domensko ime se uporablja zapis MX (Mail eXchange) DNS (Domain Name Systems).
  Ker je ta protokol sprva temeljil na besedilu v zapisu ASCII, ni bil najbolj primeren za binarne datoteke. Da bi se binarne datoteke lahko prenašale prek SMTP, so bili oblikovani standardi za kodiranje, kot je MIME. Danes večina strežnikov SMTP podpira 8BITMIME in končnico sMIME, kar omogoča, da se lahko binarne datoteke prenesejo skoraj tako enostavno kot navadno besedilo. Procesna pravila za operacije sMIME so opisana v odstavku sMIME (glej poglavje 5.4).
  SMTP je „potisni“ protokol, ki ne dovoljuje „vlečenja“ sporočil iz oddaljenega strežnika na zahtevo. Za to mora poštni odjemalec uporabljati POP3 ali IMAP. V okviru izmenjave podatkov o DNK je sklenjeno, da se uporablja protokol POP3. |
| --- | --- |

5.7.3.1

SMTP

Protokol enostavnega prenosa pošte (
  Simple Mail Transfer Protocol – SMTP
  ) je de facto standard za prenos e-pošte prek interneta. SMTP je razmeroma enostaven, na besedilu temelječ protokol, pri katerem se določi eden ali več prejemnikov sporočila, preden se besedilo sporočila prenese. SMTP uporablja vrata TCP 25 na podlagi specifikacije IETF. Za določitev strežnika SMTP za določeno domensko ime se uporablja zapis MX (Mail eXchange) DNS (Domain Name Systems).

Ker je ta protokol sprva temeljil na besedilu v zapisu ASCII, ni bil najbolj primeren za binarne datoteke. Da bi se binarne datoteke lahko prenašale prek SMTP, so bili oblikovani standardi za kodiranje, kot je MIME. Danes večina strežnikov SMTP podpira 8BITMIME in končnico sMIME, kar omogoča, da se lahko binarne datoteke prenesejo skoraj tako enostavno kot navadno besedilo. Procesna pravila za operacije sMIME so opisana v odstavku sMIME (glej poglavje 5.4).

SMTP je „potisni“ protokol, ki ne dovoljuje „vlečenja“ sporočil iz oddaljenega strežnika na zahtevo. Za to mora poštni odjemalec uporabljati POP3 ali IMAP. V okviru izmenjave podatkov o DNK je sklenjeno, da se uporablja protokol POP3.

| 5.7.3.2 | POP
  Lokalni odjemalci e-pošte uporabljajo
  Post Office Protocol version 3 (POP3), aplikacijsko-slojni standardni internetni protokol za pridobitev e-pošte iz oddaljenega strežnika prek povezave TCP/IP. Z uporabo profila SMTP Submit protokola SMTP e-poštni odjemalci pošiljajo sporočila po internetu ali prek korporacijskega omrežja. MIME služi kot standard za priponke in besedilo e-pošte, ki ni v zapisu ASCII. Čeprav POP3 in SMTP ne zahtevata e-pošte, formatirane v skladu s standardom MIME, je internetna e-pošta navadno v formatu MIME, zato morajo tudi odjemalci, ki uporabljajo POP, razumeti in uporabljati MIME. Celotno komunikacijsko okolje Sklepa 2008/615/PNZ bo zato vključevalo komponente POP. |
| --- | --- |

5.7.3.2

POP

Lokalni odjemalci e-pošte uporabljajo
  Post Office Protocol version 3 (POP3), aplikacijsko-slojni standardni internetni protokol za pridobitev e-pošte iz oddaljenega strežnika prek povezave TCP/IP. Z uporabo profila SMTP Submit protokola SMTP e-poštni odjemalci pošiljajo sporočila po internetu ali prek korporacijskega omrežja. MIME služi kot standard za priponke in besedilo e-pošte, ki ni v zapisu ASCII. Čeprav POP3 in SMTP ne zahtevata e-pošte, formatirane v skladu s standardom MIME, je internetna e-pošta navadno v formatu MIME, zato morajo tudi odjemalci, ki uporabljajo POP, razumeti in uporabljati MIME. Celotno komunikacijsko okolje Sklepa 2008/615/PNZ bo zato vključevalo komponente POP.

5.7.4   Dodelitev omrežnega naslova

Operacijsko okolje

Evropski organ za dodeljevanje naslovov IP (European IP Registration Authority – RIPE) je omrežju TESTA trenutno dodelil namenski blok podomrežja razreda C 615 Omrežju TESTA se v prihodnje lahko po potrebi dodelijo nadaljnji naslovni bloki. Dodelitev naslovov IP državam članicam temelji na geografski shemi v Evropi. Izmenjava podatkov med državami članicami v okviru Sklepa 2008/615/PNZ se izvaja prek čezevropskega logično zaprtega omrežja IP.

Testno okolje

Za zagotovitev okolja, v katerem bi vsakodnevna izmenjava med vsemi povezanimi državami članicami potekala nemoteno, je treba vzpostaviti testno okolje v zaprtem omrežju za nove države članice, ki se pripravljajo na vključitev v operacijo. Določen je seznam parametrov, vključno z naslovi IP, nastavitvami omrežja, e-poštnimi domenami in računi uporabnikov aplikacije, ki mora biti vzpostavljen na ustreznem spletnem mestu zadevne države članice. Poleg tega je bil za namene testiranja izdelan niz izmišljenih profilov DNK.

5.7.5   Parametri konfiguracije

Vzpostavi se varni sistem e-pošte, ki uporablja domeno eu-admin.net. Ta domena in z njo povezani naslovi bodo dostopni samo z lokacij znotraj domene TESTA EU, kajti imena so poznana samo na centralnem strežniku DNS omrežja TESTA, ki je zaščiten pred internetom.

Preslikava teh naslovov mest omrežja TESTA (imen gostiteljev) na njihove naslove IP se izvaja s pomočjo storitve TESTA DNS. Za vsako lokalno domeno se bo temu centralnemu strežniku DNS omrežja TESTA dodal poštni vnos, ki bo centralnemu posredovalniku pošte omrežja TESTA posredoval vsa e-sporočila, poslana na lokalne domene omrežja TESTA. Ta centralni posredovalnik pošte omrežja TESTA jih bo nato posredoval specifičnemu strežniku e-pošte lokalne domene, in sicer ob uporabi e-poštnih naslovov lokalne domene. S takšnim posredovanjem e-pošte bodo kritični podatki, vsebovani v e-sporočilih, potekali le po zaprti čezevropski infrastrukturi omrežja in ne po nezaščitenem internetu.

Poddomene je treba vzpostaviti (
  v krepkem poševnem tisku
  ) na spletnih mestih vseh držav članic, in sicer z naslednjo sintakso:

„
  application-type.pruem.Member State-code.
  eu-admin.net“, pri čemer je:

„
  Member State-code
  “ ena od oznak države članice z dvema črkama (tj. AT, BE itd.);

„
  application-type
  “ ena izmed kratic: DNA ali FP.

Z uporabo zgornje sintakse so poddomene držav članic prikazane v naslednji tabeli:

| MS | Sub Domains | Comments |
| --- | --- | --- |
| BE | dna.pruem.be.eu-admin.net | Setting up a secure local link to the existing TESTA II access point |
| fp.pruem.be.eu-admin.net | |
| BG | dna.pruem.bg.eu-admin.net | |
| fp.pruem.bg.eu-admin.net | |
| CZ | dna.pruem.cz.eu-admin.net | |
| fp.pruem.cz.eu-admin.net | |
| DK | dna.pruem.dk.eu-admin.net | |
| fp.pruem.dk.eu-admin.net | |
| DE | dna.pruem.de.eu-admin.net | Using the existing TESTA II national access points |
| fp.pruem.de.eu-admin.net | |
| EE | dna.pruem.ee.eu-admin.net | |
| fp.pruem.ee.eu-admin.net | |
| IE | dna.pruem.ie.eu-admin.net | |
| fp.pruem.ie.eu-admin.net | |
| EL | dna.pruem.el.eu-admin.net | |
| fp.pruem.el.eu-admin.net | |
| ES | dna.pruem.es.eu-admin.net | Using the existing TESTA II national access point |
| fp.pruem.es.eu-admin.net | |
| FR | dna.pruem.fr.eu-admin.net | Using the existing TESTA II national access point |
| fp.pruem.fr.eu-admin.net | |
| IT | dna.pruem.it.eu-admin.net | |
| fp.pruem.it.eu-admin.net | |
| CY | dna.pruem.cy.eu-admin.net | |
| fp.pruem.cy.eu-admin.net | |
| LV | dna.pruem.lv.eu-admin.net | |
| fp.pruem.lv.eu-admin.net | |
| LT | dna.pruem.lt.eu-admin.net | |
| fp.pruem.lt.eu-admin.net | |
| LU | dna.pruem.lu.eu-admin.net | Using the existing TESTA II national access point |
| fp.pruem.lu.eu-admin.net | |
| HU | dna.pruem.hu.eu-admin.net | |
| fp.pruem.hu.eu-admin.net | |
| MT | dna.pruem.mt.eu-admin.net | |
| fp.pruem.mt.eu-admin.net | |
| NL | dna.pruem.nl.eu-admin.net | Intending to establish a new TESTA II access point at the NFI |
| fp.pruem.nl.eu-admin.net | |
| AT | dna.pruem.at.eu-admin.net | Using the existing TESTA II national access point |
| fp.pruem.at.eu-admin.net | |
| PL | dna.pruem.pl.eu-admin.net | |
| fp.pruem.pl.eu-admin.net | |
| PT | dna.pruem.pt.eu-admin.net | ...... |
| fp.pruem.pt.eu-admin.net | ...... |
| RO | dna.pruem.ro.eu-admin.net | |
| fp.pruem.ro.eu-admin.net | |
| SI | dna.pruem.si.eu-admin.net | ...... |
| fp.pruem.si.eu-admin.net | ...... |
| SK | dna.pruem.sk.eu-admin.net | |
| fp.pruem.sk.eu-admin.net | |
| FI | dna.pruem.fi.eu-admin.net | [To be inserted] |
| fp.pruem.fi.eu-admin.net | |
| SE | dna.pruem.se.eu-admin.net | |
| fp.pruem.se.eu-admin.net | |
| UK | dna.pruem.uk.eu-admin.net | |
| fp.pruem.uk.eu-admin.net | |

MS

Sub Domains

Comments

BE

dna.pruem.be.eu-admin.net

Setting up a secure local link to the existing TESTA II access point

fp.pruem.be.eu-admin.net

BG

dna.pruem.bg.eu-admin.net

fp.pruem.bg.eu-admin.net

CZ

dna.pruem.cz.eu-admin.net

fp.pruem.cz.eu-admin.net

DK

dna.pruem.dk.eu-admin.net

fp.pruem.dk.eu-admin.net

DE

dna.pruem.de.eu-admin.net

Using the existing TESTA II national access points

fp.pruem.de.eu-admin.net

EE

dna.pruem.ee.eu-admin.net

fp.pruem.ee.eu-admin.net

IE

dna.pruem.ie.eu-admin.net

fp.pruem.ie.eu-admin.net

EL

dna.pruem.el.eu-admin.net

fp.pruem.el.eu-admin.net

ES

dna.pruem.es.eu-admin.net

Using the existing TESTA II national access point

fp.pruem.es.eu-admin.net

FR

dna.pruem.fr.eu-admin.net

Using the existing TESTA II national access point

fp.pruem.fr.eu-admin.net

IT

dna.pruem.it.eu-admin.net

fp.pruem.it.eu-admin.net

CY

dna.pruem.cy.eu-admin.net

fp.pruem.cy.eu-admin.net

LV

dna.pruem.lv.eu-admin.net

fp.pruem.lv.eu-admin.net

LT

dna.pruem.lt.eu-admin.net

fp.pruem.lt.eu-admin.net

LU

dna.pruem.lu.eu-admin.net

Using the existing TESTA II national access point

fp.pruem.lu.eu-admin.net

HU

dna.pruem.hu.eu-admin.net

fp.pruem.hu.eu-admin.net

MT

dna.pruem.mt.eu-admin.net

fp.pruem.mt.eu-admin.net

NL

dna.pruem.nl.eu-admin.net

Intending to establish a new TESTA II access point at the NFI

fp.pruem.nl.eu-admin.net

AT

dna.pruem.at.eu-admin.net

Using the existing TESTA II national access point

fp.pruem.at.eu-admin.net

PL

dna.pruem.pl.eu-admin.net

fp.pruem.pl.eu-admin.net

PT

dna.pruem.pt.eu-admin.net

......

fp.pruem.pt.eu-admin.net

......

RO

dna.pruem.ro.eu-admin.net

fp.pruem.ro.eu-admin.net

SI

dna.pruem.si.eu-admin.net

......

fp.pruem.si.eu-admin.net

......

SK

dna.pruem.sk.eu-admin.net

fp.pruem.sk.eu-admin.net

FI

dna.pruem.fi.eu-admin.net

[To be inserted]

fp.pruem.fi.eu-admin.net

SE

dna.pruem.se.eu-admin.net

fp.pruem.se.eu-admin.net

UK

dna.pruem.uk.eu-admin.net

fp.pruem.uk.eu-admin.net

POGLAVJE 2: Izmenjava daktiloskopskih podatkov (kontrolni dokument vmesnika)

Namen naslednjega kontrolnega dokumenta vmesnika je opredeliti zahteve za izmenjavo daktiloskopskih podatkov med sistemi za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov (Automated Fingerprint Identification Systems – AFIS) držav članic. Dokument temelji na izvedbi ANSI/NIST-ITL 1-2000 (INT-I, različica 4.22b) s strani Interpola.

Ta različica zajema vse osnovne opredelitve za logične zapise tipa 1, tipa 2, tipa 4, tipa 9, tipa 13 in tipa 15, potrebne za daktiloskopsko obdelavo na podlagi podobe in minucij.

1.   Pregled vsebine datoteke

Daktiloskopska datoteka je sestavljena iz več logičnih zapisov. Obstaja 16 tipov zapisa, opredeljenih v izvirnem standardu ANSI/NIST-ITL 1-2000. Ustrezni ločevalni znaki v zapisu ASCII so uporabljeni med vsakim zapisom ter polji in podpolji znotraj zapisov.

Za izmenjavo podatkov med agencijo izvora in ciljno agencijo se uporablja samo šest tipov zapisa:

| Tip 1 | → | podatki o prenosu |
| --- | --- | --- |
| Tip 2 | → | alfanumerične osebe/podatki o primerih |
| Tip 4 | → | daktiloskopske podobe visoke ločljivosti v lestvici sivine |
| Tip 9 | → | zapis minucij |
| Tip 13 | → | zapis podobe sledi različne ločljivosti |
| Tip 15 | → | zapis podobe odtisa dlani različne ločljivosti |

Tip 1

→

podatki o prenosu

Tip 2

→

alfanumerične osebe/podatki o primerih

Tip 4

→

daktiloskopske podobe visoke ločljivosti v lestvici sivine

Tip 9

→

zapis minucij

Tip 13

→

zapis podobe sledi različne ločljivosti

Tip 15

→

zapis podobe odtisa dlani različne ločljivosti

1.1   Tip 1 – naslovno polje datoteke

Ta zapis vsebuje usmerjevalne podatke in podatke o strukturi ostalih delov datoteke. Ta tip zapisa opredeljuje tudi tipe prenosa, ki se delijo na naslednje širše kategorije:

1.2   Tip 2 – besedilo opisa

Ta zapis vsebuje besedilne podatke, ki so v interesu agencij pošiljateljic in agencij prejemnic.

1.3   Tip 4 – podoba visoke ločljivosti v lestvici sivine

Ta zapis se uporablja za izmenjavo (8-bitnih) daktiloskopskih podob v lestvici sivine, skeniranih z ločljivostjo 500 slikovnih pik na palec. Daktiloskopske podobe se kompresirajo z uporabo algoritma WSQ z razmerjem največ 15:1. Drugi kompresijski algoritmi ali nekompresirane podobe se ne smejo uporabiti.

1.4   Tip 9 – zapis minucij

Zapisi tipa 9 se uporabljajo za izmenjavo podatkov o značilnosti grebenov ali minucijah. Deloma je njihov namen izogibanje nepotrebnim podvajanjem kodirnih postopkov sistema AFIS, deloma pa omogočenje prenosa kod tega sistema, ki vsebujejo manj podatkov kot ustrezne podobe.

1.5   Tip 13 – zapis podobe sledi različne ločljivosti

Ta zapis se uporablja za izmenjavo podob sledi prstnih odtisov in sledi odtisa dlani različne ločljivosti skupaj z alfanumeričnimi podatki tkiv. Ločljivost skeniranja podob je 500 slikovnih pik na palec pri 256 ravneh sivine. Če je kakovost podobe sledi zadostna, se kompresira z uporabo algoritma WSQ. Po potrebi se lahko na podlagi dvostranskega dogovora ločljivost podob razširi na več kot 500 slikovnih pik na palec in več kot 256 ravni sivine. V tem primeru je zelo priporočljivo, da se uporablja format JPEG 2000 (glej Dodatek 7).

1.6   Tip 15 – zapis podobe odtisa dlani različne ločljivosti

Zapisi podob tipa 15 v označenem polju se uporabijo za izmenjavo podob odtisa dlani različne ločljivosti z alfanumeričnimi podatki tkiv. Ločljivost skeniranja podob je 500 slikovnih pik na palec pri 256 ravneh sivine. Za zmanjšanje količine podatkov na najnižjo možno raven se vse podobe odtisa dlani kompresirajo z uporabo algoritma WSQ. Po potrebi se lahko na podlagi dvostranskega dogovora ločljivost podob razširi na več kot 500 slikovnih pik na palec in več kot 256 ravni sivine. V tem primeru je zelo priporočljivo, da se uporablja format JPEG 2000 (glej Dodatek 7).

2.   Format zapisa

Datoteka prenosa je sestavljena iz enega ali več logičnih zapisov. Za vsak logični zapis, ki ga vsebuje datoteka, je prisotnih več podatkovnih polj, ustreznih temu tipu zapisa. Vsako podatkovno polje lahko vsebuje eno ali več osnovnih vrst podatkov z enojno vrednostjo. Ti podatki se kot celota uporabijo za prenos različnih vidikov podatkov, zajetih v tem polju. Podatkovno polje je lahko sestavljeno tudi iz ene ali več vrst podatkov, povezanih v skupino in večkrat ponovljenih v okviru polja. Taka skupina vrst podatkov se imenuje podpolje. Podatkovno polje je zato lahko sestavljeno iz enega ali več podpolj vrst podatkov.

2.1   Ločevalni znaki med podatki

V logičnih zapisih v označenem polju se mehanizmi za razmejitev podatkov izvajajo z uporabo štirih ločevalnih znakov med podatki v zapisu ASCII. Razmejeni podatki so lahko deli zapisa znotraj polja ali podpolja, polja znotraj logičnega zapisa ali več pojavov podpolj. Ti ločevalni znaki med podatki so opredeljeni v standardu ANSI X3.4. Ti znaki se uporabljajo za ločevanje in kvalificiranje podatkov v logičnem smislu. Z vidika hierarhičnega odnosa je znak za ločevalni znak za datoteko (File Separator „FS“) najbolj vključujoč, sledijo mu ločevalni znak za skupino (Group Separator „GS“), ločevalni znak za zapis (Record Separator „RS“) in končno ločevalni znak za enoto (Unit Separator „US“). V tabeli 1 so našteti ti ločevalni znaki v zapisu ASCII in opis njihove uporabe v okviru tega standarda.

Ločevalni znaki med podatki bi morali biti funkcionalno razumljeni kot označba tipa podatkov, ki sledi. Znak „US“ ločuje posamezne vrste podatkov znotraj polja ali podpolja. To je znak, da se naslednja vrsta podatkov nanaša na to polje ali podpolje. Več podpolj znotraj polja, ločenega z znakom „RS“, označuje začetek naslednje skupine ponovljene(-ih) vrst(-e) podatkov. Ločevalni znak „GS“, uporabljen med podatkovnimi polji, označuje začetek novega polja, ki mu sledi številka, ki označuje polje in se tudi pojavi. Podobno se začetek novega logičnega zapisa označi z znakom „FS“.

Ti štirje znaki imajo svoj pomen le, ko se uporabijo kot ločevalni znaki vrst podatkov v poljih besedil v zapisu ASCII. Ko se ti znaki pojavljajo v binarnih zapisih podob in binarnih poljih, nimajo posebnega pomena – so le del izmenjanih podatkov.

Praviloma ne bi smelo biti praznih polj ali vrst podatkov in zato bi se moral med katerima koli vrstama podatkov pojaviti po en ločevalni znak. Izjema tega pravila so primeri, ko podatki v poljih ali vrste podatkov pri prenosu niso na voljo, manjkajo ali je njihova navedba neobvezna in obdelava prenosa ni odvisna od prisotnosti teh podatkov. V teh primerih se več ločevalnih znakov in sosednji ločevalni znaki pojavijo skupaj in ne zahtevajo vnosa namišljenih podatkov med ločevalne znake.

Za opredelitev polja, sestavljenega iz treh vrst podatkov, velja naslednje. Če manjkajo podatki za drugo vrsto podatkov, se med prvo in tretjo vrsto podatkov pojavita dva sosednja ločevalna znaka med podatki „US“. Če manjkata druga in tretja vrsta podatkov, se morajo uporabiti trije ločevalni znaki – dva „US“ znaka poleg ločevalnega znaka končnega polja ali podpolja. Na splošno, če ena ali več obveznih ali neobveznih vrst podatkov za polje ali podpolje ni na voljo, je treba vstaviti ustrezno število ločevalnih znakov.

Možna je vzporedna uporaba kombinacij dveh ali več izmed štirih možnih ločevalnih znakov. Ko podatki manjkajo ali niso na voljo za vrste podatkov, podpolja ali polja, mora biti en ločevalni znak manj, kot je število zahtevanih vrst podatkov, podpolj ali polj.

Tabela 1: Uporabljeni ločevalni znaki

| Code | Type | Description | Hexadecimal Value | Decimal Value |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| US | Unit Separator | Separates information items | 1F | 31 |
| RS | Record Separator | Separates subfields | 1E | 30 |
| GS | Group Separator | Separates fields | 1D | 29 |
| FS | File Separator | Separates logical records | 1C | 28 |

Code

Type

Description

Hexadecimal Value

Decimal Value

US

Unit Separator

Separates information items

1F

31

RS

Record Separator

Separates subfields

1E

30

GS

Group Separator

Separates fields

1D

29

FS

File Separator

Separates logical records

1C

28

2.2   Razporeditev zapisa

Za logične zapise v označenem polju se vsako uporabljeno podatkovno polje oštevilči v skladu s tem standardom. Format za vsako polje je sestavljen iz logičnega zapisa številke tipa, ki mu sledi pika „.“, številke polja, ki mu sledi dvopičje „:“, temu pa sledi podatek, ustrezen za to polje. Številka označenega polja je lahko katera koli številka od 1 do 9 med piko „.“ in dvopičjem „:“. Razume se kot cela številka polja brez predznaka. To pomeni, da je številka polja „2.123:“ enako ali se razlaga enako kot številka polja „2.000000123:“.

Za ilustracijo se v celotnem pričujočem dokumentu uporabi trimestna številka za štetje polj v vsakem logičnem zapisu označenega polja, opisanem v dokumentu. Številke polj imajo obliko „TT.xxx:“, kadar „TT“ predstavlja tip zapisa z enim ali dvema znakoma, ki jima sledi pika. Naslednji trije znaki vsebujejo ustrezno številko polja, ki ji sledi dvopičje. Dvopičju sledijo deskriptivni podatki v zapisu ASCII ali podatki podobe.

Logični zapisi tipa 1 in tipa 2 vsebujejo samo tekstualna polja podatkov v zapisu ASCII. Celotna dolžina zapisa (vključno s števili polj, dvopičji in ločevalnimi znaki) se zapiše kot prvo polje v zapisu ASCII v vsakem izmed teh tipov zapisa. Ločevalni kontrolni znak „FS“ datotek v zapisu ASCII (ki označuje konec logičnega zapisa ali prenosa) sledi zadnjemu bajtu podatkov v zapisu ASCII in je vključen v dolžino zapisa.

Zapis tipa 4 v nasprotju s konceptom označenega polja vsebuje samo binarne podatke, zabeležene kot urejena binarna polja fiksne dolžine. Celotna dolžina zapisa se zabeleži v prvem štiribajtnem binarnem polju vsakega zapisa. Za ta binarni zapis se ne zabeleži niti številka zapisa s piko niti identifikacijska številka polja s piko, ki ji sledi. Ker so vse dolžine polj tega zapisa fiksne ali določene, se vsak ločevalni znak („US“, „RS“, „GS“ ali „FS“) razume zgolj kot binarni podatek. Znak „FS“ za binarni zapis se ne uporabi kot ločevalni znak zapisa ali končni znak prenosa.

3.   Logični zapis tipa 1: glava datoteke

Ta zapis opisuje strukturo in tip datoteke ter druge pomembne podatke. Niz znakov, uporabljen za polja tipa 1, vsebuje samo 7-bitno kodo ANSI za izmenjavo podatkov.

3.1   Polja logičnega zapisa tipa 1

3.1.1   Polje 1.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical Record Length – LEN)

To polje vsebuje skupno število bajtov v celotnem logičnem zapisu tipa 1. Polje se začne z „1.001:“, temu pa sledi skupna dolžina zapisa, vključno z vsemi znaki vseh polj in ločevalnih znakov med podatki.

3.1.2   Polje 1.002: Številka različice (Version Number – VER)

Da bi se zagotovilo, da uporabniki vedo, katera različica standarda ANSI/NIST se uporablja, to štiribajtno polje označuje številko različice standarda, ki ga uporablja programska oprema ali sistem, ki ustvari datoteko. Prva dva bajta navajata glavno referenčno številko različice, druga dva pa pomožno revizijsko številko. Na primer, izvirni standard 1986 naj bi bil prva različica z oznako „0100“, sedanji standard ANSI/NIST-ITL 1-2000 pa „0300“.

3.1.3   Polje 1.003: Vsebina datoteke (File Content – CNT)

V tem polju so našteti vsi zapisi v datoteki po tipih zapisa in v zaporedju, v katerem se zapisi pojavljajo v logični datoteki. Polje je sestavljeno iz enega ali več podpolj, od katerih vsako vsebuje dve vrsti podatkov, ki opisujeta enojni logični zapis iz trenutne datoteke. Podpolja so vnesena v istem vrstnem redu, v katerem se zapisi beležijo in posredujejo.

Prva vrsta podatkov v prvem podpolju je „1“ in se nanaša na ta zapis tipa 1. Sledi ji druga vrsta podatkov, ki vsebuje številko drugih zapisov iz te datoteke. Ta številka je tudi enaka številu preostalih podpolj polja 1.003.

Vsako izmed preostalih podpolj se navezuje na en zapis v okviru datoteke, zaporedje podpolj pa ustreza zaporedju zapisov. Vsako podpolje vsebuje dve vrsti podatkov. Prva navaja tip zapisa. Druga je znak za označitev podobe (image designation charcter – IDC) zapisa. Znak „US“ se uporablja za ločevanje dveh vrst podatkov.

3.1.4   Polje 1.004: Tip prenosa (Type of Transaction – TOT)

To polje vsebuje mnemomik s tremi črkami, ki označuje tip prenosa. Te kode so lahko različne od tistih, ki jih uporabljajo druge izvedbe standarda ANSI/NIST.

CPS: Iskanje odtisov kaznivih dejanj v podatkovni bazi odtisov (Criminal Print-to-Print Search). Ta prenos je zahteva po iskanju zapisov v zvezi s kaznivimi dejanji v podatkovni bazi odtisov. Odtisi osebe se morajo v datoteko vključiti kot podobe, kompresirane z uporabo algoritma WSQ.

V primeru, da ni zadetka (No-HIT), se prikažeta naslednja logična zapisa:

| — | 1 Type-1 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-1 Record,

| — | 1 Type-2 Record. |
| --- | --- |

—

1 Type-2 Record.

V primeru zadetka (HIT) se prikažejo naslednji logični zapisi:

| — | 1 Type-1 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-1 Record,

| — | 1 Type-2 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-2 Record,

| — | 1-14 Type-4 Record. |
| --- | --- |

—

1-14 Type-4 Record.

Povzetek CPS TOT je v tabeli A.6.1 (Dodatek 6).

PMS: Iskanje od odtisa do sledi (Print-to-Latent Search). Ta prenos se uporablja, ko se išče niz odtisov v podatkovni bazi neprepoznanih sledi. Odgovor vsebuje odločitev (Hit/No-Hit) glede iskanja v ciljnem sistemu AFIS. Če obstaja več neprepoznanih sledi, se prikaže več prenosov SRE z eno sledjo na prenos. Odtisi osebe se morajo v datoteko vključiti kot podobe, kompresirane z uporabo algoritma WSQ.

V primeru, da ni zadetka (No-HIT), se prikažeta naslednja logična zapisa:

| — | 1 Type-1 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-1 Record,

| — | 1 Type-2 Record. |
| --- | --- |

—

1 Type-2 Record.

V primeru zadetka (HIT) se prikažejo naslednji logični zapisi:

| — | 1 Type-1 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-1 Record,

| — | 1 Type-2 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-2 Record,

| — | 1 Type-13 Record. |
| --- | --- |

—

1 Type-13 Record.

Povzetek PMS TOT je v tabeli A.6.1 (Dodatek 6).

MPS: Iskanje od sledi do odtisa (Latent-to-Print Search). Ta prenos se uporablja, ko se sled išče v podatkovni bazi odtisov. Podatki o minucijah sledi in podoba (kompresirana z uporabo algoritma WSQ) morajo biti vključeni v datoteko.

V primeru, da ni zadetka (No-HIT), se prikažeta naslednja logična zapisa:

| — | 1 Type-1 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-1 Record,

| — | 1 Type-2 Record. |
| --- | --- |

—

1 Type-2 Record.

V primeru zadetka (HIT) se prikažejo naslednji logični zapisi:

| — | 1 Type-1 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-1 Record,

| — | 1 Type-2 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-2 Record,

| — | 1 Type-4 or Type-15 Record. |
| --- | --- |

—

1 Type-4 or Type-15 Record.

Povzetek MPS TOT je v tabeli A.6.4 (Dodatek 6).

MMS: Iskanje od sledi do sledi (Latent-to-Latent Search). Pri tem prenosu datoteka vsebuje sledi, ki se iščejo v bazi podatkov neprepoznanih sledi. Podatki o minucijah sledi in podoba (kompresirana z uporabo algoritma WSQ) morajo biti vključeni v datoteko.

V primeru, da ni zadetka (No-HIT), se prikažeta naslednja logična zapisa:

| — | 1 Type-1 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-1 Record,

| — | 1 Type-2 Record. |
| --- | --- |

—

1 Type-2 Record.

V primeru zadetka (HIT) se prikažejo naslednji logični zapisi:

| — | 1 Type-1 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-1 Record,

| — | 1 Type-2 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-2 Record,

| — | 1 Type-13 Record. |
| --- | --- |

—

1 Type-13 Record.

Povzetek MMS TOT je v tabeli A.6.4 (Dodatek 6).

SRE: Ta prenos uporabi ciljna agencija v odgovor na daktiloskopske vloge. Odgovor vsebuje odločitev (Hit/No-Hit) glede iskanja v ciljnem sistemu AFIS. Če obstaja več kandidatov, se prikaže več prenosov SRE z enim kandidatom na prenos.

Povzetek SRE TOT je v tabeli A.6.2 (Dodatek 6).

ERR: Ta prenos prikaže ciljni sistem AFIS, kadar pride do napake pri prenosu. Vključuje sporočilno polje (ERM), ki označuje odkrito napako. Prikažeta se naslednja logična zapisa:

| — | 1 Type-1 Record, |
| --- | --- |

—

1 Type-1 Record,

| — | 1 Type-2 Record. |
| --- | --- |

—

1 Type-2 Record.

Povzetek ERR TOT je v tabeli A.6.3 (dodatek 6).

Tabela 2: Dovoljene kode pri prenosu

| Transaction Type | Logical Record Type |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 4 | 9 | 13 | 15 |
| CPS | M | M | M | — | — | — |
| SRE | M | M | C | —
  (C in case of latent hits) | C | C |
| MPS | M | M | — | M (1*) | M | — |
| MMS | M | M | — | M (1*) | M | — |
| PMS | M | M | M* | — | — | M* |
| ERR | M | M | — | — | — | — |

Transaction Type

Logical Record Type

1

2

4

9

13

15

CPS

M

M

M

—

—

—

SRE

M

M

C

—

(C in case of latent hits)

C

C

MPS

M

M

—

M (1*)

M

—

MMS

M

M

—

M (1*)

M

—

PMS

M

M

M*

—

—

M*

ERR

M

M

—

—

—

—

Legenda:

| M | = | obvezno (Mandatory) |
| --- | --- | --- |
| M* | = | vključi se lahko samo eden od obeh tipov zapisa |
| O | = | neobvezno (Optional) |
| C | = | pogojno, če so podatki na voljo (Conditional on whether data is available) |
| — | = | ni dovoljeno |
| 1* | = | pogojno, odvisno od razpoložljivih sistemov |

M

=

obvezno (Mandatory)

M*

=

vključi se lahko samo eden od obeh tipov zapisa

O

=

neobvezno (Optional)

C

=

pogojno, če so podatki na voljo (Conditional on whether data is available)

—

=

ni dovoljeno

1*

=

pogojno, odvisno od razpoložljivih sistemov

3.1.5   Polje 1.005: Datum prenosa (DAT)

To polje označuje datum, ko je bil prenos začet, in mora biti v skladu s standardnim zapisom ISO: YYYYMMDD,

pri čemer YYYY pomeni leto, MM mesec in DD dan v mesecu. Pri enomestnih številkah se na začetku uporabi ničla. Na primer, zapis „19931004“ označuje 4. oktober 1993.

3.1.6   Polje 1.006: Prioriteta (Priority – PRY)

To neobvezno polje označuje prioriteto zahteve od 1 do 9. „1“ je najvišja prioriteta in „9“ najnižja. Prenosi prioritete „1“ se obdelajo takoj.

3.1.7   Polje 1.007: Identifikator ciljne agencije (Destination Agency Identifier – DAI)

To polje označuje ciljno agencijo za prenos.

Zajema dve vrsti informacij v formatu: CC/agency.

Prva vrsta podatkov vsebuje kodo države, opredeljeno v ISO 3166, v dolžini dveh alfanumeričnih znakov. Druga vrsta podatkov, tj. agency, je identifikacija agencije v obliki prostega besedila, v dolžini največ 32 alfanumeričnih znakov.

3.1.8   Polje 1.008: Identifikator agencije izvora (Originating Agency Identifier – ORI)

To polje označuje vir datoteke in ima isti format kot DAI (polje 1.007).

3.1.9   Polje 1.009: Kontrolna številka prenosa (Transaction Control Number – TCN)

To je kontrolna številka za namene sklicevanja. Prikaže jo računalnik in ima naslednji format: YYSSSSSSSSA,

pri čemer je YY leto prenosa, SSSSSSSS osemmestna serijska številka, A pa kontrolni znak, ki se prikaže ob izvedbi postopka, opisanega v Dodatku 2.

Kadar TCN ni na voljo, se v polju YYSSSSSSSS prikažejo ničle in kontrolni znak, kakor v zgornjem primeru.

3.1.10   Polje 1.010: Kontrolni odgovor prenosa (Transaction Control Response – TCR)

Kadar je bila poslana zahteva, na katero je to odgovor, to neobvezno polje vsebuje kontrolno številko prenosa sporočila zahteve. Zato je v enakem formatu kot TCN (polje 1.009).

3.1.11   Polje 1.011: Prvotna ločljivost skeniranja (Native Scanning Resolution – NSR)

To polje označuje običajno ločljivost skeniranja sistema, ki jo podpira vir prenosa. Ločljivost je opredeljena z dvoštevilčnim znakom, ki mu sledi decimalna pika in še dve številki.

Za vse prenose v skladu s Sklepom 2008/615/PNZ je velikost vzorca 500 slikovnih pik na palec ali 19,68 slikovnih pik/mm.

3.1.12   Polje 1.012: Nominalna ločljivost prenosa (Nominal Transmitting Resolution – NTR)

To petbajtno polje označuje nominalno ločljivost prenosa za podobe, ki se prenašajo. Ločljivost je izražena v slikovnih pikah na mm v istem formatu kot NSR (polje 1.011).

3.1.13   Polje 1.013: Domensko ime (DOM)

To obvezno polje označuje domensko ime za izvedbo logičnega zapisa tipa 2, ki ga opredelijo uporabniki. Sestavljeno je iz dveh vrst podatkov in je „INT-I{US}4.22{GS}“.

3.1.14   Polje 1.014: Greenwiški srednji čas (Greenwich mean time – GMT)

To obvezno polje omogoča mehanizem za zapis datuma in časa v enotah univerzalnega greenwiškega srednjega časa (GMT). Če se polje GMT uporabi, vsebuje univerzalni datum, ki bo poleg lokalnega datuma naveden v polju 1.005 (DAT). Uporaba polja GMT odpravlja nedoslednosti lokalnega časa, ki se pojavijo, ko prenos in odgovor potekata med dvema krajema v različnih časovnih območjih. GMT prikaže univerzalni čas in 24-urni čas ne glede na časovna območja. Predstavljen je kot „CCYYMMDDUUMMSSZ“, 15-mestna številka, sestavljena iz datuma in GMT ter se konča z „Z“. Znaki „CCYY“ predstavljajo leto prenosa, „MM“ so desetice in enice vrednosti meseca, „DD“ desetice in enice vrednosti dneva v mesecu, „HH“ ure, „MM“ minute in „SS“ sekunde. Celotni datum ni poznejši od trenutnega datuma.

4.   Logični zapis tipa 2: opisno besedilo

Struktura večine tega zapisa ni opredeljena z izvirnim standardom ANSI/NIST. Ta zapis vsebuje informacije posebnega pomena za agencije, ki pošiljajo ali sprejemajo datoteke. Za zagotovitev združljivosti daktiloskopskih sistemov se zahteva, da zapis vsebuje le spodaj našteta polja. Ta dokument določa, katera polja so obvezna in katera neobvezna in opredeljuje strukturo posameznih polj.

4.1   Polja logičnega zapisa tipa 2

4.1.1   Polje 2.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical Record Length – LEN)

To obvezno polje vsebuje dolžino tega zapisa tipa 2 in določa skupno število bajtov, vključno z vsakim znakom vsakega polja, vsebovanega v zapisu, in ločevalnimi znaki med podatki.

4.1.2   Polje 2.002: Znak za označitev podobe (Image Designation Character – IDC)

IDC iz tega obveznega polja je IDC v zapisu ASCII, kakor je opredeljen v polju vsebina datoteke (File Content – CNT) zapisa tipa 1 (polje 1.003).

4.1.3   Polje 2.003: Podatki o sistemu (System Information – SYS)

To polje je obvezno in vsebuje štiri bajte, ki označujejo, s katero različico INT-I je ta podatek tipa 2 skladen.

Prva dva bajta navajata glavno številko različice, druga dva pa pomožno revizijsko številko. Na primer, ta izvedba temelji na različici INT-I 4 revizija 22 in bi bila prikazana kot „0422“.

4.1.4   Polje 2.007: Številka zadeve (Case Number – CNO)

To je številka, ki jo določi lokalni daktiloskopski urad za zbirko sledi, najdenih na kraju kaznivega dejanja. Sprejme se naslednji format: CC/številka

pri čemer CC pomeni Interpolovo kodo države, dolgo dva alfanumerična znaka ter je številka skladna z ustreznimi lokalnimi smernicami in je lahko dolga do 32 alfanumeričnih znakov.

To polje omogoča sistemu, da prepozna sledi, povezane z določenim kaznivim dejanjem.

4.1.5   Polje 2.008: Številka sekvence (SQN)

Ta označuje vsako sekvenco sledi v okviru posameznega primera. Dolga je lahko največ dva numerična znaka. Sekvenca je sled ali niz sledi, povezane v skupino zaradi katalogizacije in/ali iskanja. Ta opredelitev pomeni, da je treba tudi enojnim sledem pripisati številko sekvence.

To polje je lahko skupaj z MID (polje 2.009) vključeno za prepoznavanje posamezne sledi znotraj posamezne sekvence.

4.1.6   Polje 2.009: Identifikator sledi (Latent Identifier – MID)

Ta označuje posamezno sled v okviru sekvence. Vrednost je ena ali dve črki, pri čemer je „A“ določena za prvo sled, „B“ za drugo in tako naprej do „ZZ“. To polje se uporablja analogno za številko sekvenco sledi, navedeno v opisu za SQN (polje 2.008).

4.1.7   Polje 2.010: Referenčna številka storilca kaznivih dejanj (Criminal Reference Number – CRN)

To je edinstvena referenčna številka, ki jo nacionalna agencija dodeli posamezniku, ki je prvič obtožen storitve kaznivega dejanja. Znotraj ene države noben posameznik nima več kot ene CRN ali jo deli z drugim posameznikom. Vendar pa ima lahko posameznik referenčne številke storilca kaznivih dejanj v več državah, ki se razlikujejo v kodi države.

Za polje CRN se sprejme naslednji format: CC/številka

pri čemer CC pomeni kodo države, opredeljeno v ISO 3166, dolgo dva alfanumerična znaka ter je številka skladna z ustreznimi nacionalnimi smernicami agencije izdajateljice in je lahko dolga do 32 alfanumeričnih znakov.

Za prenose v skladu s Sklepom 2008/615/PNZ se to polje uporablja za nacionalno referenčno številko storilca kaznivih dejanj agencije izvora, ki je povezana s podobami v zapisih tipa 4 in tipa 5.

4.1.8   Polje 2.012: Identifikacijska številka (Miscellaneous Identification Number – MN1)

To polje vsebuje CRN (polje 2.010), ki se prenaša prek CPS ali PMS brez kode vodilne države.

4.1.9   Polje 2.013: Identifikacijska številka (Miscellaneous Identification Number – MN2)

To polje vsebuje CNO (polje 2.007), ki se prenaša prek MPS ali MMS brez kode vodilne države.

4.1.10   Polje 2.014: Identifikacijska številka (Miscellaneous Identification Number – MN3)

To polje vsebuje SQN (polje 2.008), ki se prenaša prek MPS ali MMS.

4.1.11   Polje 2.015: Identifikacijska številka (Miscellaneous Identification Number – MN4)

To polje vsebuje MID (polje 2.009), ki se prenaša prek MPS ali MMS.

4.1.12   Polje 2.063: Dodatni podatki (Additional Information – INF)

V primeru prenosa SRE na zahtevo PMS to polje prikaže podatke o prstnem odtisu, ki bi bil lahko možni zadetek (HIT). Format polja je:

NN, pri čemer je NN koda položaja prsta, ki je opredeljena v tabeli 5 in ima dolžino dveh številčnih znakov.

V vseh drugih primerih je to polje neobvezno. Vsebuje do 32 alfanumeričnih znakov in lahko prikaže dodatne podatke o zahtevi.

4.1.13   Polje 2.064: Seznam zadetkov (Respondents List – RLS)

To polje vsebuje najmanj dve podpolji. Prvo podpolje opisuje tip izvedenega iskanja z uporabo mnemonikov s tremi črkami, ki označujejo tip prenosa v TOT (polje 1.004). Drugo podpolje vsebuje enojni znak. Za označitev zadetka (HIT) se uporabi „I“, če ni zadetka (NO-HIT) pa „N“. Tretje podpolje vsebuje identifikator sekvence za kandidata za rezultat in skupno število kandidatov, ločenih s poševnico. Več sporočil se vrne, če obstaja več kandidatov.

V primeru zadetka (HIT) četrto podpolje vsebuje rezultat, ki je največ šestmesten. Če je zadetek (HIT) potrjen, je vrednost podpolja opredeljena kot „999999“.

Primer: „CPS{RS}I{RS}001/001{RS}999999{GS}“

Če oddaljeni AFIS ne prikaže rezultata, se uporabi rezultat nič z ustrezno piko.

4.1.14   Polje 2.074: Polje sporočila o statusu/napaki (Status/Error Message Field – ERM)

To polje vsebuje sporočilo o napaki, ki nastane pri prenosu, ki se pošlje prosilcu kot del napake pri prenosu (Error Transaction).

Tabela 3: Sporočila o napaki

| Numeric Code (1-3) | Meaning (5-128) |
| --- | --- |
| 003 | ERROR: UNAUTHORISED ACCESS |
| 101 | Mandatory field missing |
| 102 | Invalid record type |
| 103 | Undefined field |
| 104 | Exceed the maximum occurrence |
| 105 | Invalid number of subfields |
| 106 | Field length too short |
| 107 | Field length too long |
| 108 | Field is not a number as expected |
| 109 | Field number value too small |
| 110 | Field number value too big |
| 111 | Invalid character |
| 112 | Invalid date |
| 115 | Invalid item value |
| 116 | Invalid type of transaction |
| 117 | Invalid record data |
| 201 | ERROR: INVALID TCN |
| 501 | ERROR: INSUFFICIENT FINGERPRINT QUALITY |
| 502 | ERROR: MISSING FINGERPRINTS |
| 503 | ERROR: FINGERPRINT SEQUENCE CHECK FAILED |
| 999 | ERROR: ANY OTHER ERROR. FOR FURTHER DETAILS CALL DESTINATION AGENCY. |

Numeric Code (1-3)

Meaning (5-128)

003

ERROR: UNAUTHORISED ACCESS

101

Mandatory field missing

102

Invalid record type

103

Undefined field

104

Exceed the maximum occurrence

105

Invalid number of subfields

106

Field length too short

107

Field length too long

108

Field is not a number as expected

109

Field number value too small

110

Field number value too big

111

Invalid character

112

Invalid date

115

Invalid item value

116

Invalid type of transaction

117

Invalid record data

201

ERROR: INVALID TCN

501

ERROR: INSUFFICIENT FINGERPRINT QUALITY

502

ERROR: MISSING FINGERPRINTS

503

ERROR: FINGERPRINT SEQUENCE CHECK FAILED

999

ERROR: ANY OTHER ERROR. FOR FURTHER DETAILS CALL DESTINATION AGENCY.

Sporočila o napaki v razponu med 100 in 199:

Ta sporočila o napaki se nanašajo na validacijo zapisov ANSI/NIST in so opredeljena kot:

<error_code 1>: IDC <idc_number 1> FIELD <field_id 1> <dynamic text 1> LF

<error_code 2>: IDC <idc_number 2> FIELD <field_id 2> <dynamic text 2>...

pri čemer je

| — | error_code koda, ki se nanaša samo na specifični razlog (glej tabelo 3), |
| --- | --- |

—

error_code koda, ki se nanaša samo na specifični razlog (glej tabelo 3),

| — | field_id številka nepravilnega polja standarda ANSI/NIST (npr. 1.001, 2.001, ...) v formatu <record_type>.field_id>.sub_field_id>, |
| --- | --- |

—

field_id številka nepravilnega polja standarda ANSI/NIST (npr. 1.001, 2.001, ...) v formatu <record_type>.field_id>.sub_field_id>,

| — | dinamično besedilo podrobnejši dinamični opis napake, |
| --- | --- |

—

dinamično besedilo podrobnejši dinamični opis napake,

| — | LF vrstični presledek (Line Feed), ki ločuje napake, če se odkrije več kot ena napaka, |
| --- | --- |

—

LF vrstični presledek (Line Feed), ki ločuje napake, če se odkrije več kot ena napaka,

| — | zapis tipa 1 ICD opredeljen kot „-1“. |
| --- | --- |

—

zapis tipa 1 ICD opredeljen kot „-1“.

Primer:

201: IDC - 1 FIELD 1.009 WRONG CONTROL CHARACTER {LF} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID SYSTEM INFORMATION

To polje je obvezno za napake pri prenosu.

4.1.15   Polje 2.320: Predvideno število kandidatov (Expected Number of Candidates – ENC)

To polje vsebuje največje možno število kandidatov za preverjanje, ki jih predvideva agencija prosilka. Vrednost ENC ne sme presegati vrednosti, določenih v tabeli 11.

5.   Logični zapis tipa 4: Podoba visoke ločljivosti v lestvici sivine

Treba je opozoriti, da so zapisi tipa 4 v binarni obliki in ne v zapisu ASCII. Zato je za vsako polje določeno posebno mesto v zapisu, kar pomeni, da so vsa polja obvezna. Ta standard omogoča, da se v zapisu določita tako velikost podobe kot njena ločljivost. Logični zapisi tipa 4 morajo vsebovati daktiloskopske podatke o podobi, ki se prenašajo z nominalno gostoto 500 do 520 slikovnih pik na palec. Zaželena gostota za nove podobe je 500 slikovnih pik na palec ali 19,68 slikovnih pik na mm. Gostota 500 slikovnih pik na palec je določena v INT-I; podobni sistemi lahko sicer med seboj komunicirajo v drugačnem razmerju, vendar v okviru 500 do 520 slikovnih pik na palec.

5.1   Polja logičnega zapisa tipa 4

5.1.1   Polje 4.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical Record Length – LEN)

To štiribajtno polje vsebuje dolžino tega zapisa tipa 4 in označuje skupno število bajtov, vključno z bajti iz vseh polj, ki so v zapisu.

5.1.2   Polje 4.002: Znak za označitev podobe (Image Designation Character – IDC)

To je enobajtna binarna predstavitev številke IDC iz datoteke „header file“.

5.1.3   Polje 4.003: Tip odčitavanja (Impression Type – IMP)

Tip odčitavanja je enobajtno polje, ki zavzema šesti bajt zapisa.

Tabela 4: Tip odčitavanja prsta (Finger Impression Type)

| Code | Description |
| --- | --- |
| 0 | Live-scan of plain fingerprint |
| 1 | Live-scan of rolled fingerprint |
| 2 | Non-live scan impression of plain fingerprint captured from paper |
| 3 | Non-live scan impression of rolled fingerprint captured from paper |
| 4 | Latent impression captured directly |
| 5 | Latent tracing |
| 6 | Latent photo |
| 7 | Latent lift |
| 8 | Swipe |
| 9 | Unknown |

Code

Description

0

Live-scan of plain fingerprint

1

Live-scan of rolled fingerprint

2

Non-live scan impression of plain fingerprint captured from paper

3

Non-live scan impression of rolled fingerprint captured from paper

4

Latent impression captured directly

5

Latent tracing

6

Latent photo

7

Latent lift

8

Swipe

9

Unknown

5.1.4   Polje 4.004: Položaj prstov (Finger Position – FGP)

To polje z določeno dolžino 6 bajtov zavzema bajtna mesta 7 do 12 v zapisu tipa 4. Vsebuje možne položaje prstov, začenši z bajtom na skrajni levi strani (7. bajt v zapisu). Znani ali najbolj verjetni položaj prstov je privzet iz tabele 5. Z vnosom nadomestnih položajev prstov v preostalih pet bajtov je ob uporabi enakega formata lahko razvrščeno do pet dodatnih prstov. Če je označeno manj kot pet položajev prstov se neuporabljeni bajti zapolnijo z binarno številko 255. Za označitev vseh položajev prstov se uporabi koda 0, tj. neznano.

Tabela 5: Kode za položaj prstov in največja velikost

| Finger position | Finger code | Width
  (mm) | Length
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Unknown | 0 | 40,0 | 40,0 |
| Right thumb | 1 | 45,0 | 40,0 |
| Right index finger | 2 | 40,0 | 40,0 |
| Right middle finger | 3 | 40,0 | 40,0 |
| Right ring finger | 4 | 40,0 | 40,0 |
| Right little finger | 5 | 33,0 | 40,0 |
| Left thumb | 6 | 45,0 | 40,0 |
| Left index finger | 7 | 40,0 | 40,0 |
| Left middle finger | 8 | 40,0 | 40,0 |
| Left ring finger | 9 | 40,0 | 40,0 |
| Left little finger | 10 | 33,0 | 40,0 |
| Plain right thumb | 11 | 30,0 | 55,0 |
| Plain left thumb | 12 | 30,0 | 55,0 |
| Plain right four fingers | 13 | 70,0 | 65,0 |
| Plain left four fingers | 14 | 70,0 | 65,0 |

Finger position

Finger code

Width

(mm)

Length

(mm)

Unknown

0

40,0

40,0

Right thumb

1

45,0

40,0

Right index finger

2

40,0

40,0

Right middle finger

3

40,0

40,0

Right ring finger

4

40,0

40,0

Right little finger

5

33,0

40,0

Left thumb

6

45,0

40,0

Left index finger

7

40,0

40,0

Left middle finger

8

40,0

40,0

Left ring finger

9

40,0

40,0

Left little finger

10

33,0

40,0

Plain right thumb

11

30,0

55,0

Plain left thumb

12

30,0

55,0

Plain right four fingers

13

70,0

65,0

Plain left four fingers

14

70,0

65,0

Za sledi s kraja kaznivega dejanja bi se morale uporabiti le kode od 0 do 10.

5.1.5   Polje 4.005: Ločljivost skeniranja podobe (Image Scanning Resolution – ISR)

To enobajtno polje zaseda 13. bajt zapisa tipa 4. Če vsebuje „0“, pomeni, da je bila podoba skenirana v zaželeni resoluciji 19,68 slikovnih pik na mm (500 slikovnih pik na palec). Če vsebuje „1“, pomeni, da je bila podoba skenirana v drugačni resoluciji, kakor je določeno v zapisu tipa 1.

5.1.6   Polje 4.006: Dolžina horizontalne vrstice (Horizontal Line Length – HLL)

To polje se nahaja pri 14. in 15. bajtu v zapisu tipa 4. Označuje število slikovnih pik iz vsake skenirane vrstice. Najbolj pomemben je prvi bajt.

5.1.7   Polje 4.007: Dolžina vertikalne vrstice (Vertical Line Length – VLL)

To polje v 16. in 17. bajtu beleži število skeniranih vrstic v podobi. Najbolj pomemben je prvi bajt.

5.1.8   Polje 4.008: Kompresijski algoritem lestvice sivine (Gray-scale Compression Algorithm – GCA)

To enobajtno polje označuje kompresijski algoritem lestvice sivine, ki se uporablja pri kodiranju podatkov o podobi. Pri tem binarna koda 1 označuje, da je bila uporabljena kompresija WSQ (Priloga 7).

5.1.9   Polje 4.009: Podoba (The image)

To polje vsebuje tok bajtov, ki predstavljajo podobo. Njegova struktura je seveda odvisna od uporabljenega kompresijskega algoritma.

6.   Logični zapis tipa 9: Zapis minucij

Zapisi tipa 9 vsebujejo besedilo ASCII, ki opisuje minucije in z njimi povezane podatke, kodirane iz sledi. Pri prenosu iskanja sledi za te zapise tipa 9 v datoteki ni omejitev; vsaka izmed teh datotek je namenjena drugemu pogledu ali sledi.

6.1   Izločanje minucij

6.1.1   Določitev tipa minucije

V tem standardu so opredeljene tri identifikacijske številke za opis tipa minucije. Te so navedene v tabeli 6. Tip 1 označuje zaključek grebena. Tip 2 označuje bifurkacijo (razdelitev). Tip 0, tj. „drugo“, označuje minucijo, ki je ni moč jasno opredeliti kot enega od prej navedenih dveh tipov.

Tabela 6: Tipi minucij

| Type | Description |
| --- | --- |
| 0 | Other |
| 1 | Ridge ending |
| 2 | Bifurcation |

Type

Description

0

Other

1

Ridge ending

2

Bifurcation

6.1.2   Položaj in tip minucije

Da bi bile predloge v skladu z delom 5 standarda ANSI INCITS 378-2004, se za določanje položaja (lokacija in kotni položaj) posamezne minucije uporablja naslednja metoda, ki nadgrajuje sedanji standard INCITS 378-2004.

Položaj ali lokacija minucije, tj. zaključka grebena, je točka razvejanja osrednje osi (medial skeleton) doline, neposredno pred zaključkom grebena. Če se tri veje doline stanjšajo na osrednjo os v širini ene slikovne pike, se položaj minucije nahaja v točki preseka. Podobno je položaj minucije v primeru bifurkacije določen s točko razvejanja osrednje osi grebena. Če se vsaka izmed treh vej grebena stanjša na osrednjo os v širini ene slikovne pike, se položaj minucije nahaja v točki preseka treh vej.

Potem ko se vsi zaključki grebenov pretvorijo v bifurkacije, so vse minucije daktiloskopske podobe predstavljene kot bifurkacije. Koordinate slikovnih pik X in Y v preseku treh vej v vsaki minuciji se lahko neposredno formatirajo. Določitev smeri minucije se lahko razbere iz vsake bifurkacije osi. Preučiti se morajo tri veje v vsaki bifurkaciji osi; določiti se mora zaključna točka vsake izmed treh vej. Slika 6.1.2 prikazuje tri metode za ugotavljanje zaključka veje na podlagi ločljivosti skeniranja 500 ppi.

Zaključek se določi glede na to, kaj se zgodi najprej. Število slikovnih pik je določeno na podlagi ločljivosti skeniranja 500 ppi. Različne ločljivosti skeniranja bi pomenile različno število slikovnih pik.

| — | Razdalja .064“ (32. slikovna pika) |
| --- | --- |

—

Razdalja .064“ (32. slikovna pika)

| — | Zaključek veje na razdalji .02“ in .064“ (10. do 32. slikovna pika); krajše veje se ne uporabljajo |
| --- | --- |

—

Zaključek veje na razdalji .02“ in .064“ (10. do 32. slikovna pika); krajše veje se ne uporabljajo

| — | Do druge bifurkacije pride na razdalji .064“ (pred 32. slikovno piko) |
| --- | --- |

—

Do druge bifurkacije pride na razdalji .064“ (pred 32. slikovno piko)

Slika 6.1.2

Image

Kotni položaj minucije se določi s pomočjo treh virtualnih žarkov, ki se raztezajo od točke bifurkacije do zaključka vsake veje. Smer minucij se določi z razpolovitvijo najmanjšega izmed treh kotov, ki jih ustvarijo žarki.

6.1.3   Koordinatni sistem

Za ponazarjanje minucij prstnih odtisov se uporablja kartezijski koordinatni sistem. Položaj minucij predstavljata njihovi koordinati x in y. Koordinatni sistem se začne v zgornjem levem kotu izvirne podobe; x se razteza proti desni strani, y pa navzdol. Koordinati minucij x in y sta prikazani v slikovnih pikah iz izvirnika. Opozoriti je treba, da se položaj izvirnika in merska enota ne skladata s konvencijo, ki se uporablja pri opredelitvi tipa 9 v ANSI/NIST-ITL 1-2000.

6.1.4   Smer minucij

Koti so izraženi v standardni matematični obliki: kot 0 stopinj je na desni strani; koti naraščajo v nasprotni smeri urinega kazalca. Pri tipu zaključka grebena so zapisani koti usmerjeni nazaj vzdolž grebena, pri tipu bifurkacije pa kažejo proti središču doline. Ta konvencija je 180 stopinj nasprotna kotni konvenciji iz opredelitev tipa 9 v ANSI/NIST-ITL 1-2000.

6.2   Polja za format INCITS-378 logičnega zapisa tipa 9

Vsa polja zapisa tipa 9 se zabeležijo kot besedilo ASCII. V tem zapisu označenega polja niso dopuščena binarna polja.

6.2.1   Polje 9.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical record length – LEN)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje dolžino logičnega zapisa, ki označuje skupno število bajtov, vključno z vsemi znaki vseh polj v zapisu.

6.2.2   Polje 9.002: Znak za označitev podobe (Image designation character – IDC)

To obvezno dvobajtno polje se uporablja za prepoznavanje in lokacijo podatkov o minucijah. IDC iz tega polja se ujema z IDC iz polja vsebine datoteke zapisa tipa 1.

6.2.3   Polje 9.003: Tip odčitavanja (Impression type – IMP)

V tem obveznem enobajtnem polju je opisan način pridobitve daktiloskopskih podatkov o podobi. Za označevanje tipa odčitavanja se v to polje vnese vrednost ASCII ustrezne kode, izbrane iz tabele 4.

6.2.4   Polje 9.004: Format minucij (Minutiæ format – FMT)

„U“ v tem polju pomeni, da so minucije formatirane v obliki M1-378. Čeprav so podatki lahko zakodirani v skladu s standardom M1-378, morajo vsa podatkovna polja v zapisu tipa 9 ostati v besedilu ASCII.

6.2.5   Polje 9.126: Podatki CBEFF

To polje vsebuje tri vrste podatkov. Prva vrsta podatkov vsebuje vrednost „27“ (0x1B). To je identifikacija lastnika formata CBEFF, ki ga je tehničnemu odboru INCITS M1 dodelilo mednarodno združenje biometrične industrije (International Biometric Industry Association – IBIA). Znak <US> loči to vrsto podatkov od formatnega tipa CBEFF, ki vsebuje vrednost „513“ (0x0201); s tem je označeno, da ta zapis vsebuje le podatke o lokaciji in kotnem položaju brez informacij o razširjenemu bloku podatkov (Extended Data Block). Znak <US> loči to vrsto podatkov od identifikatorja proizvoda CBEFF (product identifier – PID), ki identificira „lastnika“ opreme za kodiranje. To vrednost določi prodajalec. Če je objavljena, je navedena na spletnem mestu IBIA (www.ibia.org).

6.2.6   Polje 9.127: Identifikacija opreme za zajem podobe (Capture equipment identification)

To polje vsebuje dve vrsti podatkov, ki sta ločeni z znakom <US>. Prva vrsta podatkov vsebuje vrednost „APPF“, če je oprema, ki je bila prvotno uporabljena pri pridobitvi podobe, prejela potrditev skladnosti z Dodatkom F (IAFIS Image Quality Specification, 29. januarja 1999) CJIS-RS-0010, tj. specifikacijami Zveznega preiskovalnega urada (FBI) za elektronski prenos prstnih odtisov. Če oprema ni skladna, vsebuje vrednost „NONE“. Druga vrsta podatkov vsebuje identifikacijo opreme za zajem podobe (Capture Equipment ID), ki je proizvodna številka opreme za zajem podobe, ki jo določi prodajalec. Vrednost „0“ označuje, da identifikacija opreme za zajem podobe ni prijavljena.

6.2.7   Polje 9.128: Dolžina horizontalne vrstice (Horizontal line length – HLL)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število slikovnih pik, ki so v eni horizontalni vrstici prenesene podobe. Največja horizontalna velikost je 65 534 slikovnih pik.

6.2.8   Polje 9.129: Dolžina vertikalne vrstice (Vertical line length – VLL)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število horizontalnih vrstic iz prenesene podobe. Največja vertikalna velikost je 65 534 slikovnih pik.

6.2.9   Polje 9.130: Razmerje med enotami (Scale units – SLC)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje enote za opis frekvence odčitavanja podobe (gostota slikovnih pik). V tem polju „1“ označuje slikovne pike na palec, „2“ pa slikovne pike na centimeter. „0“ v tem polju pomeni, da ni podanega merila. V tem primeru se formalno razmerje slikovnih pik določi s kvocientom med HPS in VPS.

6.2.10   Polje 9.131: Razmerje horizontalnih slikovnih pik (Horizontal Pixel Scale – HPS)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v horizontalni smeri, če polje SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja horizontalni del formalnega razmerja slikovnih pik.

6.2.11   Polje 9.132: Razmerje vertikalnih slikovnih pik (Vertical pixel scale – HPS)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v vertikalni smeri, če polje SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja vertikalni del formalnega razmerja slikovnih pik.

6.2.12   Polje 9.133: Zorni kot prsta (Finger view)

To obvezno polje vsebuje številko zornega kota prsta, na katerega se nanašajo podatki iz tega zapisa. Številka zornega kota se začne z „0“ in postopoma narašča za 1 do „15“.

6.2.13   Polje 9.134: Položaj prsta (Finger position – FGP)

To polje vsebuje kodo, ki označuje položaj prsta, iz katerega izhajajo podatki v tem zapisu tipa 9. Za označevanje položaja prsta ali dlani se uporablja koda med 1 in 10 iz tabele 5 oziroma ustrezna koda dlani iz tabele 10.

6.2.14   Polje 9.135: Kakovost prstnega zapisa (Finger quality)

To polje vsebuje kakovost vseh podatkov o minucijah prsta; vrednost je med 0 in 100. Ta številka je splošen izraz kakovosti prstnega zapisa in predstavlja kakovost prvotne podobe in izvlečka minucije ter vse dodatne operacije, ki lahko vplivajo na zapis minucij.

6.2.15   Polje 9.136: Število minucij

To obvezno polje vsebuje število zabeleženih minucij v tem logičnem zapisu.

6.2.16   Polje 9.137: Podatki o minucijah prsta

To obvezno polje vsebuje šest vrst podatkov, ki so ločeni z znakom <US>. Vsebuje več podpolj; v vsakem so navedene podrobnosti o eni minuciji. Skupno število podpolj, ki vsebujejo minucije, se mora skladati s številom iz polja 136. Prva vrsta podatkov je indeksna številka minucij, ki se označi z „1“ in se postopoma povečuje za „1“ za vsako dodatno minucijo v prstnem odtisu. Druga in tretja vrsta podatkov sta koordinati „x“ in „y“ minucij, izraženi v enotah slikovnih pik. Četrta vrsta podatkov je kot minucij, zapisan v enotah po dve stopinji. Ta vrednost ni negativna in je med 0 in 179. Peta vrsta podatkov je tip minucij. Vrednost „0“ se uporablja za minucijo tipa „OTHER“, vrednost „1“ za zaključek grebena in vrednost „2“ za bifurkacijo. Šesta vrsta podatkov je kakovost vsake minucije. Ta vrednost je v razponu od 1 – najmanjša do 100 – največja. Vrednost „0“ pomeni, da v zvezi s kakovostjo ni razpoložljive vrednosti. Podpolja so med sabo ločena z ločevalnim znakom <RS>.

6.2.17   Polje 9.138: Podatki o številu grebenov

To polje vsebuje niz podpolj; vsako izmed teh vsebuje tri vrste podatkov. Prva vrsta podatkov v prvem podpolju označuje metodo izločanja števila grebenov. Vrednost „0“ pomeni, da ni nobene predpostavke o metodi, uporabljeni za izločanje števila grebenov, niti o njihovem zaporedju v zapisu. Vrednost „1“ pomeni, da so za vse centralne minucije podatki o številu grebenov izločeni do najbližjih sosednjih minucij v štirih kvadrantih ter da so števila grebenov za vsako centralno minucijo navedena skupaj. Vrednost „2“ pomeni, da so za vse centralne minucije podatki o številu grebenov izločeni do najbližjih sosednjih minucij v osmih oktantih ter da so števila grebenov za vsako centralno minucijo navedena skupaj. Obe preostali vrsti podatkov v prvem podpolju vsebujeta „0“. Vrste podatkov so med seboj ločene z ločevalnim znakom <US>. Naslednja podpolja kot prvo vrsto podatkov vsebujejo indeksno številko centralnih minucij, indeksno številko sosednjih minucij kot drugo vrsto podatkov ter število prekrižanih grebenov kot tretjo vrsto podatkov. Podpolja so med seboj ločena z ločevalnim znakom <RS>.

6.2.18   Polje 9.139: Podatki o sredici

V tem polju je eno podpolje za vsako sredico („core“) iz prvotne podobe. V vsakem polju so tri vrste podatkov. Prvi dve vrsti podatkov vsebujeta koordinatna položaja „x“ in „y“ v enotah slikovnih pik. Tretja vrsta podatkov je kot sredice, zapisan v enotah po dve stopinji. Ta vrednost ni negativna in je med 0 in 179. Več sredic je med seboj ločeno z ločevalnim znakom <RS>.

6.2.19   Polje 9.140: Podatki o deltah

V tem polju je eno podpolje za vsako delto, ki se nahaja v prvotni podobi. V vsakem polju so tri vrste podatkov. Prvi dve vrsti podatkov vključujeta koordinatna položaja „x“ in „y“ v enotah slikovnih pik. Tretja vrsta podatkov je kot delte, zapisan v enotah po dve stopinji. Ta vrednost ni negativna in je med 0 in 179. Več sredic je med seboj ločeno z ločevalnim znakom <RS>.

7.   Zapis podobe sledi tipa 13 različne ločljivosti

Logični zapis označenega polja tipa 13 vsebuje podatke o podobi, pridobljene iz podob sledi. Te podobe so namenjene za prenos agencijam, ki iz njih avtomatično izločijo želene podatke o lastnostih, ali ki zagotovijo človeško posredovanje in obdelavo za pridobivanje teh podatkov.

Podatki o uporabljeni ločljivosti skeniranja, velikosti podobe in drugih parametrih, potrebnih za obdelavo podobe, so v zapisu zabeleženi kot označena polja.

Tabela 7: Razporeditev zapisa sledi tipa 13 različne ločljivosti

| Ident | Cond. code | Field Number | Field Name | Char type | Field size per occurrence | Occur count | Max byte count |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| min. | max. | min | max |
| LEN | M | 13.001 | LOGICAL RECORD LENGTH | N | 4 | 8 | 1 | 1 | 15 |
| IDC | M | 13.002 | IMAGE DESIGNATION CHARACTER | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| IMP | M | 13.003 | IMPRESSION TYPE | A | 2 | 2 | 1 | 1 | 9 |
| SRC | M | 13.004 | SOURCE AGENCY/ORI | AN | 6 | 35 | 1 | 1 | 42 |
| LCD | M | 13.005 | LATENT CAPTURE DATE | N | 9 | 9 | 1 | 1 | 16 |
| HLL | M | 13.006 | HORIZONTAL LINE LENGTH | N | 4 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| VLL | M | 13.007 | VERTICAL LINE LENGTH | N | 4 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| SLC | M | 13.008 | SCALE UNITS | N | 2 | 2 | 1 | 1 | 9 |
| HPS | M | 13.009 | HORIZONTAL PIXEL SCALE | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| VPS | M | 13.010 | VERTICAL PIXEL SCALE | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| CGA | M | 13.011 | COMPRESSION ALGORITHM | A | 5 | 7 | 1 | 1 | 14 |
| BPX | M | 13.012 | BITS PER PIXEL | N | 2 | 3 | 1 | 1 | 10 |
| FGP | M | 13.013 | FINGER POSITION | N | 2 | 3 | 1 | 6 | 25 |
| RSV | | 13.014
  13.019 | RESERVED FOR FUTURE DEFINITION | — | — | — | — | — | — |
| COM | O | 13.020 | COMMENT | A | 2 | 128 | 0 | 1 | 135 |
| RSV | | 13.021
  13.199 | RESERVED FOR FUTURE DEFINITION | — | — | — | — | — | — |
| UDF | O | 13.200
  13.998 | USER-DEFINED FIELDS | — | — | — | — | — | — |
| DAT | M | 13.999 | IMAGE DATA | B | 2 | — | 1 | 1 | — |

Ident

Cond. code

Field Number

Field Name

Char type

Field size per occurrence

Occur count

Max byte count

min.

max.

min

max

LEN

M

13.001

LOGICAL RECORD LENGTH

N

4

8

1

1

15

IDC

M

13.002

IMAGE DESIGNATION CHARACTER

N

2

5

1

1

12

IMP

M

13.003

IMPRESSION TYPE

A

2

2

1

1

9

SRC

M

13.004

SOURCE AGENCY/ORI

AN

6

35

1

1

42

LCD

M

13.005

LATENT CAPTURE DATE

N

9

9

1

1

16

HLL

M

13.006

HORIZONTAL LINE LENGTH

N

4

5

1

1

12

VLL

M

13.007

VERTICAL LINE LENGTH

N

4

5

1

1

12

SLC

M

13.008

SCALE UNITS

N

2

2

1

1

9

HPS

M

13.009

HORIZONTAL PIXEL SCALE

N

2

5

1

1

12

VPS

M

13.010

VERTICAL PIXEL SCALE

N

2

5

1

1

12

CGA

M

13.011

COMPRESSION ALGORITHM

A

5

7

1

1

14

BPX

M

13.012

BITS PER PIXEL

N

2

3

1

1

10

FGP

M

13.013

FINGER POSITION

N

2

3

1

6

25

RSV

13.014

13.019

RESERVED FOR FUTURE DEFINITION

—

—

—

—

—

—

COM

O

13.020

COMMENT

A

2

128

0

1

135

RSV

13.021

13.199

RESERVED FOR FUTURE DEFINITION

—

—

—

—

—

—

UDF

O

13.200

13.998

USER-DEFINED FIELDS

—

—

—

—

—

—

DAT

M

13.999

IMAGE DATA

B

2

—

1

1

—

Legenda glede tipa znakov: N = numerični; A = abecedni; AN = alfanumerični; B = binarni

7.1   Polja logičnega zapisa tipa 13

V naslednjih odstavkih so opisani podatki, ki jih vsebujejo polja logičnega zapisa tipa 13.

V logičnem zapisu tipa 13 so vnosi zabeleženi v oštevilčenih poljih. Prvi dve polji zapisa morata biti urejeni, polje s podatki o podobi pa je zadnje fizično polje v zapisu. V tabeli 7 je za vsako polje zapisa tipa 13 navedena koda („condition code“), in sicer „M“ – obvezno ali „O“ – neobvezno; poleg tega so v tej tabeli navedeni še številka in ime polja, tip znakov, velikost polja in mejno število ponavljanj („occurrence limits“). Na podlagi trimestne številke polja je v zadnjem stolpcu navedeno največje število bajtov. Največje število bajtov se veča skupaj z dodajanjem številčnih znakov številki polja. V vrednosti obeh vnosov, ki sta v stolpcu za „field size per occurence“, so zajeti vsi ločevalni znaki v polju. Vrednost za „maximum byte count“ vključuje številko polja, podatke in vse ločevalne znake, vključno z znakom „GS“.

7.1.1   Polje 13.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical record length – LEN)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje skupno število bajtov v logičnem zapisu tipa 13. Polje 13.001 označuje dolžino zapisa, vključno z vsakim znakom iz vsakega polja v zapisu ter ločevalnimi znaki med podatki.

7.1.2   Polje 13.002: Znak za označevanje podobe (Image designation character – IDC)

Obvezno polje v zapisu ASCII se uporablja za identifikacijo podatkov o podobi sledi iz zapisa. IDC iz tega polja se ujema z IDC iz polja vsebine datoteke (CNT) zapisa tipa 1.

7.1.3   Polje 13.003: Tip odčitavanja (Impression type – IMP)

To obvezno eno- ali dvobajtno polje v zapisu ASCII označuje način pridobitve podatkov o podobi sledi. V to polje se vnese ustrezna koda sledi iz tabele 4 (prst) ali tabele 9 (dlan).

7.1.4   Polje 13.004: Agencija izvora/ORI (SRC)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje identifikacijo uprave ali organizacije, ki je prva zajela podobo obraza iz zapisa. Običajno je v tem polju naveden identifikator agencije izvora (Originating Agency Identifier – ORI), ki je zajela podobo. Vsebuje dve vrsti podatkov v formatu: CC/agency.

Prva vrsta podatkov vsebuje Interpolovo kodo države v dolžini dveh alfanumeričnih znakov. Druga vrsta podatkov, tj. agency, je identifikacija agencije v obliki prostega besedila, v dolžini največ 32 alfanumeričnih znakov.

7.1.5   Polje 13.005: Datum zajema sledi (Latent capture date – LCD)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje datum zajema podobe sledi iz zapisa. Datum je naveden kot osem števk v obliki CCYYMMDD. Znaki CCYY predstavljajo leto zajema podobe. Znaka MM sta vrednost v obliki desetic za enoto meseca; znaka DD sta vrednost v obliki desetic za enoto dni v mesecu. Na primer, 20000229 pomeni 29. februar 2000. Popolni datum mora biti pravi datum.

7.1.6   Polje 13.006: Dolžina horizontalne vrstice (Horizontal line length – HLL)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število slikovnih pik, ki so v eni horizontalni vrstici prenesene podobe.

7.1.7   Polje 13.007: Dolžina vertikalne vrstice (Vertical line length – VLL)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število horizontalnih vrstic iz prenesene podobe.

7.1.8   Polje 13.008: Razmerje med enotami (Scale units – SLC)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje enote za opis frekvence odčitavanja podobe (gostota slikovnih pik). V tem polju „1“ označuje slikovne pike na palec, „2“ pa slikovne pike na centimeter. „0“ v tem polju pomeni, da ni podanega merila. V tem primeru se formalno razmerje slikovnih pik določi s kvocientom med HPS in VPS.

7.1.9   Polje 13.009: Razmerje horizontalnih slikovnih pik (Horizontal pixel scale – HPS)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v horizontalni smeri, če polje SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja horizontalni del formalnega razmerja slikovnih pik.

7.1.10   Polje 13.010: Razmerje vertikalnih slikovnih pik (Vertical pixel scale – HPS)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v vertikalni smeri, če polje SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja vertikalni del formalnega razmerja slikovnih pik.

7.1.11   Polje 13.011: Kompresijski algoritem (Compression algorithm – CGA)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje algoritem za stiskanje podob lestvice sivine. Za kompresijske kode glej Dodatek 7.

7.1.12   Polje 13.012: Biti na slikovno piko (Bits per pixel – BPX)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število bitov, ki predstavljajo slikovno piko. Vsebuje vnos „8“ za običajne vrednosti na lestvici sivine od „0“ do „255“. Vnos, višji od „8“, predstavlja slikovno piko z lestvice sivine večje natančnosti.

7.1.13   Polje 13.013: Položaj prsta/dlani (Finger/palm position – FGP)

To obvezno označeno polje vsebuje eno ali več možnih položajev prsta ali dlani, ki se lahko ujema s podobo sledi. Desetiška kodna številka, ki ustreza znanemu ali najbolj verjetnemu položaju prsta, se prevzame iz tabele 5, oziroma, če gre za ujemanje z najbolj verjetnim položajem dlani, iz tabele 10; vnese se kot eno- ali podpolje z dvema znakoma v zapisu ASCII. Nadomestni položaji prstov in/ali dlani se lahko označijo z vnosom drugih kod za položaje, in sicer kot podpolja, ločena z znakom „RS“. Za označitev vseh položajev prstov od ena do deset se uporabi koda „0“, tj. „neznani prst“. Za označitev vseh naštetih položajev odtisa dlani se uporabi koda „20“, tj. „neznana dlan“.

7.1.14   Polja 13.014–019: Rezervirano za prihodnje opredelitve (Reserved for future definition – RSV)

Ta polja so rezervirana za vključitev v prihodnje revizije tega standarda. Nobeno od teh polj se ne sme uporabiti v tej fazi revizije. Če se katero od teh polj pojavi, se ne sme upoštevati.

7.1.15   Polje 13.020: Opomba (Comment – COM)

To prostovoljno polje se lahko uporabi za vnos opomb ali drugih informacij v besedilu ASCII s podatki o podobi sledi.

7.1.16   Polja 13.021–199: Rezervirano za prihodnje opredelitve (Reserved for future definition – RSV).

Ta polja so rezervirana za vključitev v prihodnje revizije tega standarda. Nobeno od teh polj se ne sme uporabiti v tej fazi revizije. Če se katero od teh polj pojavi, se ne sme upoštevati.

7.1.17   Polja 13.200–998: Polja, ki jih opredelijo uporabniki (User-defined fields – UDF)

Ta polja lahko definirajo uporabniki; uporabljala se bodo za prihodnje potrebe. Njihova velikost in vsebina je v skladu z agencijo sprejema. Če se polje uporablja, vsebuje podatke v obliki besedila ASCII.

7.1.18   Polje 13.999: Podatki o podobi (Image data – DAT)

To polje vsebuje vse podatke iz zajete podobe sledi. To polje je vedno oštevilčeno z 999; mora biti zadnje fizično polje v zapisu. Na primer, številki „13.999“ sledijo podatki o podobi v binarni predstavitvi.

Vsaka slikovna pika nezgoščenih podatkov na lestvici sivine je ponavadi kvantizirana na osem bitov (256 ravni sivine), ki so zajeti v enem samem bajtu. Če je vnos v polju BPX 13.012 večji ali manjši od „8“, bo število bajtov, potrebnih za slikovno piko, drugačno. Pri kompresiji se podatki iz slikovnih pik stisnejo v skladu s tehniko stiskanja, ki je določeno v polju GCA.

7.2   Konec zapisa podobe sledi tipa 13 različne ločljivosti

Takoj za zadnjim bajtom podatkov iz polja 13.999 se zaradi doslednosti in ločevanja od naslednjega logičnega zapisa uporabi ločevalni znak „FS“. Ta ločevalni znak mora biti vključen v polje dolžine („length field“) zapisa tipa 13.

8.   Zapis podobe odtisa dlani tipa 15 različne ločljivosti

Logični zapis označenega polja tipa 15 vsebuje podatke o podobi odtisa dlani in se uporablja za izmenjavo teh podatkov, skupaj z določenimi polji tekstovnih podatkov oziroma polji tekstovnih podatkov, ki jih opredelijo uporabniki, in ki se nanašajo na digitalizirano podobo. Podatki o uporabljeni ločljivosti skeniranja, velikosti podobe in drugih parametrih ali opombah, potrebnih za obdelavo podobe, so v zapisu zabeleženi kot označena polja. Agencije sprejema obdelajo podobe odtisa dlani, ki so prenesene drugim agencijam, zaradi pridobivanja želenih podatkov o lastnostih, potrebnih za primerjavo ujemanja.

Podatki o podobi se od subjekta pridobijo neposredno z uporabo čitalca „live-scan“ ali plošče za odtis dlani (palmprint card) oziroma drugih medijev, ki vsebujejo odtise dlani subjekta.

Vsaka metoda za pridobivanje podob odtisa dlani mora biti zmožna zajeti niz podob za vsako roko. Ta niz vključuje del dlani, imenovan „writer
  ’
  s palm“ kot eno samo skenirano podobo ter celotno površino dlani od zapestja to konice prstov kot eno ali dve skenirani podobi. Če se za polno dlan uporabita dve podobi, spodnja pokriva površino od zapestja do vrha področja med prsti (tretji prstni sklep) ter vključuje področje tenarja in hipotenarja. Zgornja podoba pa sega od spodnjega dela področja med prsti do konic prstov. S tem je zagotovljena ustrezna mera prekrivanja dveh podob, saj obe pokrivata področje dlani med prsti. S primerjanjem ujemanja strukture grebenov in podrobnosti s tega skupnega področja lahko preučevalec z gotovostjo pritrdi, da sta obe podobi povezani z isto dlanjo.

Ker se prenos odtisa dlani lahko uporabi za različne namene, lahko vsebuje eno ali več edinstvenih področij podobe dlani ali roke. Popolni zapis odtisa dlani posameznika običajno vsebuje del dlani, imenovan „writer
  ’
  s palm“, in podobeo(-e) celotne dlani obeh rok. Ker označeno polje logičnega zapisa podobe lahko vsebuje le eno binarno polje, je za vsak del dlani, imenovan „writer
  ’
  s palm“, potreben en sam zapis tipa 15, za vsako polno dlan pa sta potrebna eden ali dva zapisa tipa 15. Zato je za predstavitev odtisov dlani subjekta v običajnem prenosu odtisa dlani potrebnih štiri do šest zapisov tipa 15.

8.1   Polja logičnega zapisa tipa 15

V naslednjih odstavkih so opisani podatki, ki jih vsebujejo polja logičnega zapisa tipa 15.

V logičnem zapisu tipa 15 so vnosi zabeleženi v oštevilčenih poljih. Prvi dve polji zapisa morata biti urejeni, polje s podatki o podobi pa je zadnje fizično polje v zapisu. V tabeli 8 je za vsako polje zapisa tipa 15 navedena koda („condition code“), in sicer „M“ – obvezno ali „O“ – neobvezno; poleg tega so v tej tabeli navedeni še številka in ime polja, tip znakov, velikost polja in mejno število ponavljanj („occurrence limits“). Na podlagi trimestne številke polja je v zadnjem stolpcu navedeno največje število bajtov. Največje število bajtov se veča skupaj z dodajanjem številk k številki polja. V vrednosti obeh vnosov, ki sta v stolpcu za „field size per occurence“, so zajeti vsi ločevalni znaki v polju. Vrednost za „maximum byte count“ vključuje številko polja, podatke in vse ločevalne znake, vključno z znakom „GS“.

8.1.1   Polje 15.001: Dolžina logičnega zapisa (Logical record length – LEN)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje skupno število bajtov v logičnem zapisu tipa 15. Polje 15.001 označuje dolžino zapisa, vključno z vsakim znakom iz vsakega polja v zapisu ter ločevalnimi znaki med podatki.

8.1.2   Polje 15.002: Znak za označitev podobe (Image designation character – IDC)

To obvezno polje v zapisu ASCII se uporablja za identifikacijo podobe odtisa dlani iz zapisa. IDC iz tega polja se ujema z IDC iz polja vsebine datoteke (CNT) zapisa tipa 1.

8.1.3   Polje 15.003: Tip odčitavanja odtisa (Impression type – IMP)

V tem obveznem enobajtnem polju v zapisu ASCII je opisan način pridobitve podatkov o podobi odtisa dlani. V to polje se vnese ustrezna koda iz tabele 9.

8.1.4   Polje 15.004: Agencija izvora/ORI (SRC)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje identifikacijo uprave ali organizacije, ki je prva zajela podobo obraza iz zapisa. Običajno je v tem polju naveden identifikator agencije izvora (Originating Agency Identifier – ORI), ki je zajela podobo. Zajema dve vrsti podatkov v formatu: CC/agency.

Prva vrsta podatkov vsebuje Interpolovo kodo države v dolžini dveh alfanumeričnih znakov. Druga vrsta podatkov, tj. agency, je identifikacija agencije v obliki prostega besedila, v dolžini največ 32 alfanumeričnih znakov.

8.1.5   Polje 15.005: Datum zajema odtisa dlani (Palmprint capture date – PCD)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje datum zajema podobe odtisa dlani. Datum je naveden kot osem števk v obliki CCYYMMDD. Znaki CCYY predstavljajo leto zajema podobe. Znaka MM sta vrednost v obliki desetic na enoto meseca; znaka DD sta vrednost v obliki desetic na enoto dni v mesecu. Na primer, vnos 20000229 pomeni 29. februar 2000. Popolni datum mora biti pravi datum.

8.1.6   Polje 15.006: Dolžina horizontalne vrstice (Horizontal line length – HLL)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število slikovnih pik, ki so v eni horizontalni vrstici prenesene podobe.

8.1.7   Polje 15.007: Dolžina vertikalne vrstice (Vertical line length – VLL)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število horizontalnih vrstic iz prenesene podobe.

8.1.8   Polje 15.008: Razmerje med enotami (Scale units – SLC)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje enote za opis frekvence odčitavanja podobe (gostota slikovnih pik). V tem polju „1“ označuje slikovne pike na palec, „2“ pa slikovne pike na centimeter. „0“ v tem polju pomeni, da ni podanega merila. V tem primeru se formalno razmerje slikovnih pik določi s kvocientom med HPS in VPS.

8.1.9   Polje 15.009: Razmerje horizontalnih slikovnih pik (Horizontal pixel scale – HPS)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v horizontalni smeri, če polje SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja horizontalni del formalnega razmerja slikovnih pik.

8.1.10   Polje 15.010: Razmerje vertikalnih slikovnih pik (Vertical pixel scale – HPS)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje celo število gostote slikovnih pik v vertikalni smeri, če polje SLC vsebuje „1“ ali „2“. Drugače pa ponazarja vertikalni del formalnega razmerja slikovnih pik.

Tabela 8: Razporeditev zapisa odtisov dlani tipa 15 različne ločljivosti

| Ident | Cond. code | Field Number | Field Name | Char type | Field size per occurrence | Occur count | Max byte count |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| min. | max. | min | max |
| LEN | M | 15.001 | LOGICAL RECORD LENGTH | N | 4 | 8 | 1 | 1 | 15 |
| IDC | M | 15.002 | IMAGE DESIGNATION CHARACTER | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| IMP | M | 15.003 | IMPRESSION TYPE | N | 2 | 2 | 1 | 1 | 9 |
| SRC | M | 15.004 | SOURCE AGENCY/ORI | AN | 6 | 35 | 1 | 1 | 42 |
| PCD | M | 15.005 | PALMPRINT CAPTURE DATE | N | 9 | 9 | 1 | 1 | 16 |
| HLL | M | 15.006 | HORIZONTAL LINE LENGTH | N | 4 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| VLL | M | 15.007 | VERTICAL LINE LENGTH | N | 4 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| SLC | M | 15.008 | SCALE UNITS | N | 2 | 2 | 1 | 1 | 9 |
| HPS | M | 15.009 | HORIZONTAL PIXEL SCALE | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| VPS | M | 15.010 | VERTICAL PIXEL SCALE | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| CGA | M | 15.011 | COMPRESSION ALGORITHM | AN | 5 | 7 | 1 | 1 | 14 |
| BPX | M | 15.012 | BITS PER PIXEL | N | 2 | 3 | 1 | 1 | 10 |
| PLP | M | 15.013 | PALMPRINT POSITION | N | 2 | 3 | 1 | 1 | 10 |
| RSV | | 15.014
  15.019 | RESERVED FOR FUTURE INCLUSION | — | — | — | — | — | — |
| COM | O | 15.020 | COMMENT | AN | 2 | 128 | 0 | 1 | 128 |
| RSV | | 15.021
  15.199 | RESERVED FOR FUTURE INCLUSION | — | — | — | — | — | — |
| UDF | O | 15.200
  15.998 | USER-DEFINED FIELDS | — | — | — | — | — | — |
| DAT | M | 15.999 | IMAGE DATA | B | 2 | — | 1 | 1 | — |

Ident

Cond. code

Field Number

Field Name

Char type

Field size per occurrence

Occur count

Max byte count

min.

max.

min

max

LEN

M

15.001

LOGICAL RECORD LENGTH

N

4

8

1

1

15

IDC

M

15.002

IMAGE DESIGNATION CHARACTER

N

2

5

1

1

12

IMP

M

15.003

IMPRESSION TYPE

N

2

2

1

1

9

SRC

M

15.004

SOURCE AGENCY/ORI

AN

6

35

1

1

42

PCD

M

15.005

PALMPRINT CAPTURE DATE

N

9

9

1

1

16

HLL

M

15.006

HORIZONTAL LINE LENGTH

N

4

5

1

1

12

VLL

M

15.007

VERTICAL LINE LENGTH

N

4

5

1

1

12

SLC

M

15.008

SCALE UNITS

N

2

2

1

1

9

HPS

M

15.009

HORIZONTAL PIXEL SCALE

N

2

5

1

1

12

VPS

M

15.010

VERTICAL PIXEL SCALE

N

2

5

1

1

12

CGA

M

15.011

COMPRESSION ALGORITHM

AN

5

7

1

1

14

BPX

M

15.012

BITS PER PIXEL

N

2

3

1

1

10

PLP

M

15.013

PALMPRINT POSITION

N

2

3

1

1

10

RSV

15.014

15.019

RESERVED FOR FUTURE INCLUSION

—

—

—

—

—

—

COM

O

15.020

COMMENT

AN

2

128

0

1

128

RSV

15.021

15.199

RESERVED FOR FUTURE INCLUSION

—

—

—

—

—

—

UDF

O

15.200

15.998

USER-DEFINED FIELDS

—

—

—

—

—

—

DAT

M

15.999

IMAGE DATA

B

2

—

1

1

—

Tabela 9: Tip odčitavanja dlani

| Description | Code |
| --- | --- |
| Live-scan palm | 10 |
| Nonlive-scan palm | 11 |
| Latent palm impression | 12 |
| Latent palm tracing | 13 |
| Latent palm photo | 14 |
| Latent palm lift | 15 |

Description

Code

Live-scan palm

10

Nonlive-scan palm

11

Latent palm impression

12

Latent palm tracing

13

Latent palm photo

14

Latent palm lift

15

8.1.11   Polje 15.011: Kompresijski algoritem (Compression algorithm – CGA)

To obvezno polje v zapisu ASCII označuje algoritem za stiskanje (kompresijo) podob lestvice sivine. Vnos „NONE“ v tem polju označuje, da podatki iz tega zapisa niso stisnjeni. Za podobe, ki bodo stisnjene, to polje vsebuje priporočeno metodo stiskanja podob odtisov desetih prstov. Veljavne kompresijske kode so opredeljene v Dodatku 7.

8.1.12   Polje 15.012: Biti na slikovno piko (Bits per pixel – BPX)

To obvezno polje v zapisu ASCII vsebuje število bitov, ki predstavljajo slikovno piko. To polje vsebuje vnos „8“ za običajne vrednosti lestvice sivine od „0“ do „255“. Vnos v tem polju, ki je večji ali manjši od „8“, predstavlja slikovno piko z lestvice sivine večje oziroma manjše natančnosti.

Tabela 10: Kode dlani, površina in velikosti

| Palm Position | Palm code | Image area (mm2) | Width (mm) | Height (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unknown Palm | 20 | 28 387 | 139,7 | 203,2 |
| Right Full Palm | 21 | 28 387 | 139,7 | 203,2 |
| Right Writer s Palm | 22 | 5 645 | 44,5 | 127,0 |
| Left Full Palm | 23 | 28 387 | 139,7 | 203,2 |
| Left Writer s Palm | 24 | 5 645 | 44,5 | 127,0 |
| Right Lower Palm | 25 | 19 516 | 139,7 | 139,7 |
| Right Upper Palm | 26 | 19 516 | 139,7 | 139,7 |
| Left Lower Palm | 27 | 19 516 | 139,7 | 139,7 |
| Left Upper Palm | 28 | 19 516 | 139,7 | 139,7 |
| Right Other | 29 | 28 387 | 139,7 | 203,2 |
| Left Other | 30 | 28 387 | 139,7 | 203,2 |

Palm Position

Palm code

Image area (mm2)

Width (mm)

Height (mm)

Unknown Palm

20

28 387

139,7

203,2

Right Full Palm

21

28 387

139,7

203,2

Right Writer s Palm

22

5 645

44,5

127,0

Left Full Palm

23

28 387

139,7

203,2

Left Writer s Palm

24

5 645

44,5

127,0

Right Lower Palm

25

19 516

139,7

139,7

Right Upper Palm

26

19 516

139,7

139,7

Left Lower Palm

27

19 516

139,7

139,7

Left Upper Palm

28

19 516

139,7

139,7

Right Other

29

28 387

139,7

203,2

Left Other

30

28 387

139,7

203,2

8.1.13   Polje 15.013: Položaj odtisa dlani (Palmprint position – PLP)

To obvezno označeno polje vsebuje položaj dlani, ki se ujema s podobo odtisa dlani. Desetiška kodna številka, ki ustreza znanemu ali najbolj verjetnemu položaju odtisa dlani, se prevzame iz tabele 10 in vnese kot podpolje z dvema znakoma v zapisu ASCII. V tabeli 10 so naštete tudi največja površina podobe in dimenzije vseh možnih položajev odtisa dlani.

8.1.14   Polje 15.014–019: Rezervirano za prihodnje opredelitve (Reserved for future definition – RSV).

Ta polja so rezervirana za vključitev v prihodnje revizije tega standarda. Nobeno od teh polj se ne sme uporabiti v tej fazi revizije. Če se katero od teh polj pojavi, se ne sme upoštevati.

8.1.15   Polje 15.020: Opomba (Comment – COM)

To prostovoljno polje se lahko uporabi za vnos opomb ali drugih informacij v besedilu ASCII s podatki o podobi odtisa dlani.

8.1.16   Polje 15.021–199: Rezervirano za prihodnje opredelitve (Reserved for future definition – RSV).

Ta polja so rezervirana za vključitev v prihodnje revizije tega standarda. Nobeno od teh polj se ne sme uporabiti v tej fazi revizije. Če se katero od teh polj pojavi, se ne sme upoštevati.

8.1.17   Polja 15.200–998: Polja, ki jih opredelijo uporabniki (User-defined fields – UDF)

Ta polja lahko definirajo uporabniki; uporabljala se bodo za prihodnje potrebe. Njihova velikost in vsebina je v skladu z agencijo sprejema. Če je polje prisotno, vsebuje podatke v obliki besedila ASCII.

8.1.18   Polje 15.999: Podatki o podobi (Image data – DAT)

To polje vsebuje vse podatke iz zajete podobe odtisa dlani. Vedno je oštevilčeno z 999; mora biti zadnje fizično polje v zapisu. Na primer, številki „15.999“ sledijo podatki o podobi v binarni predstavitvi. Vsaka slikovna pika nezgoščenih podatkov na lestvici sivine je ponavadi kvantizirana na osem bitov (256 ravni sivine), ki so zajeti v enem samem bajtu. Če je vnos v polju BPX 15.012 večji ali manjši od „8“, bo število bajtov, ki so potrebni za slikovno piko, drugačno. Pri kompresiji se podatki iz slikovnih pik stisnejo v skladu s tehniko stiskanja, določeno v polju CGA.

8.2   Konec zapisa podobe odtisa dlani tipa 15 različne ločljivosti

Takoj za zadnjim bajtom podatkov iz polja 15.999 se zaradi doslednosti in ločevanja od naslednjega logičnega zapisa uporabi ločevalni znak „FS“. Ta ločevalni znak mora biti vključen v polju dolžine zapisa tipa 15.

8.3   Dodatni zapisi podobe odtisa dlani tipa 15 različne ločljivosti

V datoteko se lahko vključijo dodatni zapisi tipa 15. Za vsako dodatno podobo odtisa dlani je potreben popolni logični zapis tipa 15 ter ločevalni znak „FS“.

Tabela 11: Največje število kandidatov, ki se lahko v okviru enega prenosa sprejme v preverjanje

| Type of AFIS Search | TP/TP | LT/TP | LP/PP | TP/UL | LT/UL | PP/ULP | LP/ULP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maximum Number of Candidates | 1 | 10 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

Type of AFIS Search

TP/TP

LT/TP

LP/PP

TP/UL

LT/UL

PP/ULP

LP/ULP

Maximum Number of Candidates

1

10

5

5

5

5

5

Tipi iskanja:

| | TP/TP: primerjava odtisa desetih prstov z odtisom desetih prstov |
| --- | --- |

TP/TP: primerjava odtisa desetih prstov z odtisom desetih prstov

| | TP/TP: primerjava sledi prstnega odtisa z odtisom desetih prstov |
| --- | --- |

TP/TP: primerjava sledi prstnega odtisa z odtisom desetih prstov

| | LP/PP: primerjava odtisa dlani z odtisom dlani |
| --- | --- |

LP/PP: primerjava odtisa dlani z odtisom dlani

| | TP/UL: primerjava odtisa desetih prstov z nerazrešeno sledjo prstnega odtisa |
| --- | --- |

TP/UL: primerjava odtisa desetih prstov z nerazrešeno sledjo prstnega odtisa

| | LT/UL: primerjava sledi prstnega odtisa z nerazrešeno sledjo prstnega odtisa |
| --- | --- |

LT/UL: primerjava sledi prstnega odtisa z nerazrešeno sledjo prstnega odtisa

| | PP/ULP: primerjava odtisa dlani z nerazrešeno sledjo odtisa dlani |
| --- | --- |

PP/ULP: primerjava odtisa dlani z nerazrešeno sledjo odtisa dlani

| | LP/ULP: primerjava sledi odtisa dlani z nerazrešeno sledjo odtisa dlani |
| --- | --- |

LP/ULP: primerjava sledi odtisa dlani z nerazrešeno sledjo odtisa dlani

9.   Dodatki k poglavju 2 (Izmenjava daktiloskopskih podatkov)

9.1   Dodatek 1: Ločilne kode ASCII

| ASCII | Position (2) | Description |
| --- | --- | --- |
| LF | 1/10 | Separates error codes in field 2.074 |
| FS | 1/12 | Separates logical records of a file |
| GS | 1/13 | Separates fields of a logical record |
| RS | 1/14 | Separates the subfields of a record field |
| US | 1/15 | Separates individual information items of the field or subfield |

ASCII

Position (2)

Description

LF

1/10

Separates error codes in field 2.074

FS

1/12

Separates logical records of a file

GS

1/13

Separates fields of a logical record

RS

1/14

Separates the subfields of a record field

US

1/15

Separates individual information items of the field or subfield

9.2   Dodatek 2: Izračun alfanumeričnega kontrolnega znaka

Za TCN in TCR (poljai 1.09 in 1.10):

Številko, ki ustreza kontrolnemu znaku, dobimo z uporabo naslednje formule:

(YY * 108 + SSSSSSSS) Modul 23

Pri čemer sta YY in SSSSSSSS numerični vrednosti zadnjih dveh števk leta in serijska številka.

Kontrolni znak dobimo iz spodnje konverzijske tabele.

Za CRO (polje 2.010)

Številko, ki ustreza kontrolnemu znaku, dobimo z uporabo naslednje formule:

(YY * 106 + NNNNNN) Modul 23

Pri čemer sta YY in NNNNNN numerični vrednosti zadnjih dveh števk leta in serijska številka.

Kontrolni znak dobimo iz spodnje konverzijske tabele.

Konverzijska tabela za kontrolni znak

| 1-A | 9-J | 17-T |
| --- | --- | --- |
| 2-B | 10-K | 18-U |
| 3-C | 11-L | 19-V |
| 4-D | 12-M | 20-W |
| 5-E | 13-N | 21-X |
| 6-F | 14-P | 22-Y |
| 7-G | 15-Q | 0-Z |
| 8-H | 16-R | |

1-A

9-J

17-T

2-B

10-K

18-U

3-C

11-L

19-V

4-D

12-M

20-W

5-E

13-N

21-X

6-F

14-P

22-Y

7-G

15-Q

0-Z

8-H

16-R

9.3   Dodatek 3: Znakovne kode

7-bitna koda ANSI za izmenjavo informacij

| ASCII Character Set |
| --- |
| + | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 30 | | | | ! | „ | # | $ | % | & | ‚ |
| 40 | ( | ) | * | + | , | — | . | / | 0 | 1 |
| 50 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | : | ; |
| 60 | < | = | > | ? | @ | A | B | C | D | E |
| 70 | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O |
| 80 | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y |
| 90 | Z | [ | \ | ] | ^ | _ | ` | a | b | c |
| 100 | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m |
| 110 | n | o | p | q | r | s | t | u | v | w |
| 120 | x | y | z | { | | | } | ~ | | | |

ASCII Character Set

+

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

30

!

„

#

$

%

&

‚

40

(

)

*

+

,

—

.

/

0

1

50

2

3

4

5

6

7

8

9

:

;

60

<

=

>

?

@

A

B

C

D

E

70

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

80

P

Q

R

S

T

U

V

W

X

Y

90

Z

[

\

]

^

_

`

a

b

c

100

d

e

f

g

h

i

j

k

l

m

110

n

o

p

q

r

s

t

u

v

w

120

x

y

z

{

|

}

~

9.4   Dodatek 4: Povzetek prenosa

Tip 1 Zapis (obvezen)

| Identifier | Field Number | Field Name | CPS/PMS | SRE | ERR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | 1.001 | Logical Record Length | M | M | M |
| VER | 1.002 | Version Number | M | M | M |
| CNT | 1.003 | File Content | M | M | M |
| TOT | 1.004 | Type of Transaction | M | M | M |
| DAT | 1.005 | Date | M | M | M |
| PRY | 1.006 | Priority | M | M | M |
| DAI | 1.007 | Destination Agency | M | M | M |
| ORI | 1.008 | Originating Agency | M | M | M |
| TCN | 1.009 | Transaction Control Number | M | M | M |
| TCR | 1.010 | Transaction Control Reference | C | M | M |
| NSR | 1.011 | Native Scanning Resolution | M | M | M |
| NTR | 1.012 | Nominal Transmitting Resolution | M | M | M |
| DOM | 1.013 | Domain name | M | M | M |
| GMT | 1.014 | Greenwich mean time | M | M | M |

Identifier

Field Number

Field Name

CPS/PMS

SRE

ERR

LEN

1.001

Logical Record Length

M

M

M

VER

1.002

Version Number

M

M

M

CNT

1.003

File Content

M

M

M

TOT

1.004

Type of Transaction

M

M

M

DAT

1.005

Date

M

M

M

PRY

1.006

Priority

M

M

M

DAI

1.007

Destination Agency

M

M

M

ORI

1.008

Originating Agency

M

M

M

TCN

1.009

Transaction Control Number

M

M

M

TCR

1.010

Transaction Control Reference

C

M

M

NSR

1.011

Native Scanning Resolution

M

M

M

NTR

1.012

Nominal Transmitting Resolution

M

M

M

DOM

1.013

Domain name

M

M

M

GMT

1.014

Greenwich mean time

M

M

M

V stolpcu Stanje:

O = neobvezno; M = obvezno; C = pogojno, če je prenos odgovor izvorni agenciji

Tip 2 Zapis (obvezen)

| Identifier | Field Number | Field Name | CPS/PMS | MPS/MMS | SRE | ERR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | 2.001 | Logical Record Length | M | M | M | M |
| IDC | 2.002 | Image Designation Character | M | M | M | M |
| SYS | 2.003 | System Information | M | M | M | M |
| CNO | 2.007 | Case Number | — | M | C | — |
| SQN | 2.008 | Sequence Number | — | C | C | — |
| MID | 2.009 | Latent Identifier | — | C | C | — |
| CRN | 2.010 | Criminal Reference Number | M | — | C | — |
| MN1 | 2.012 | Miscellaneous Identification Number | — | — | C | C |
| MN2 | 2.013 | Miscellaneous Identification Number | — | — | C | C |
| MN3 | 2.014 | Miscellaneous Identification Number | — | — | C | C |
| MN4 | 2.015 | Miscellaneous Identification Number | — | — | C | C |
| INF | 2.063 | Additional Information | O | O | O | O |
| RLS | 2.064 | Respondents List | — | — | M | — |
| ERM | 2.074 | Status/Error Message Field | — | — | — | M |
| ENC | 2.320 | Expected Number of Candidates | M | M | — | — |

Identifier

Field Number

Field Name

CPS/PMS

MPS/MMS

SRE

ERR

LEN

2.001

Logical Record Length

M

M

M

M

IDC

2.002

Image Designation Character

M

M

M

M

SYS

2.003

System Information

M

M

M

M

CNO

2.007

Case Number

—

M

C

—

SQN

2.008

Sequence Number

—

C

C

—

MID

2.009

Latent Identifier

—

C

C

—

CRN

2.010

Criminal Reference Number

M

—

C

—

MN1

2.012

Miscellaneous Identification Number

—

—

C

C

MN2

2.013

Miscellaneous Identification Number

—

—

C

C

MN3

2.014

Miscellaneous Identification Number

—

—

C

C

MN4

2.015

Miscellaneous Identification Number

—

—

C

C

INF

2.063

Additional Information

O

O

O

O

RLS

2.064

Respondents List

—

—

M

—

ERM

2.074

Status/Error Message Field

—

—

—

M

ENC

2.320

Expected Number of Candidates

M

M

—

—

V stolpcu Stanje:

O = neobvezno; M = obvezno; C = pogojno, če so podatki na voljo

| * | = | če je prenos podatkov v skladu z nacionalno zakonodajo (ni zajet v Sklepu 2008/615/PNZ) |
| --- | --- | --- |

*

=

če je prenos podatkov v skladu z nacionalno zakonodajo (ni zajet v Sklepu 2008/615/PNZ)

9.5   Dodatek 5: Tip-1 Opredelitve zapisa

| Identifier | Condition | Field Number | Field Name | Character Type | Example Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | M | 1.001 | Logical Record Length | N | 1.001:230{GS} |
| VER | M | 1.002 | Version Number | N | 1.002:0300{GS} |
| CNT | M | 1.003 | File Content | N | 1.003:1{US}15{RS}2{US}00{RS}4{US}01{RS}4{US}02{RS}4{US}03{RS}4{US}04{RS}4{US}05{RS}4{US}06{RS}4{US}07{RS}4{US}08{RS}4{US}09{RS}4{US}10{RS}4{US}11{RS}4{US}12{RS}4{US}13{RS}4{US}14{GS} |
| TOT | M | 1.004 | Type of Transaction | A | 1.004:CPS{GS} |
| DAT | M | 1.005 | Date | N | 1.005:20050101{GS} |
| PRY | M | 1.006 | Priority | N | 1.006:4{GS} |
| DAI | M | 1.007 | Destination Agency | 1* | 1.007:DE/BKA{GS} |
| ORI | M | 1.008 | Originating Agency | 1* | 1.008:NL/NAFIS{GS} |
| TCN | M | 1.009 | Transaction Control Number | AN | 1.009:0200000004F{GS} |
| TCR | C | 1.010 | Transaction Control Reference | AN | 1.010:0200000004F{GS} |
| NSR | M | 1.011 | Native Scanning Resolution | AN | 1.011:19.68{GS} |
| NTR | M | 1.012 | Nominal Transmitting Resolution | AN | 1.012:19.68{GS} |
| DOM | M | 1.013 | Domain Name | AN | 1.013: INT-I{US}4.22{GS} |
| GMT | M | 1.014 | Greenwich Mean Time | AN | 1.014:20050101125959Z |

Identifier

Condition

Field Number

Field Name

Character Type

Example Data

LEN

M

1.001

Logical Record Length

N

1.001:230{GS}

VER

M

1.002

Version Number

N

1.002:0300{GS}

CNT

M

1.003

File Content

N

1.003:1{US}15{RS}2{US}00{RS}4{US}01{RS}4{US}02{RS}4{US}03{RS}4{US}04{RS}4{US}05{RS}4{US}06{RS}4{US}07{RS}4{US}08{RS}4{US}09{RS}4{US}10{RS}4{US}11{RS}4{US}12{RS}4{US}13{RS}4{US}14{GS}

TOT

M

1.004

Type of Transaction

A

1.004:CPS{GS}

DAT

M

1.005

Date

N

1.005:20050101{GS}

PRY

M

1.006

Priority

N

1.006:4{GS}

DAI

M

1.007

Destination Agency

1*

1.007:DE/BKA{GS}

ORI

M

1.008

Originating Agency

1*

1.008:NL/NAFIS{GS}

TCN

M

1.009

Transaction Control Number

AN

1.009:0200000004F{GS}

TCR

C

1.010

Transaction Control Reference

AN

1.010:0200000004F{GS}

NSR

M

1.011

Native Scanning Resolution

AN

1.011:19.68{GS}

NTR

M

1.012

Nominal Transmitting Resolution

AN

1.012:19.68{GS}

DOM

M

1.013

Domain Name

AN

1.013: INT-I{US}4.22{GS}

GMT

M

1.014

Greenwich Mean Time

AN

1.014:20050101125959Z

V stolpcu Stanje: O = neobvezno, M = obvezno, C = pogojno

V stolpcu Tip znaka: A = alfa, N = numerični, B = dvojiški

1* dovoljeni znaki za ime agencije so [„0..9“, „A..Z“, „a..z“, „_“, „.“, „“, „–“]

9.6   Dodatek 6 Tip-2 Opredelitve zapisa

Tabela A.6.1: Prenos CPS in PMS

| Identifier | Condition | Field Number | Field Name | Character Type | Example Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | M | 2.001 | Logical Record Length | N | 2.001:909{GS} |
| IDC | M | 2.002 | Image Designation Character | N | 2.002:00{GS} |
| SYS | M | 2.003 | System Information | N | 2.003:0422{GS} |
| CRN | M | 2.010 | Criminal Reference Number | AN | 2.010:DE/E999999999{GS} |
| INF | O | 2.063 | Additional Information | 1* | 2.063:Additional Information 123{GS} |
| ENC | M | 2.320 | Expected Number of Candidates | N | 2.320:1{GS} |

Identifier

Condition

Field Number

Field Name

Character Type

Example Data

LEN

M

2.001

Logical Record Length

N

2.001:909{GS}

IDC

M

2.002

Image Designation Character

N

2.002:00{GS}

SYS

M

2.003

System Information

N

2.003:0422{GS}

CRN

M

2.010

Criminal Reference Number

AN

2.010:DE/E999999999{GS}

INF

O

2.063

Additional Information

1*

2.063:Additional Information 123{GS}

ENC

M

2.320

Expected Number of Candidates

N

2.320:1{GS}

Tabela A.6.2: Prenos SRE

| Identifier | Condition | Field Number | Field Name | Character Type | Example Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | M | 2.001 | Logical Record Length | N | 2.001:909{GS} |
| IDC | M | 2.002 | Image Designation Character | N | 2.002:00{GS} |
| SYS | M | 2.003 | System Information | N | 2.003:0422{GS} |
| CRN | C | 2.010 | Criminal Reference Number | AN | 2.010:NL/2222222222{GS} |
| MN1 | C | 2.012 | Miscellaneous Identification Number | AN | 2.012:E999999999{GS} |
| MN2 | C | 2.013 | Miscellaneous Identification Number | AN | 2.013:E999999999{GS} |
| MN3 | C | 2.014 | Miscellaneous Identification Number | N | 2.014:0001{GS} |
| MN4 | C | 2.015 | Miscellaneous Identification Number | A | 2.015:A{GS} |
| INF | O | 2.063 | Additional Information | 1* | 2.063:Additional Information 123{GS} |
| RLS | M | 2.064 | Respondents List | AN | 2.064:CPS{RS}I{RS}001/001{RS}999999{GS} |

Identifier

Condition

Field Number

Field Name

Character Type

Example Data

LEN

M

2.001

Logical Record Length

N

2.001:909{GS}

IDC

M

2.002

Image Designation Character

N

2.002:00{GS}

SYS

M

2.003

System Information

N

2.003:0422{GS}

CRN

C

2.010

Criminal Reference Number

AN

2.010:NL/2222222222{GS}

MN1

C

2.012

Miscellaneous Identification Number

AN

2.012:E999999999{GS}

MN2

C

2.013

Miscellaneous Identification Number

AN

2.013:E999999999{GS}

MN3

C

2.014

Miscellaneous Identification Number

N

2.014:0001{GS}

MN4

C

2.015

Miscellaneous Identification Number

A

2.015:A{GS}

INF

O

2.063

Additional Information

1*

2.063:Additional Information 123{GS}

RLS

M

2.064

Respondents List

AN

2.064:CPS{RS}I{RS}001/001{RS}999999{GS}

Tabela A.6.3: Prenos ERR

| Identifier | Condition | Field Number | Field Name | Character Type | Example Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | M | 2.001 | Logical Record Length | N | 2.001:909{GS} |
| IDC | M | 2.002 | Image Designation Character | N | 2.002:00{GS} |
| SYS | M | 2.003 | System Information | N | 2.003:0422{GS} |
| MN1 | M | 2.012 | Miscellaneous Identification Number | AN | 2.012:E999999999{GS} |
| MN2 | C | 2.013 | Miscellaneous Identification Number | AN | 2.013:E999999999{GS} |
| MN3 | C | 2.014 | Miscellaneous Identification Number | N | 2.014:0001{GS} |
| MN4 | C | 2.015 | Miscellaneous Identification Number | A | 2.015:A{GS} |
| INF | O | 2.063 | Additional Information | 1* | 2.063:Additional Information 123{GS} |
| ERM | M | 2.074 | Status/Error Message Field | AN | 2.074: 201: IDC - 1 FIELD 1.009 WRONG CONTROL CHARACTER {LF} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID SYSTEM INFORMATION {GS} |

Identifier

Condition

Field Number

Field Name

Character Type

Example Data

LEN

M

2.001

Logical Record Length

N

2.001:909{GS}

IDC

M

2.002

Image Designation Character

N

2.002:00{GS}

SYS

M

2.003

System Information

N

2.003:0422{GS}

MN1

M

2.012

Miscellaneous Identification Number

AN

2.012:E999999999{GS}

MN2

C

2.013

Miscellaneous Identification Number

AN

2.013:E999999999{GS}

MN3

C

2.014

Miscellaneous Identification Number

N

2.014:0001{GS}

MN4

C

2.015

Miscellaneous Identification Number

A

2.015:A{GS}

INF

O

2.063

Additional Information

1*

2.063:Additional Information 123{GS}

ERM

M

2.074

Status/Error Message Field

AN

2.074: 201: IDC - 1 FIELD 1.009 WRONG CONTROL CHARACTER {LF} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID SYSTEM INFORMATION {GS}

Tabela A.6.4: Prenos MPS in MMS

| Identifier | Condition | Field Number | Field Name | Character Type | Example Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | M | 2.001 | Logical Record Length | N | 2.001:909{GS} |
| IDC | M | 2.002 | Image Designation Character | N | 2.002:00{GS} |
| SYS | M | 2.003 | System Information | N | 2.003:0422{GS} |
| CNO | M | 2.007 | Case Number | AN | 2.007:E999999999{GS} |
| SQN | C | 2.008 | Sequence Number | N | 2.008:0001{GS} |
| MID | C | 2.009 | Latent Identifier | A | 2.009:A{GS} |
| INF | O | 2.063 | Additional Information | 1* | 2.063:Additional Information 123{GS} |
| ENC | M | 2.320 | Expected Number of Candidates | N | 2.320:1{GS} |

Identifier

Condition

Field Number

Field Name

Character Type

Example Data

LEN

M

2.001

Logical Record Length

N

2.001:909{GS}

IDC

M

2.002

Image Designation Character

N

2.002:00{GS}

SYS

M

2.003

System Information

N

2.003:0422{GS}

CNO

M

2.007

Case Number

AN

2.007:E999999999{GS}

SQN

C

2.008

Sequence Number

N

2.008:0001{GS}

MID

C

2.009

Latent Identifier

A

2.009:A{GS}

INF

O

2.063

Additional Information

1*

2.063:Additional Information 123{GS}

ENC

M

2.320

Expected Number of Candidates

N

2.320:1{GS}

V stolpcu Stanje: O = neobvezno, M = obvezno, C = pogojno

V stolpcu Tip znaka: A = alfa, N = numerični, B = dvojiški

1* dovoljeni znaki so [„0..9“, „A..Z“, „a..z“, „_“, „.“, „“, „–“, „,“]

9.7   Dodatek 7: Kompresijske kode v lestvici sivine

Kompresijske kode

| Compression | Value | Remarks |
| --- | --- | --- |
| Wavelet Scalar Quantization Grayscale Fingerprint Image Compression Specification
  IAFIS-IC-0010(V3), dated December 19, 1997 | WSQ | Algorithm to be used for the compression of grayscale images in Type-4, Type-7 and Type-13 to Type-15 records. Shall not be used for resolutions > 500dpi. |
| JPEG 2000
  [ISO 15444/ITU T.800] | J2K | To be used for lossy and losslessly compression of grayscale images in Type-13 to Type-15 records. Strongly recommended for resolutions > 500 dpi |

Compression

Value

Remarks

Wavelet Scalar Quantization Grayscale Fingerprint Image Compression Specification

IAFIS-IC-0010(V3), dated December 19, 1997

WSQ

Algorithm to be used for the compression of grayscale images in Type-4, Type-7 and Type-13 to Type-15 records. Shall not be used for resolutions > 500dpi.

JPEG 2000

[ISO 15444/ITU T.800]

J2K

To be used for lossy and losslessly compression of grayscale images in Type-13 to Type-15 records. Strongly recommended for resolutions > 500 dpi

9.8   Dodatek 8: Specifikacija elektronske pošte

Zaradi izboljšave notranjega pretoka dela je treba v polje „zadeva“ v elektronski pošti za prenos PRUEM vnesti kodo države (CC) države članice, ki pošilja sporočilo in tip prenosa (polje TOT 1.004).

Oblika: CC/tip prenosa

Primer: „DE/CPS“

Vsebina elektronske pošte je lahko prazna.

POGLAVJE 3: Izmenjava podatkov o registraciji vozil

1.   Skupni niz podatkov za avtomatizirano iskanje podatkov o registraciji vozil

1.1   Opredelitve

Opredelitve obveznih elementov podatkov in neobveznih elementov podatkov iz člena 16(4) so naslednje:

Obvezno (M):

Element podatka je treba sporočiti, ko so informacije na voljo v nacionalnem registru države članice. Zato je izmenjava informacij obvezna, ko so te na voljo.

Neobvezno (O):

Element podatka se lahko sporoči, ko so informacije na voljo v nacionalnem registru države članice. Zato izmenjava informacij ni obvezna, tudi ko so informacije na voljo.

Za vsak element v nizu podatkov, ki je posebej opredeljen kot pomemben glede na Sklep 2008/615/PNZ se navede oznaka (Y).

1.2   Poizvedba o vozilu/lastniku/imetniku

1.2.1   Sprožilci poizvedbe

Obstajata dva različna načina iskanja informacij, ki sta opredeljena v naslednjem odstavku:

| — | po številki šasije (VIN), referenčnem datumu in času (neobvezno), |
| --- | --- |

—

po številki šasije (VIN), referenčnem datumu in času (neobvezno),

| — | po številki registrske tablice, številki šasije (VIN) (neobvezno), referenčnem datumu in času (neobvezno). |
| --- | --- |

—

po številki registrske tablice, številki šasije (VIN) (neobvezno), referenčnem datumu in času (neobvezno).

S pomočjo teh meril iskanja bodo posredovane informacije v zvezi z enim ali včasih več vozili. Če je treba posredovati informacije o le enem vozilu, se vse informacije posredujejo v enem odgovoru. Če je najdeno več kot eno vozilo, lahko zaprošena država članica sama določi, katere informacije bo posredovala; vse elemente ali le elemente za izpopolnitev poizvedbe (npr. zaradi zasebnosti ali delovanja).

Elementi, ki so potrebni za izpopolnitev poizvedbe so navedeni v odstavku 1.2.2.1. V odstavku 1.2.2.2 je opisan celoten niz informacij.

Kadar se poizvedba opravlja po številki šasije, referenčnem datumu in času, se lahko opravi v eni ali vseh sodelujočih državah članicah.

Kadar se poizvedba opravlja po številki dovoljenja, referenčnem datumu in času, jo je treba opraviti v eni določeni državi članici.

Navadno se za poizvedbo uporabi dejanski datum in čas, poizvedbo pa je mogoče opraviti tudi s preteklim referenčnim datumom in časom. Kadar se opravi poizvedba s preteklim referenčnim datumom in časom in preteklih informacij ni na voljo v registru določene države članice, ker se take informacije sploh ne evidentirajo, se dejanske informacije lahko posredujejo z navedbo, da je informacija dejanska informacija.

1.2.2   Niz podatkov

| 1.2.2.1 | Posredovane informacije, potrebne za izpopolnitev poizvedbe








  Item | M/O (3) | Opombe | Prüm Y/N (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Data relating to vehicles | | | |
| Licence number | M | | Y |
| Chassis number/VIN | M | | Y |
| Country of registration | M | | Y |
| Make | M | (D.1 (5)) e.g. Ford, Opel, Renault etc. | Y |
| Commercial type of the vehicle | M | (D.3) e.g. Focus, Astra, Megane | Y |
| EU Category Code | M | (J) mopeds, motorbikes, cars etc. | Y |

1.2.2.1

Posredovane informacije, potrebne za izpopolnitev poizvedbe

Item

M/O (3)

Opombe

Prüm Y/N (4)

Data relating to vehicles

Licence number

M

Y

Chassis number/VIN

M

Y

Country of registration

M

Y

Make

M

(D.1 (5)) e.g. Ford, Opel, Renault etc.

Y

Commercial type of the vehicle

M

(D.3) e.g. Focus, Astra, Megane

Y

EU Category Code

M

(J) mopeds, motorbikes, cars etc.

Y

| 1.2.2.2 | Celoten niz podatkov








  Item | M/O (6) | Remarks | Prüm Y/N |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Data relating to holders of the vehicle | | (C.1 (7)) The data refer to the holder of the specific registration certificate. | |
| Registration holders’ (company) name | M | (C.1.1.)
  separate fields will be used for surname, infixes, titles etc.,
  and
  the name in printable format will be communicated | Y |
| First name | M | (C.1.2)
  separate fields for first name(s) and initials will be used,
  and
  the name in printable format will be communicated | Y |
| Address | M | (C.1.3)
  separate fields will be used for Street, House number and Annex, Zip code, Place of residence, Country of residence etc.,
  and
  the Address in printable format will be communicated | Y |
| Gender | M | Male, female | Y |
| Date of birth | M | | Y |
| Legal entity | M | individual, association, company, firm etc. | Y |
| Place of Birth | O | | Y |
| ID Number | O | An identifier that uniquely identifies the person or the company. | N |
| Type of ID Number | O | The type of ID Number (e.g. passport number). | N |
| Start date holdership | O | Start date of the holdership of the car. This date will often be the same as printed under (I) on the registration certificate of the vehicle. | N |
| End date holdership | O | End data of the holdership of the car. | N |
| Type of holder | O | If there is no owner of the vehicle (C.2) the reference to the fact that the holder of the registration certificate:






  — | is the vehicle owner |

1.2.2.2

Celoten niz podatkov

Item

M/O (6)

Remarks

Prüm Y/N

Data relating to holders of the vehicle

(C.1 (7)) The data refer to the holder of the specific registration certificate.

Registration holders’ (company) name

M

(C.1.1.)

separate fields will be used for surname, infixes, titles etc.,

and

the name in printable format will be communicated

Y

First name

M

(C.1.2)

separate fields for first name(s) and initials will be used,

and

the name in printable format will be communicated

Y

Address

M

(C.1.3)

separate fields will be used for Street, House number and Annex, Zip code, Place of residence, Country of residence etc.,

and

the Address in printable format will be communicated

Y

Gender

M

Male, female

Y

Date of birth

M

Y

Legal entity

M

individual, association, company, firm etc.

Y

Place of Birth

O

Y

ID Number

O

An identifier that uniquely identifies the person or the company.

N

Type of ID Number

O

The type of ID Number (e.g. passport number).

N

Start date holdership

O

Start date of the holdership of the car. This date will often be the same as printed under (I) on the registration certificate of the vehicle.

N

End date holdership

O

End data of the holdership of the car.

N

Type of holder

O

If there is no owner of the vehicle (C.2) the reference to the fact that the holder of the registration certificate:

—

is the vehicle owner

| — | is not the vehicle owner |
| --- | --- |

—

is not the vehicle owner

| — | is not identified by the registration certificate as being the vehicle owner |
| --- | --- |

—

is not identified by the registration certificate as being the vehicle owner

N

Data relating to owners of the vehicle

(C.2)

Owners’ (company) name

M

(C.2.1)

Y

First name

M

(C.2.2)

Y

Address

M

(C.2.3)

Y

Gender

M

male, female

Y

Date of birth

M

Y

Legal entity

M

individual, association, company, firm etc.

Y

Place of Birth

O

Y

ID Number

O

An identifier that uniquely identifies the person or the company.

N

Type of ID Number

O

The type of ID Number (e.g. passport number).

N

Start date ownership

O

Start date of the ownership of the car.

N

End date ownership

O

End data of the ownership of the car.

N

Data relating to vehicles

Licence number

M

Y

Chassis number/VIN

M

Y

Country of registration

M

Y

Make

M

(D.1) e.g. Ford, Opel, Renault etc.

Y

Commercial type of the vehicle

M

(D.3) e.g. Focus, Astra, Megane

Y

Nature of the vehicle/EU Category Code

M

(J) mopeds, motorbikes, cars etc.

Y

Date of first registration

M

(B) date of first registration of the vehicle somewhere in the world

Y

Start date (actual) registration

M

(I) Date of the registration to which the specific certificate of the vehicle refers

Y

End date registration

M

End data of the registration to which the specific certificate of the vehicle refers. It is possible this date indicates the period of validity as printed on the document if not unlimited (document abbreviation = H).

Y

Status

M

scrapped, stolen, exported etc.

Y

Start date status

M

Y

End date status

O

N

kW

O

(P.2)

Y

Capacity

O

(P.1)

Y

Type of licence number

O

regular, transito etc.

Y

Vehicle document id 1

O

The first unique document ID as printed on the vehicle document

Y

Vehicle document id 2 (8)

O

A second document ID as printed on the vehicle document.

Y

Data relating to insurances

Insurance company name

O

Y

Begin date insurance

O

Y

End date insurance

O

Y

Address

O

Y

Insurance number

O

Y

ID Number

O

An identifier that uniquely identifies the company.

N

Type of ID Number

O

The type of ID Number (e.g. number of the Chamber of Commerce)

N

2.   Varnost podatkov

2.1   Pregled

Programska aplikacija Eucaris omogoča varno sporočanje drugim državam članicam in z uporabo formata XML komunicira z obstoječimi sistemi v državah članicah. Države članice izmenjujejo sporočila, tako da jih neposredno pošljejo prejemniku. Podatkovni center države članice je povezan z omrežjem EU TESTA.

XML sporočila, ki se pošiljajo v omrežju, so šifrirana. Tehnika za šifriranje teh sporočil je SSL. Sporočila, poslana podpori, so sporočila XML v navadnem besedilu, saj povezava med aplikacijo in podporo poteka v zavarovanem okolju.

Zagotovljena je aplikacija odjemalca, ki se lahko uporabi v državi članici za poizvedbo v lastnem registru ali v registrih drugih držav članic. Odjemalci bodo identificirani s pomočjo uporabniškega imena/gesla ali certifikata odjemalca. Povezava do uporabnika je lahko šifrirana, vendar je to v pristojnosti vsake posamezne države članice.

2.2   Varnostne lastnosti, povezane z izmenjavo sporočil

Varnostni načrt temelji na kombinaciji HTTPS in XML podpisa. Pri tej možnosti se uporablja podpis XML za podpis vseh sporočil, poslanih na strežnik, tako da se pošiljatelja sporočila lahko potrdi s preverjanjem podpisa. 1-stranski SSL (le certifikat strežnika) se uporablja za zaščito zaupnosti in integritete sporočil, ki se prenašajo, in zagotavlja zaščito pred izbrisom/ponovnim predvajanjem in vstavljanjem. Namesto dogovorjenega razvoja programske opreme za izvedbo 2-stranskega SSL, se izvaja podpis XML. Uporaba podpisa XML je bližje načrtu spletnih storitev kot 2-stranski SSL in je zato bolj strateška.

Podpis XML se lahko izvede na več načinov, vendar je izbrani pristop uporaba podpisa XML, in sicer kot dela varnosti spletnih storitev (WSS). WSS določa, kako je treba uporabljati podpis XML. Ker WSS izhaja iz standarda SOAP, je logično, da se kolikor je mogoče držimo standarda SOAP.

2.3   Varnostne lastnosti, ki niso povezane z izmenjavo sporočil

2.3.1   Avtentifikacija uporabnikov

Uporabniki spletne aplikacije Eucaris se potrdijo z uporabniškim imenom in geslom. Ker se uporablja standardna avtentifikacija za Windows, lahko države članice okrepijo raven avtentifikacije uporabnikov, če je to potrebno, in sicer z uporabo certifikatov strank.

2.3.2   Vloge uporabnikov

Programska aplikacija Eucaris podpira različne vloge uporabnikov. Vsak skupek storitev ima lastno pooblastilo. Npr. (izključni) uporabniki funkcionalnosti „Pogodbe Eucaris“ ne smejo uporabljati funkcionalnosti „Prüm“. Administratorske storitve so ločene od rednih vlog končnih uporabnikov.

2.3.3   Kontrolno beleženje in sledenje izmenjavi sporočil

Kontrolno beleženje vseh tipov sporočil omogoča programska aplikacija Eucaris. Funkcija administratorja omogoča, da nacionalni administrator določi, katera sporočila se zabeležijo: zaprosila končnih uporabnikov, zaprosila, ki prihajajo iz drugih držav članic, informacije iz nacionalnih registrov, itd.

Aplikacija se lahko konfigurira tako, da se za to kontrolno beleženje uporabi notranja ali zunanja baza podatkov (Oracle). Odločitev o tem, katera sporočila je treba zabeležiti, je jasno odvisna od naprav za kontrolno beleženje drugje v podedovanih sistemih in povezanih aplikacijah odejmalcev.

Glava vsakega sporočila vsebuje informacije o državi članici prosilki, organizaciji prosilki v tej državi članici in zadevnem uporabniku. Naveden je tudi razlog zaprosila.

S pomočjo kombiniranega kontrolnega beleženja v državi članici prosilki in državi članici, ki odgovarja, je možno popolno sledenje vsem izmenjavam sporočil (npr. na zahtevo zadevnega državljana).

Kontrolno beleženje se konfigurira prek spletnega odjemalca v sistemu Eucaris (meni Administracija, Konfiguracija kontrolnega beleženja). Funkcionalnost kontrolnega beleženja opravlja centralni sistem. Ko je kontrolno beleženje omogočeno, se celotno sporočilo (glava in vsebina) shrani v en zapis. Stopnja kontrolnega beleženja se lahko določi glede na opredeljeno storitev in na tip sporočila, ki prihaja prek centralnega sistema.

Stopnje kontrolnega beleženja

Možne so naslednje stopnje kontrolnega beleženja:

zasebno – sporočilo je zabeleženo: kontrolno beleženje NI na voljo službi za pridobivanje kontrolnih beleženj, ampak je na voljo le na nacionalni ravni za revizije in reševanje problemov;

Nni – sporočilo sploh ni zabeleženo.

Tipi sporočil

Izmenjava informacij med državami članicami je sestavljena iz več sporočil, ki so shematsko prikazana na spodnji sliki.

Možni tipi sporočil (na sliki, prikazani za centralni sistem Eucaris države članice X) so:

| 1. | zaprosilo centralnemu sistemu_sporočilo o zaprosilu odjemalca |
| --- | --- |

1.

zaprosilo centralnemu sistemu_sporočilo o zaprosilu odjemalca

| 2. | zaprosilo drugi državi članici_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema te države članice |
| --- | --- |

2.

zaprosilo drugi državi članici_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema te države članice

| 3. | zaprosilo centralnega sistema te države članice_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema druge države članice |
| --- | --- |

3.

zaprosilo centralnega sistema te države članice_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema druge države članice

| 4. | zaprosilo podedovanemu registru_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema |
| --- | --- |

4.

zaprosilo podedovanemu registru_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema

| 5. | zaprosilo centralnemu sistemu_sporočilo o zaprosilu podedovanega registra |
| --- | --- |

5.

zaprosilo centralnemu sistemu_sporočilo o zaprosilu podedovanega registra

| 6. | odgovor centralnega sistema_sporočilo o zaprosilu odjemalca |
| --- | --- |

6.

odgovor centralnega sistema_sporočilo o zaprosilu odjemalca

| 7. | odgovor druge države članice_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema te države članice |
| --- | --- |

7.

odgovor druge države članice_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema te države članice

| 8. | odgovor centralnega sistema te države članice_sporočilo o zaprosilu druge države članice |
| --- | --- |

8.

odgovor centralnega sistema te države članice_sporočilo o zaprosilu druge države članice

| 9. | odgovor podedovanega registra_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema |
| --- | --- |

9.

odgovor podedovanega registra_sporočilo o zaprosilu centralnega sistema

| 10. | odgovor centralnega sistema_sporočilo o zaprosilu podedovanega registra
  Na sliki so prikazane naslednje izmenjave informacij:






  — | Zaprosilo za informacijo s strani države članice X državi članici Y – modre puščice. To zaprosilo in odgovor je sestavljeno iz tipov sporočil 1, 2, 7 in 6. |
| --- | --- | --- |

10.

odgovor centralnega sistema_sporočilo o zaprosilu podedovanega registra

Na sliki so prikazane naslednje izmenjave informacij:

—

Zaprosilo za informacijo s strani države članice X državi članici Y – modre puščice. To zaprosilo in odgovor je sestavljeno iz tipov sporočil 1, 2, 7 in 6.

| — | Zaprosilo za informacijo s strani države članice Z državi članici X – rdeče puščice. To zaprosilo in odgovor je sestavljeno iz tipov sporočil 3, 4, 9 in 8. |
| --- | --- |

—

Zaprosilo za informacijo s strani države članice Z državi članici X – rdeče puščice. To zaprosilo in odgovor je sestavljeno iz tipov sporočil 3, 4, 9 in 8.

| — | Zaprosilo za informacijo s strani podedovanega registra njegovemu centralnemu sistemu (ta pot vključuje tudi zaprosilo posameznega odjemalca za razpoložljivim registrom) – zelene puščice. Ta vrsta zaprosila je sestavljena iz sporočil tipa 5 in 10. |
| --- | --- |

—

Zaprosilo za informacijo s strani podedovanega registra njegovemu centralnemu sistemu (ta pot vključuje tudi zaprosilo posameznega odjemalca za razpoložljivim registrom) – zelene puščice. Ta vrsta zaprosila je sestavljena iz sporočil tipa 5 in 10.

Slika: Tipi sporočil za kontrolno beleženje

Image

2.3.4   Varnostni modul strojne opreme

Varnostni modul strojne opreme se ne uporablja.

Varnostni modul strojne opreme (HSM) zagotavlja dobro zaščito za ključ, ki se uporablja za podpis sporočil in identifikacijo strežnikov. To dodatno prispeva k splošni ravni varnosti, vendar je HSM drag za nakup/vzdrževanje in ni nobenih zahtev za odločitev za FIPS 140-2 stopnja 2 ali stopnja 3 HSM. Ker se uporablja zaprto omrežje, ki učinkovito ublaži nevarnosti, je bilo odločeno, da se na začetku HSM ne bo uporabljal. Če bo HSM potreben za npr. pridobitev akreditacije, se lahko strukturi doda.

3.   Tehnični pogoji izmenjave podatkov

3.1   Splošen opis aplikacije EUCARIS

3.1.1   Pregled

Aplikacija EUCARIS povezuje vse sodelujoče države članice v zankasto omrežje, v okviru katerega vsaka država članica z drugo državo članico komunicira neposredno. Za vzpostavitev komunikacije ni potrebna osrednja komponenta. Aplikacija Eucaris izvaja varno sporočanje drugim državam članicam in v formatu XML sporoča podpori podedovanim sistemom držav članic. Ta struktura je razvidna na naslednji sliki.

Image

Država članica izmenjuje sporočila, tako da jih neposredno pošlje prejemniku. Podatkovni center države članice je povezan z omrežjem, ki se uporablja za izmenjavo podatkov (TESTA). Za dostop do omrežja TESTA, se države članice priključijo nanj prek nacionalnih portalov. Za povezavo na omrežje se uporablja požarni zid, usmerjevalnik pa povezuje aplikacijo Eucaris s požarnim zidom. Odvisno od možnosti, izbrane za zaščito sporočil, se uporablja certifikat z usmerjevalnikom ali aplikacijo Eucaris.

Zagotovljena je aplikacija odjemalca, ki se lahko uporabi v državi članici za poizvedbo v lastnem registru ali v registrih drugih držav članic. Aplikacija odjemalca se poveže na Eucaris. Odjemalci bodo identificirani s pomočjo uporabniškega imena/gesla ali certifikata stranke. Povezava do uporabnika v zunanji organizaciji (npr. policiji) je lahko šifrirana, vendar je to v pristojnosti vsake posamezne države članice.

3.1.2   Področje uporabe sistema

Področje uporabe sistema Eucaris je omejeno na postopke, vključene v izmenjavo informacij med organi, pristojnimi za registriranje vozil v državah članicah, in osnovno predstavitev teh informacij. Postopki in avtomatizirani procesi, v katerih se bodo informacije uporabljale, ne sodijo v področje uporabe sistema.

Države članice lahko uporabljajo funkcionalnost odjemalca v okviru sistema Eucaris ali pa vzpostavijo svoje prilagojene aplikacije odjemalca. V spodnji tabeli je opisano, kateri vidiki sistema Eucaris so obvezni in/ali predpisani in kateri so neobvezni za uporabo in/ali jih lahko države članice prosto določijo.

| EUCARIS aspects | M/O (9) | Remark |
| --- | --- | --- |
| Network concept | M | The concept is an „any-to-any“ communication. |
| Physical network | M | TESTA |
| Core application | M | The core application of EUCARIS has to be used to connect to the other Member States. The following functionality is offered by the core:






  — | Encrypting and signing of the messages; |

EUCARIS aspects

M/O (9)

Remark

Network concept

M

The concept is an „any-to-any“ communication.

Physical network

M

TESTA

Core application

M

The core application of EUCARIS has to be used to connect to the other Member States. The following functionality is offered by the core:

—

Encrypting and signing of the messages;

| — | Checking of the identity of the sender; |
| --- | --- |

—

Checking of the identity of the sender;

| — | Authorization of Member States and local users; |
| --- | --- |

—

Authorization of Member States and local users;

| — | Routing of messages; |
| --- | --- |

—

Routing of messages;

| — | Queuing of asynchronous messages if the recipient service is temporally unavailable; |
| --- | --- |

—

Queuing of asynchronous messages if the recipient service is temporally unavailable;

| — | Multiple country inquiry functionality; |
| --- | --- |

—

Multiple country inquiry functionality;

| — | Logging of the exchange of messages; |
| --- | --- |

—

Logging of the exchange of messages;

| — | Storage of incoming messages |
| --- | --- |

—

Storage of incoming messages

Client application

O

In addition to the core application the EUCARIS II client application can be used by a Member State. When applicable, the core and client application are modified under auspices of the EUCARIS organisation.

Security concept

M

The concept is based on XML-signing by means of client certificates and SSL-encryption by means of service certificates.

Message specifications

M

Every Member State has to comply with the message specifications as set by the EUCARIS organisation and this Council Decision. The specifications can only be changed by the EUCARIS organisation in consultation with the Member States.

Operation and Support

M

The acceptance of new Member States or a new functionality is under auspices of the EUCARIS organisation. Monitoring and help desk functions are managed centrally by an appointed Member State.

3.2   Funkcijske in nefunkcijske zahteve

3.2.1   Generična funkcionalnost

V tem delu so na splošno opisane glavne generične funkcije.

| Št. | Opis |
| --- | --- |
| 1. | Sistem omogoča organom držav članic, pristojnim za registracije, interaktivno izmenjavo sporočil o zaprosilu in odgovoru. |
| 2. | Sistem vsebuje aplikacijo odjemalca, ki omogoča končnemu uporabniku, da pošlje zaprosila in predstavi informacije v odgovoru za ročno obdelavo. |
| 3. | Sistem omogoča „oddajanje“, kar omogoča državam članicam, da pošljejo zaprosilo vsem drugim državam članicam. Glavna aplikacija prihajajoče odgovore uskladi v eno sporočilo o odgovoru aplikaciji odjemalca (ta funkcionalnost se imenuje „poizvedba v več državah“). |
| 4. | Sistem lahko obravnava različne vrste sporočil. Vloge uporabnikov, pooblastila, usmerjanje, podpis in kontrolno beleženje so opredeljeni glede na posamezno storitev. |
| 5. | Sistem omogoča državam članicam, da izmenjujejo svežnje sporočil ali sporočila, ki vsebujejo veliko število zaprosil ali odgovorov. Ta sporočila se obravnavajo na asinhron način. |
| 6. | Sistem postavi v vrsto asinhrona sporočila, če je država članica prejemnica začasno nedosegljiva in zagotavlja dostavo, kakor hitro prejemnik spet deluje. |
| 7. | Sistem shranjuje prihajajoča asinhrona sporočila, dokler se ne procesirajo. |
| 8. | Sistem omogoča dostop le aplikacijam v okviru sistemu Eucaris drugih držav članic, ne pa posameznim organizacijam v teh drugih državah članicah, tj., vsak organ, pristojen za registracijo, deluje kot edini portal med svojimi nacionalnimi končnimi uporabniki in ustreznimi organi v drugih državah članicah. |
| 9. | Možno je opredeliti uporabnike različnih držav članic na enem strežniku Eucaris in jih pooblastiti glede na pravice navedene države članice. |
| 10. | Informacije o državi članici prosilki, organizaciji in končnem uporabniku so vključene v sporočila. |
| 11. | Sistem omogoča kontrolno beleženje izmenjave sporočil med različnimi državami članicami in med osnovno aplikacijo in nacionalnimi registracijskimi sistemi. |
| 12. | Sistem omogoča posebnega sekretarja, ki je organizacija ali država članica, izrecno določena za nalogo, da zbira kontrolno zabeležene informacije o sporočilih, ki so jih vse sodelujoče države članice poslale/prejele, da se pripravijo statistična poročila. |
| 13. | Vsaka država članica sama navede, katere kontrolno zabeležene informacije so dane na voljo sekretarju in katere informacije so „zasebne“. |
| 14. | Sistem omogoča, da nacionalni administratorji vsake države članice pridobijo statistične podatke o uporabi. |
| 15. | Sistem omogoča dodajanje novih držav članic s pomočjo enostavne administrativne naloge. |

Št.

Opis

1.

Sistem omogoča organom držav članic, pristojnim za registracije, interaktivno izmenjavo sporočil o zaprosilu in odgovoru.

2.

Sistem vsebuje aplikacijo odjemalca, ki omogoča končnemu uporabniku, da pošlje zaprosila in predstavi informacije v odgovoru za ročno obdelavo.

3.

Sistem omogoča „oddajanje“, kar omogoča državam članicam, da pošljejo zaprosilo vsem drugim državam članicam. Glavna aplikacija prihajajoče odgovore uskladi v eno sporočilo o odgovoru aplikaciji odjemalca (ta funkcionalnost se imenuje „poizvedba v več državah“).

4.

Sistem lahko obravnava različne vrste sporočil. Vloge uporabnikov, pooblastila, usmerjanje, podpis in kontrolno beleženje so opredeljeni glede na posamezno storitev.

5.

Sistem omogoča državam članicam, da izmenjujejo svežnje sporočil ali sporočila, ki vsebujejo veliko število zaprosil ali odgovorov. Ta sporočila se obravnavajo na asinhron način.

6.

Sistem postavi v vrsto asinhrona sporočila, če je država članica prejemnica začasno nedosegljiva in zagotavlja dostavo, kakor hitro prejemnik spet deluje.

7.

Sistem shranjuje prihajajoča asinhrona sporočila, dokler se ne procesirajo.

8.

Sistem omogoča dostop le aplikacijam v okviru sistemu Eucaris drugih držav članic, ne pa posameznim organizacijam v teh drugih državah članicah, tj., vsak organ, pristojen za registracijo, deluje kot edini portal med svojimi nacionalnimi končnimi uporabniki in ustreznimi organi v drugih državah članicah.

9.

Možno je opredeliti uporabnike različnih držav članic na enem strežniku Eucaris in jih pooblastiti glede na pravice navedene države članice.

10.

Informacije o državi članici prosilki, organizaciji in končnem uporabniku so vključene v sporočila.

11.

Sistem omogoča kontrolno beleženje izmenjave sporočil med različnimi državami članicami in med osnovno aplikacijo in nacionalnimi registracijskimi sistemi.

12.

Sistem omogoča posebnega sekretarja, ki je organizacija ali država članica, izrecno določena za nalogo, da zbira kontrolno zabeležene informacije o sporočilih, ki so jih vse sodelujoče države članice poslale/prejele, da se pripravijo statistična poročila.

13.

Vsaka država članica sama navede, katere kontrolno zabeležene informacije so dane na voljo sekretarju in katere informacije so „zasebne“.

14.

Sistem omogoča, da nacionalni administratorji vsake države članice pridobijo statistične podatke o uporabi.

15.

Sistem omogoča dodajanje novih držav članic s pomočjo enostavne administrativne naloge.

3.2.2   Uporabnost

| Št. | Opis |
| --- | --- |
| 16. | Sistem zagotavlja vmesnik za avtomatizirano procesiranje sporočil s strani podpore sistemom/podedovanih programov in omogoča integracijo uporabniškega vmesnika v navedene sisteme (prilagojeni uporabniški vmesnik). |
| 17. | Sistem je lahko obvladljiv, sam po sebi razumljiv in vsebuje besedilo za pomoč. |
| 18. | Sistem je dokumentiran za pomoč državam članicam pri integraciji, operativnih dejavnostih in prihodnjem vzdrževanju (npr. referenčni priročniki, funkcionalna/tehnična dokumentacija, operativne smernice ...). |
| 19. | Uporabniški vmesnik je večjezičen in omogoča končnemu uporabniku, da izbere želen jezik. |
| 20. | Uporabniški vmesnik omogoča, da lokalni administrator prevede točke na ekranu in kodirane informacije v nacionalni jezik. |

Št.

Opis

16.

Sistem zagotavlja vmesnik za avtomatizirano procesiranje sporočil s strani podpore sistemom/podedovanih programov in omogoča integracijo uporabniškega vmesnika v navedene sisteme (prilagojeni uporabniški vmesnik).

17.

Sistem je lahko obvladljiv, sam po sebi razumljiv in vsebuje besedilo za pomoč.

18.

Sistem je dokumentiran za pomoč državam članicam pri integraciji, operativnih dejavnostih in prihodnjem vzdrževanju (npr. referenčni priročniki, funkcionalna/tehnična dokumentacija, operativne smernice ...).

19.

Uporabniški vmesnik je večjezičen in omogoča končnemu uporabniku, da izbere želen jezik.

20.

Uporabniški vmesnik omogoča, da lokalni administrator prevede točke na ekranu in kodirane informacije v nacionalni jezik.

3.2.3   Zanesljivost

| Št. | Opis |
| --- | --- |
| 21. | Sistem je oblikovan kot trden in zanesljiv operacijski sistem, ki je odporen na napake operaterja in ki se brez težav ponovno vzpostavi po izpadih elektrike ali drugih nesrečah. Sistem je mogoče ponovno zagnati brez ali z minimalno izgubo podatkov. |
| 22. | Sistem mora dajati stabilne in ponovljive rezultate. |
| 23. | Sistem je oblikovan za zanesljivo delovanje. Sistem je mogoče izvajati v konfiguraciji, ki zagotavlja razpoložljivost 98 % (z redundanco, uporabo sekundarnih strežnikov itd.) v vsaki dvostranski komunikaciji. |
| 24. | Mogoče je uporabiti del sistema, celo med okvaro nekaterih komponent (če je država članica C pokvarjena, državi članici A in B še vedno lahko komunicirata). Čim bolj je treba zmanjšati okvaro posameznih točk sistema v informacijski verigi. |
| 25. | Čas ponovne vzpostavitve sistema po hudi okvari naj bi bil manj kot en dan. Mogoče bi moralo biti čim bolj zmanjšati čas pokvarjenosti z uporabo podpore na daljavo, npr. prek osrednjega centra za pomoč uporabnikom. |

Št.

Opis

21.

Sistem je oblikovan kot trden in zanesljiv operacijski sistem, ki je odporen na napake operaterja in ki se brez težav ponovno vzpostavi po izpadih elektrike ali drugih nesrečah. Sistem je mogoče ponovno zagnati brez ali z minimalno izgubo podatkov.

22.

Sistem mora dajati stabilne in ponovljive rezultate.

23.

Sistem je oblikovan za zanesljivo delovanje. Sistem je mogoče izvajati v konfiguraciji, ki zagotavlja razpoložljivost 98 % (z redundanco, uporabo sekundarnih strežnikov itd.) v vsaki dvostranski komunikaciji.

24.

Mogoče je uporabiti del sistema, celo med okvaro nekaterih komponent (če je država članica C pokvarjena, državi članici A in B še vedno lahko komunicirata). Čim bolj je treba zmanjšati okvaro posameznih točk sistema v informacijski verigi.

25.

Čas ponovne vzpostavitve sistema po hudi okvari naj bi bil manj kot en dan. Mogoče bi moralo biti čim bolj zmanjšati čas pokvarjenosti z uporabo podpore na daljavo, npr. prek osrednjega centra za pomoč uporabnikom.

3.2.4   Delovanje

| Št. | Opis |
| --- | --- |
| 26. | Sistem se lahko uporablja 24 ur na dan, 7 dni na teden. Ta čas delovanja (24x7) se zahteva tudi od podedovanih sistemov držav članic. |
| 27. | Sistem se hitro odziva na zahteve uporabnikov, ne glede na opravila v ozadju. To se zahteva tudi od podedovanih sistemov strank, da se zagotovi sprejemljiv odzivni čas. Sprejemljiv je splošni odzivni čas največ 10 sekund za eno zaprosilo. |
| 28. | Sistem je oblikovan kot večuporabniški, in sicer tako, da se opravila v ozadju lahko nadaljujejo, medtem ko uporabnik opravlja opravila v ospredju. |
| 29. | Sistem je oblikovan tako, da je nadgradljiv zaradi podpore morebitnega povečanja števila sporočil, ko se doda nova funkcionalnost ali nove organizacije ali države članice. |

Št.

Opis

26.

Sistem se lahko uporablja 24 ur na dan, 7 dni na teden. Ta čas delovanja (24x7) se zahteva tudi od podedovanih sistemov držav članic.

27.

Sistem se hitro odziva na zahteve uporabnikov, ne glede na opravila v ozadju. To se zahteva tudi od podedovanih sistemov strank, da se zagotovi sprejemljiv odzivni čas. Sprejemljiv je splošni odzivni čas največ 10 sekund za eno zaprosilo.

28.

Sistem je oblikovan kot večuporabniški, in sicer tako, da se opravila v ozadju lahko nadaljujejo, medtem ko uporabnik opravlja opravila v ospredju.

29.

Sistem je oblikovan tako, da je nadgradljiv zaradi podpore morebitnega povečanja števila sporočil, ko se doda nova funkcionalnost ali nove organizacije ali države članice.

3.2.5   Varnost

| Št. | Opis |
| --- | --- |
| 30. | Sistem je primeren za (npr. glede varnostnih ukrepov) izmenjavo sporočil z občutljivimi zasebnimi podatki (npr. lastniki/imetniki avtomobila), opredeljenimi kot EU interno. |
| 31. | Sistem se vzdržuje na tak način, da se prepreči nepooblaščen dostop do podatkov. |
| 32. | Sistem vsebuje službo za upravljanje pravic in dovoljenj nacionalnih končnih uporabnikov. |
| 33. | Države članice lahko preverijo identiteto pošiljatelja (na ravni države članice) s pomočjo podpisa XML. |
| 34. | Države članice morajo za zahtevo posebnih informacij izrecno pooblastiti druge države članice. |
| 35. | Sistem na ravni vloge zagotavlja popolno politiko varnosti in šifriranja, združljivo s stopnjo varnosti, ki se zahteva v takih razmerah. Ekskluzivnost in integriteta informacij je zagotovljena z uporabo podpisa XML in šifriranja s pomočjo tuneliranja SSL. |
| 36. | Celotni izmenjavi sporočil se lahko sledi s pomočjo kontrolnega beleženja. |
| 37. | Zagotovljena je zaščita pred izbrisom (tretja oseba izbriše sporočilo) in ponovnim predvajanjem ali vstavljanjem (tretja oseba ponovno predvaja ali vstavi sporočilo). |
| 38. | Sistem uporablja certifikate zaupanja vredne tretje osebe (Trusted Third Party (TTP)). |
| 39. | Sistem lahko obravnava različne certifikate na državo članico, odvisno od tipa sporočila ali storitve. |
| 40. | Varnostni ukrepi na ravni vloge so zadostni, da omogočajo uporabo neakreditiranih omrežij. |
| 41. | Sistem lahko uporablja nove varnostne tehnike, kot je požarni zid XML. |

Št.

Opis

30.

Sistem je primeren za (npr. glede varnostnih ukrepov) izmenjavo sporočil z občutljivimi zasebnimi podatki (npr. lastniki/imetniki avtomobila), opredeljenimi kot EU interno.

31.

Sistem se vzdržuje na tak način, da se prepreči nepooblaščen dostop do podatkov.

32.

Sistem vsebuje službo za upravljanje pravic in dovoljenj nacionalnih končnih uporabnikov.

33.

Države članice lahko preverijo identiteto pošiljatelja (na ravni države članice) s pomočjo podpisa XML.

34.

Države članice morajo za zahtevo posebnih informacij izrecno pooblastiti druge države članice.

35.

Sistem na ravni vloge zagotavlja popolno politiko varnosti in šifriranja, združljivo s stopnjo varnosti, ki se zahteva v takih razmerah. Ekskluzivnost in integriteta informacij je zagotovljena z uporabo podpisa XML in šifriranja s pomočjo tuneliranja SSL.

36.

Celotni izmenjavi sporočil se lahko sledi s pomočjo kontrolnega beleženja.

37.

Zagotovljena je zaščita pred izbrisom (tretja oseba izbriše sporočilo) in ponovnim predvajanjem ali vstavljanjem (tretja oseba ponovno predvaja ali vstavi sporočilo).

38.

Sistem uporablja certifikate zaupanja vredne tretje osebe (Trusted Third Party (TTP)).

39.

Sistem lahko obravnava različne certifikate na državo članico, odvisno od tipa sporočila ali storitve.

40.

Varnostni ukrepi na ravni vloge so zadostni, da omogočajo uporabo neakreditiranih omrežij.

41.

Sistem lahko uporablja nove varnostne tehnike, kot je požarni zid XML.

3.2.6   Prilagodljivost

| Št. | Opis |
| --- | --- |
| 42. | Sistem je mogoče razširiti z novimi sporočili in novo funkcionalnostjo. Stroški prilagoditev so minimalni. Zaradi centraliziranega razvoja komponent aplikacije. |
| 43. | Države članice lahko opredelijo nove vrste sporočil za dvostransko uporabo. Ni potrebno, da vse države članice podpirajo vse vrste sporočil. |

Št.

Opis

42.

Sistem je mogoče razširiti z novimi sporočili in novo funkcionalnostjo. Stroški prilagoditev so minimalni. Zaradi centraliziranega razvoja komponent aplikacije.

43.

Države članice lahko opredelijo nove vrste sporočil za dvostransko uporabo. Ni potrebno, da vse države članice podpirajo vse vrste sporočil.

3.2.7   Podpora in vzdrževanje

| Št. | Opis |
| --- | --- |
| 44. | Sistem zagotavlja možnost spremljanja za osrednji center za pomoč uporabnikom in/ali operaterje za mrežo in strežnike v različnih državah članicah. |
| 45. | Sistem zagotavlja daljinsko podporo osrednjega centra za pomoč uporabnikom. |
| 46. | Sistem zagotavlja možnost analize problemov. |
| 47. | Sistem se lahko razširi na nove države članice. |
| 48. | Aplikacijo zlahka namesti osebje z minimalno usposobljenostjo na področju IT in z minimalnimi izkušnjami. Postopek instalacije je čim bolj avtomatiziran. |
| 49. | Sistem zagotavlja stalno testno in sprejemno okolje. |
| 50. | Letni stroški vzdrževanja in podpore so bili v veliki meri zmanjšani z izpolnjevanjem tržnih standardov in z oblikovanjem aplikacije na tak način, da je potrebno čim manj podpore osrednjega centra za pomoč uporabnikom. |

Št.

Opis

44.

Sistem zagotavlja možnost spremljanja za osrednji center za pomoč uporabnikom in/ali operaterje za mrežo in strežnike v različnih državah članicah.

45.

Sistem zagotavlja daljinsko podporo osrednjega centra za pomoč uporabnikom.

46.

Sistem zagotavlja možnost analize problemov.

47.

Sistem se lahko razširi na nove države članice.

48.

Aplikacijo zlahka namesti osebje z minimalno usposobljenostjo na področju IT in z minimalnimi izkušnjami. Postopek instalacije je čim bolj avtomatiziran.

49.

Sistem zagotavlja stalno testno in sprejemno okolje.

50.

Letni stroški vzdrževanja in podpore so bili v veliki meri zmanjšani z izpolnjevanjem tržnih standardov in z oblikovanjem aplikacije na tak način, da je potrebno čim manj podpore osrednjega centra za pomoč uporabnikom.

3.2.8   Oblikovne zahteve

| Št. | Opis |
| --- | --- |
| 51. | Sistem je oblikovan in dokumentiran za operativno dobo več let. |
| 52. | Sistem je oblikovan tako, da je neodvisen od ponudnika dostopa do omrežja. |
| 53. | Sistem je v skladu z obstoječimi HW/SW v državah članicah tako, da vzajemno deluje s tistimi registracijskimi sistemi, ki uporabljajo odprto standardno tehnologijo spletne storitve (XML, XSD, SOAP, WSDL, HTTP(s), spletne storitve, WSS, X.509 itd.). |

Št.

Opis

51.

Sistem je oblikovan in dokumentiran za operativno dobo več let.

52.

Sistem je oblikovan tako, da je neodvisen od ponudnika dostopa do omrežja.

53.

Sistem je v skladu z obstoječimi HW/SW v državah članicah tako, da vzajemno deluje s tistimi registracijskimi sistemi, ki uporabljajo odprto standardno tehnologijo spletne storitve (XML, XSD, SOAP, WSDL, HTTP(s), spletne storitve, WSS, X.509 itd.).

3.2.9   Veljavni standardi

| Št. | Opis |
| --- | --- |
| 54. | Sistem je skladen z elementi varstva podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 (členi 21, 22 in 23) in Direktive 95/46/ES. |
| 55. | Sistem je skladen s standardi IDA. |
| 56. | Sistem podpira UTF8. |

Št.

Opis

54.

Sistem je skladen z elementi varstva podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 (členi 21, 22 in 23) in Direktive 95/46/ES.

55.

Sistem je skladen s standardi IDA.

56.

Sistem podpira UTF8.

POGLAVJE 4: Ocenjevanje

1.   Postopek ocenjevanja v skladu s členom 20 (Priprava sklepov v skladu s členom 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ)

1.1   Vprašalnik

Ustrezna delovna skupina Sveta pripravi vprašalnik o vsaki avtomatizirani izmenjavi podatkov, kakor je določeno v poglavju 2 Sklepa 2008/615/PNZ.

Takoj ko država članica meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov, izpolni ustrezni vprašalnik.

1.2   Preskus

Z namenom ocene rezultatov vprašalnika, država članica, ki želi začeti deliti podatke, opravi preskus skupaj z eno ali več drugimi državami članicami, ki si v skladu s Sklepom Sveta podatke že delijo. Preskus se opravi tik pred ali takoj po ocenjevalnem obisku.

Pogoje in ureditev za ta preskus bo opredelila ustrezna delovna skupina Sveta in bodo temeljili na predhodnem posameznem sporazumu z zadevno državo članico. Države članice, ki sodelujejo pri preskusu, bodo določile praktične podrobnosti.

1.3   Ocenjevalni obisk

Zaradi ocene rezultatov vprašalnika, se opravi ocenjevalni obisk v državi članici, ki želi začeti deliti podatke.

Pogoje in ureditev za ta obisk bo opredelila ustrezna delovna skupina Sveta in bodo temeljili na predhodnem posameznem sporazumu med zadevno državo članico in ocenjevalno skupino. Zadevna država članica bo omogočila ocenjevalni skupini, da preveri avtomatizirano izmenjavo podatkov v kategoriji ali kategorijah podatkov, ki se ocenjuje, zlasti z organizacijo programa obiska, ki bo upošteval zahteve ocenjevalne skupine.

Ocenjevalna skupina bo v roku enega meseca pripravila poročilo o ocenjevalnem obisku in ga bo poslala zadevni državi članici za pripombe. Po potrebi bo ocenjevalna skupina to poročilo revidirala na podlagi pripomb države članice.

Ocenjevalno skupino bodo sestavljali največ trije strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, ki sodelujejo v avtomatizirani izmenjavi podatkov v kategorijah podatkov, ki se ocenjujejo, imajo izkušnje v zvezi z zadevno kategorijo podatkov, so ustrezno nacionalno varnostno preverjeni za obravnavanje takih zadev in so pripravljeni sodelovati pri vsaj enem ocenjevalnem obisku v drugi državi članici. Komisija bo v ocenjevalni skupini sodelovala kot opazovalka.

Člani ocenjevalne skupine bodo spoštovali zaupno naravo informacij, ki jih bodo pridobili pri opravljanju svoje naloge.

1.4   Poročanje Svetu

Celovito poročilo o oceni, v katerem bodo povzeti rezultati vprašalnikov, ocenjevalnega obiska in preskusa, bo predloženo Svetu v odločanje na podlagi člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ.

2.   Ocenjevalni postopek v skladu s členom 21

2.1   Statistični podatki in poročilo

Vsaka država članica zbere statistične podatke o rezultatih avtomatizirane izmenjave podatkov. Da se zagotovi primerljivost, bo zadevna delovna skupina Sveta pripravila vzorec za statistične podatke.

Ti statistični podatki se bodo vsako leto pošiljali generalnemu sekretariatu, ki bo pripravil povzetek pregleda preteklega leta, in Komisiji.

Poleg tega bodo države članice redno zaprošene, da nadaljnjih informacij o administrativnem, tehničnem in finančnem izvajanju avtomatizirane izmenjave podatkov, kakor je potrebno za analizo in izboljšanje procesa, ne pošiljajo več kot enkrat na leto. Na podlagi teh informacij bo za Svet pripravljeno poročilo.

2.2   Revizija

Svet bo v razumnem času preučil tu opisani mehanizem ocenjevanja in ga bo po potrebi spremenil.

3.   
  Sestanki strokovnjakov

Strokovnjaki se bodo v okviru ustrezne delovne skupine Sveta redno sestajali za organizacijo in izvajanje navedeneih ocenjevalnih postopkov ter si delili izkušnje in razpravljali o morebitnih izboljšavah. Kjer bo ustrezno, se bodo rezultati teh strokovnih razprav vključili v poročilo, navedeno v točki 2.1.

---

(1)  „Polno opredeljeni“ pomeni, da zajemajo obravnavo vrednosti redkih alelov.

(2)  To je položaj, kakor je opredeljen v standardu ASCII.

(3)  M = obvezno, ko je na voljo v nacionalnem registru, O = neobvezno.

(4)  Vsi atributi, ki jih posebej dodelijo države članice, so označeni z Y.

(5)  Usklajena okrajšava dokumentov, glej Direktivo Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999.

(6)  M = obvezno, ko je na voljo v nacionalnem registru, O = neobvezno

(7)  Usklajena okrajšava dokumentov, glej Direktivo Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999.

(8)  V Luksemburgu se uporabljata dva ločena identifikacijska dokumenta o registraciji vozil.

(9)  M = obvezni za uporabo ali skladnost; O = neobvezni za uporabo ali skladnost.

---

| 6.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/73

---

SKLEP SVETA 2008/617/PNZ

z dne 23. junija 2008

o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske unije v kriznih razmerah

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30, 32 in 34(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju pobude Republike Avstrije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 29 Pogodbe določa, da je cilj Unije državljanom zagotoviti visoko stopnjo varstva na območju svobode, varnosti in pravice s pripravo skupnih ukrepov med državami članicami na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

(1)

Člen 29 Pogodbe določa, da je cilj Unije državljanom zagotoviti visoko stopnjo varstva na območju svobode, varnosti in pravice s pripravo skupnih ukrepov med državami članicami na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah.

| (2) | Voditelji držav in vlad članic Evropske unije so v Izjavi o solidarnosti proti terorizmu z dne 25. marca 2004 izrazili svojo trdno odločenost, da morajo države članice uporabiti vsa sredstva, ki so jim na voljo, da bi državi članici ali državi pristopnici na njenem ozemlju na zaprosilo njenih političnih organov pomagale v primeru terorističnega napada. |
| --- | --- |

(2)

Voditelji držav in vlad članic Evropske unije so v Izjavi o solidarnosti proti terorizmu z dne 25. marca 2004 izrazili svojo trdno odločenost, da morajo države članice uporabiti vsa sredstva, ki so jim na voljo, da bi državi članici ali državi pristopnici na njenem ozemlju na zaprosilo njenih političnih organov pomagale v primeru terorističnega napada.

| (3) | Po napadih 11. septembra 2001 so posebne enote za posredovanje vseh organov pregona držav članic pod okriljem Delovne skupine policijskih načelnikov začele z dejavnostmi sodelovanja. Ta mreža, imenovana „Atlas“, je od leta 2001 izvedla več seminarjev, študij, izmenjav materialov in skupnih vaj. |
| --- | --- |

(3)

Po napadih 11. septembra 2001 so posebne enote za posredovanje vseh organov pregona držav članic pod okriljem Delovne skupine policijskih načelnikov začele z dejavnostmi sodelovanja. Ta mreža, imenovana „Atlas“, je od leta 2001 izvedla več seminarjev, študij, izmenjav materialov in skupnih vaj.

| (4) | Nobena posamezna država članica nima na voljo zadostnih virov, sredstev in strokovnega znanja za učinkovito soočanje z vsemi vrstami specifičnih ali obsežnih kriznih razmer, ki zahtevajo posebno posredovanje. Možnost, da lahko vsaka država članica za pomoč zaprosi drugo državo članico, je zato bistvenega pomena. |
| --- | --- |

(4)

Nobena posamezna država članica nima na voljo zadostnih virov, sredstev in strokovnega znanja za učinkovito soočanje z vsemi vrstami specifičnih ali obsežnih kriznih razmer, ki zahtevajo posebno posredovanje. Možnost, da lahko vsaka država članica za pomoč zaprosi drugo državo članico, je zato bistvenega pomena.

| (5) | Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (3) (v nadaljnjem besedilu „Sklep k Prümski pogodbi“), in predvsem člen 18 Sklepa k Prümski pogodbi, opredeljuje oblike policijske pomoči med državami članicami pri množičnih prireditvah, podobnih pomembnih dogodkih, katastrofah in težkih nesrečah. Ta sklep ne obravnava množičnih prireditev, naravnih nesreč ali težkih nesreč v smislu člena 18 Sklepa k Prümski pogodbi, vendar dopolnjuje tiste določbe Sklepa k Prümski pogodbi, ki opredeljujejo obliko policijske pomoči med državami članicami prek posebnih enot za posredovanje v drugačnih razmerah, tj. kriznih razmerah, ki jih povzroči človek in predstavljajo resno neposredno grožnjo osebam, lastnini, infrastrukturi ali institucijam, predvsem v primeru zajetja talcev, ugrabitev in podobnih incidentih. |
| --- | --- |

(5)

Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (3) (v nadaljnjem besedilu „Sklep k Prümski pogodbi“), in predvsem člen 18 Sklepa k Prümski pogodbi, opredeljuje oblike policijske pomoči med državami članicami pri množičnih prireditvah, podobnih pomembnih dogodkih, katastrofah in težkih nesrečah. Ta sklep ne obravnava množičnih prireditev, naravnih nesreč ali težkih nesreč v smislu člena 18 Sklepa k Prümski pogodbi, vendar dopolnjuje tiste določbe Sklepa k Prümski pogodbi, ki opredeljujejo obliko policijske pomoči med državami članicami prek posebnih enot za posredovanje v drugačnih razmerah, tj. kriznih razmerah, ki jih povzroči človek in predstavljajo resno neposredno grožnjo osebam, lastnini, infrastrukturi ali institucijam, predvsem v primeru zajetja talcev, ugrabitev in podobnih incidentih.

| (6) | Obstoj tega pravnega okvira in seznama pristojnih organov bo državam članicam v primeru takšnih kriznih razmer omogočil hiter odziv in prihranek časa. Za povečanje sposobnosti držav članic, da preprečijo take krizne situacije – predvsem teroristične napade – in se nanje odzovejo, je poleg tega pomembno, da se posebne enote za posredovanje zaradi izmenjave izkušenj redno sestajajo in organizirajo skupna usposabljanja - |
| --- | --- |

(6)

Obstoj tega pravnega okvira in seznama pristojnih organov bo državam članicam v primeru takšnih kriznih razmer omogočil hiter odziv in prihranek časa. Za povečanje sposobnosti držav članic, da preprečijo take krizne situacije – predvsem teroristične napade – in se nanje odzovejo, je poleg tega pomembno, da se posebne enote za posredovanje zaradi izmenjave izkušenj redno sestajajo in organizirajo skupna usposabljanja -

SKLENIL:

Člen 1

Področje urejanja

Ta sklep določa splošna pravila in pogoje, ki posebnim enotam za posredovanje ene države članice omogočajo, da na ozemlju druge države članice (v nadaljnjem besedilu „država članica prosilka“) nudijo pomoč in/ali delujejo v primeru, ko jih država članica prosilka k temu pozove ter so na to pristale z namenom reševanja kriznih razmer. O praktičnih podrobnostih in izvedbenih ukrepih, ki dopolnjujejo ta sklep, se neposredno dogovorita država članica prosilka in zaprošena država članica.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu:

| (a) | „posebna enota za posredovanje“ pomeni vsak organ pregona države članice, ki je specializiran za nadzor kriznih razmer; |
| --- | --- |

(a)

„posebna enota za posredovanje“ pomeni vsak organ pregona države članice, ki je specializiran za nadzor kriznih razmer;

| (b) | „krizne razmere“ pomenijo razmere, ko pristojni organi držav članic utemeljeno sumijo, da obstaja kaznivo dejanje, ki predstavlja resno neposredno fizično grožnjo osebam, lastnini, infrastrukturi ali institucijam te države članice, predvsem pa razmere iz člena 1(1) Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (4); |
| --- | --- |

(b)

„krizne razmere“ pomenijo razmere, ko pristojni organi držav članic utemeljeno sumijo, da obstaja kaznivo dejanje, ki predstavlja resno neposredno fizično grožnjo osebam, lastnini, infrastrukturi ali institucijam te države članice, predvsem pa razmere iz člena 1(1) Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (4);

| (c) | „pristojni organ“ pomeni nacionalni organ, ki lahko zaprosi ali da dovoljenje za napotitev posebnih enot za posredovanje. |
| --- | --- |

(c)

„pristojni organ“ pomeni nacionalni organ, ki lahko zaprosi ali da dovoljenje za napotitev posebnih enot za posredovanje.

Člen 3

Pomoč drugi državi članici

1.   Država članica lahko z zaprosilom pristojnih organov, v katerem je opredeljena narava zaprošene pomoči ter operativna potreba po pomoči, zaprosi za pomoč posebne enote za posredovanje druge države članice z namenom reševanja kriznih razmer. Pristojni organ zaprošene države članice lahko tako zaprosilo sprejme ali zavrne ali predlaga drugačno obliko pomoči.

2.   Ob upoštevanju dogovora med zadevnima državama članicama lahko pomoč predstavljajo zagotovitev opreme in/ali strokovnega znanja državi članici prosilki in/ali ukrepanje na ozemlju te države članice, pri čemer se po potrebi uporabi orožje.

3.   V primeru ukrepanja na ozemlju države članice prosilke so uradniki posebne enote za posredovanje, ki nudi pomoč, na ozemlju države članice prosilke pooblaščeni za opravljanje dejavnosti v podporni funkciji in za sprejetje vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev zaprošene pomoči, če:

| (a) | delujejo pod odgovornostjo, pristojnostjo in vodstvom države članice prosilke ter v skladu z njenim pravom in |
| --- | --- |

(a)

delujejo pod odgovornostjo, pristojnostjo in vodstvom države članice prosilke ter v skladu z njenim pravom in

| (b) | delujejo v mejah svojih pooblastil v skladu s svojim nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(b)

delujejo v mejah svojih pooblastil v skladu s svojim nacionalnim pravom.

Člen 4

Civilna in kazenska odgovornost

Če v okviru tega sklepa uradniki države članice delujejo v drugi državi članici in/ali se uporablja oprema, se uporabljajo določbe o civilni in kazenski odgovornosti iz členov 21(4) in (5) ter 22 Sklepa k Prümski pogodbi.

Člen 5

Sestanki in skupna usposabljanja

Udeležene države članice zagotovijo, da se njihove posebne enote za posredovanje po potrebi sestajajo ter organizirajo skupna usposabljanja in vaje, da bi tako izmenjali izkušnje in strokovno znanje, pa tudi splošne, praktične in tehnične informacije o reševanju kriznih razmer. Takšni sestanki, usposabljanja in vaje se lahko financirajo v okviru možnosti, ki jih ponujajo finančni programi Unije, z namenom pridobitve sredstev iz proračuna Evropske unije. V tem okviru si država članica, ki predseduje Uniji, prizadeva zagotoviti takšne sestanke, usposabljanja in vaje.

Člen 6

Stroški

Država članica prosilka krije operativne stroške posebnih enot za posredovanje zaprošene države članice v povezavi z uporabo člena 3, vključno s prevoznimi stroški in stroški bivanja, razen če se zadevne države članice ne dogovorijo drugače.

Člen 7

Razmerje do drugih instrumentov

1.   Ne glede na njihove zaveze, ki izhajajo iz drugih aktov, sprejetih v skladu z naslovom VI Pogodbe, predvsem iz Sklepa k Prümski pogodbi:

| (a) | države članice lahko še naprej uporabljajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore o čezmejnem sodelovanju, ki so v veljavi na dan 23. junija 2008, kolikor so ti sporazumi ali dogovori skladni s cilji tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

države članice lahko še naprej uporabljajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore o čezmejnem sodelovanju, ki so v veljavi na dan 23. junija 2008, kolikor so ti sporazumi ali dogovori skladni s cilji tega sklepa;

| (b) | države članice lahko sklepajo ali sprejemajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore o čezmejnem sodelovanju po 23. juniju 2008, kolikor ti sporazumi ali dogovori omogočajo razširitev ali poglobitev ciljev tega sklepa. |
| --- | --- |

(b)

države članice lahko sklepajo ali sprejemajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore o čezmejnem sodelovanju po 23. juniju 2008, kolikor ti sporazumi ali dogovori omogočajo razširitev ali poglobitev ciljev tega sklepa.

2.   Sporazumi in dogovori iz odstavka 1 ne smejo vplivati na odnose z državami članicami, ki v njih ne sodelujejo.

3.   Države članice o sporazumih ali dogovorih iz odstavka 1 obvestijo Svet in Komisijo.

Člen 8

Končne določbe

Generalni sekretariat Sveta sestavi in posodablja seznam pristojnih organov držav članic, ki lahko zaprošajo in dajejo dovoljenja za zagotavljanje pomoči iz člena 3.

Generalni sekretariat Sveta obvesti organe iz odstavka 1 o vsakršni spremembi seznama, ki je bil pripravljen v skladu s tem členom.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 23. decembra 2008.

V Luxembourgu, 23. junija 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL C 321, 29.12.2006, str. 45.

1

(2)  Mnenje z dne 31. januarja 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

3

(4)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

4

---