# Az Európai Unió L 178/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 178 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. július 5. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 178

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. július 5.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 637/2008/EK rendelete (2008. június 23.) az 1782/2003/EK rendelet módosításáról és a gyapotágazat nemzeti szerkezetátalakítási programjainak létrehozásáról | 1 |
| | | A Bizottság 638/2008/EK rendelete (2008. július 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 7 |
| | * | A Bizottság 639/2008/EK rendelete (2008. június 24.) a 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1043/2005/EK rendelet módosításáról | 9 |
| | * | A Bizottság 640/2008/EK rendelete (2008. július 4.) az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről szóló 2568/91/EGK rendelet módosításáról | 11 |
| | * | A Bizottság 641/2008/EK rendelete (2008. július 4.) a 40/2008/EK tanácsi rendeletnek az Atlanti-óceán északi részén jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók jegyzéke tekintetében történő módosításáról | 17 |
| | * | A Bizottság 642/2008/EK rendelete (2008. július 4.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 19 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 637/2008/EK rendelete (2008. június 23.) az 1782/2003/EK rendelet módosításáról és a gyapotágazat nemzeti szerkezetátalakítási programjainak létrehozásáról

1

A Bizottság 638/2008/EK rendelete (2008. július 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

7

*

A Bizottság 639/2008/EK rendelete (2008. június 24.) a 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1043/2005/EK rendelet módosításáról

9

*

A Bizottság 640/2008/EK rendelete (2008. július 4.) az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről szóló 2568/91/EGK rendelet módosításáról

11

*

A Bizottság 641/2008/EK rendelete (2008. július 4.) a 40/2008/EK tanácsi rendeletnek az Atlanti-óceán északi részén jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók jegyzéke tekintetében történő módosításáról

17

*

A Bizottság 642/2008/EK rendelete (2008. július 4.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

19

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/551/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. december 11.) a Szlovák Köztársaság által a Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozásnak nyújtani tervezett C 12/07 (ex N 799/06) számú Állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 6045. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2008/552/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. június 24.) a 2007/716/EK határozatnak egyes bulgáriai hús- és tejágazati létesítmények tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 2931. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 43 |
| | | 2008/553/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. június 30.) a klasszikus sertéspestis szlovákiai előfordulásával összefüggő egyes védekezési intézkedésekről szóló 2008/377/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2008) 3223. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/551/EK

*

A Bizottság határozata (2007. december 11.) a Szlovák Köztársaság által a Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozásnak nyújtani tervezett C 12/07 (ex N 799/06) számú Állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 6045. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 6045. számú dokumentummal történt)

1

38

2008/552/EK

*

A Bizottság határozata (2008. június 24.) a 2007/716/EK határozatnak egyes bulgáriai hús- és tejágazati létesítmények tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 2931. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 2931. számú dokumentummal történt)

1

43

2008/553/EK

*

A Bizottság határozata (2008. június 30.) a klasszikus sertéspestis szlovákiai előfordulásával összefüggő egyes védekezési intézkedésekről szóló 2008/377/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2008) 3223. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 3223. számú dokumentummal történt)

1

45

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2008/554/IB |
| | * | 2009. évi költségvetés az Europol részére | 46 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2008/554/IB

*

2009. évi költségvetés az Europol részére

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 5.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 178/1

---

A TANÁCS 637/2008/EK RENDELETE

(2008. június 23.)

az 1782/2003/EK rendelet módosításáról és a gyapotágazat nemzeti szerkezetátalakítási programjainak létrehozásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,

tekintettel az 1979-es csatlakozási okmányra és különösen az ahhoz mellékelt, gyapotról szóló 4. jegyzőkönyv (1), a továbbiakban: a 4. jegyzőkönyv, (6) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3),

mivel:

| (1) | A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (4) IV. címének a 864/2004/EK tanácsi rendelet (5) 1. cikkének 20. pontja által beillesztett 10a. fejezete megállapítja a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás szabályait. |
| --- | --- |

(1)

A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (4) IV. címének a 864/2004/EK tanácsi rendelet (5) 1. cikkének 20. pontja által beillesztett 10a. fejezete megállapítja a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás szabályait.

| (2) | Az Európai Közösségek Bírósága a C-310/04. sz. ügyben 2006. szeptember 7-én hozott ítéletével (6) megsemmisítette az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10a. fejezetét az arányosság elvének megsértése miatt, különös tekintettel arra tényre, hogy „a 864/2004 rendeletet megalkotó Tanács nem bizonyította a Bíróság előtt, hogy az e rendelettel bevezetett új gyapottámogatási rendszert mérlegelési jogkörének tényleges gyakorlásával fogadta el, ami magában foglalta valamennyi, az ügyben releváns tény és körülmény figyelembevételét, közöttük a gyapottermeléshez kapcsoló valamennyi bérköltséget és a gyapottisztító vállalkozások életképességét, amelyek figyelembevétele szükséges volt e növénytermesztés jövedelmezőségének értékeléséhez”, valamint hogy a benyújtott adatok „nem teszik lehetővé a Bíróság számára annak ellenőrzését, hogy a közösségi jogalkotó a tárgyra vonatkozóan meglévő, széles mérlegelési jogkörének túllépése nélkül hogyan juthatott arra a következtetésre, hogy a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás összegének az előző támogatási rendszerben fennálló összes támogatás összegének 35 %-ában való meghatározása elegendő a 864/2004 rendelet (5) preambulumbekezdésében kifejtett célnak, vagyis a jövedelmezőség, tehát e növény termesztése folytatása biztosításának az eléréséhez, amely cél a 4. jegyzőkönyv (2) bekezdésében előírt célt tükrözi.” A Bíróság azt is kimondta, hogy a megsemmisítés hatályát egy új rendelet – ésszerű időn belül történő – elfogadásának időpontjáig felfüggesztik. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Közösségek Bírósága a C-310/04. sz. ügyben 2006. szeptember 7-én hozott ítéletével (6) megsemmisítette az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10a. fejezetét az arányosság elvének megsértése miatt, különös tekintettel arra tényre, hogy „a 864/2004 rendeletet megalkotó Tanács nem bizonyította a Bíróság előtt, hogy az e rendelettel bevezetett új gyapottámogatási rendszert mérlegelési jogkörének tényleges gyakorlásával fogadta el, ami magában foglalta valamennyi, az ügyben releváns tény és körülmény figyelembevételét, közöttük a gyapottermeléshez kapcsoló valamennyi bérköltséget és a gyapottisztító vállalkozások életképességét, amelyek figyelembevétele szükséges volt e növénytermesztés jövedelmezőségének értékeléséhez”, valamint hogy a benyújtott adatok „nem teszik lehetővé a Bíróság számára annak ellenőrzését, hogy a közösségi jogalkotó a tárgyra vonatkozóan meglévő, széles mérlegelési jogkörének túllépése nélkül hogyan juthatott arra a következtetésre, hogy a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás összegének az előző támogatási rendszerben fennálló összes támogatás összegének 35 %-ában való meghatározása elegendő a 864/2004 rendelet (5) preambulumbekezdésében kifejtett célnak, vagyis a jövedelmezőség, tehát e növény termesztése folytatása biztosításának az eléréséhez, amely cél a 4. jegyzőkönyv (2) bekezdésében előírt célt tükrözi.” A Bíróság azt is kimondta, hogy a megsemmisítés hatályát egy új rendelet – ésszerű időn belül történő – elfogadásának időpontjáig felfüggesztik.

| (3) | A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás új rendszerét a Bíróságnak a C-310/04. sz. ügyben hozott ítéletével összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás új rendszerét a Bíróságnak a C-310/04. sz. ügyben hozott ítéletével összhangban kell elfogadni.

| (4) | A gyapotágazat különleges helyzetére vonatkozó összes tényezőt és körülményt – beleértve az adott növény termesztése jövedelmezőségének értékeléséhez szükséges összes részletet – figyelembe kell venni. E célból értékelési és konzultációs folyamat indult: két tanulmányt készítettek a jövőbeli gyapottámogatási rendszernek a közösségi gyapotágazatra kifejtett társadalmi-gazdasági és környezeti hatásairól, valamint szakszemináriumokat és egy internetes konzultációt szerveztek az érdekelt felek bevonásával. |
| --- | --- |

(4)

A gyapotágazat különleges helyzetére vonatkozó összes tényezőt és körülményt – beleértve az adott növény termesztése jövedelmezőségének értékeléséhez szükséges összes részletet – figyelembe kell venni. E célból értékelési és konzultációs folyamat indult: két tanulmányt készítettek a jövőbeli gyapottámogatási rendszernek a közösségi gyapotágazatra kifejtett társadalmi-gazdasági és környezeti hatásairól, valamint szakszemináriumokat és egy internetes konzultációt szerveztek az érdekelt felek bevonásával.

| (5) | Az új rendszernek teljesítenie kell a 4. jegyzőkönyv (2) bekezdésében meghatározott célkitűzéseket annak érdekében, hogy támogatni lehessen a gyapottermesztést a Közösség olyan régióiban, ahol az agrárágazat számára fontos, hogy a termelőknek lehetőségük legyen tisztességes jövedelem elérésére, valamint hogy stabilizálni lehessen a piacot a kínálat és forgalomba hozatal szintjén megvalósított szerkezeti fejlesztések révén. |
| --- | --- |

(5)

Az új rendszernek teljesítenie kell a 4. jegyzőkönyv (2) bekezdésében meghatározott célkitűzéseket annak érdekében, hogy támogatni lehessen a gyapottermesztést a Közösség olyan régióiban, ahol az agrárágazat számára fontos, hogy a termelőknek lehetőségük legyen tisztességes jövedelem elérésére, valamint hogy stabilizálni lehessen a piacot a kínálat és forgalomba hozatal szintjén megvalósított szerkezeti fejlesztések révén.

| (6) | A rendszernek egyúttal összhangban kell lennie a mezőgazdasági termelők részére nyújtott jövedelemtámogatási politikával, amely a megreformált közös agrárpolitika (KAP) fő irányadó elve. |
| --- | --- |

(6)

A rendszernek egyúttal összhangban kell lennie a mezőgazdasági termelők részére nyújtott jövedelemtámogatási politikával, amely a megreformált közös agrárpolitika (KAP) fő irányadó elve.

| (7) | A közvetlen termelői támogatás függetlenítése és az egységes támogatási rendszer bevezetése elengedhetetlen eleme a KAP reformfolyamatának. Az 1782/2003/EK rendelet számos mezőgazdasági termék tekintetében bevezette az említett elemeket. |
| --- | --- |

(7)

A közvetlen termelői támogatás függetlenítése és az egységes támogatási rendszer bevezetése elengedhetetlen eleme a KAP reformfolyamatának. Az 1782/2003/EK rendelet számos mezőgazdasági termék tekintetében bevezette az említett elemeket.

| (8) | A KAP reformját alkotó célok és a 4. jegyzőkönyvben foglalt célok megvalósítása érdekében a gyapottámogatást nagyrészt függetleníteni kell, és be kell illeszteni az egységes támogatási rendszerbe. Mivel e célokat a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a közös fellépés szükségessége miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(8)

A KAP reformját alkotó célok és a 4. jegyzőkönyvben foglalt célok megvalósítása érdekében a gyapottámogatást nagyrészt függetleníteni kell, és be kell illeszteni az egységes támogatási rendszerbe. Mivel e célokat a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a közös fellépés szükségessége miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (9) | A gyapotágazat támogatási rendszerének az egységes támogatási rendszerbe történő haladéktalan és teljes integrációja valószínűleg a közösség gyapottermelő régiók termelésében bekövetkező zavart idézhet elő. A támogatás egy részét a támogatható hektáronként nyújtott terményspecifikus támogatással továbbra is a gyapottermeléshez kell kötni. Ennek összegét úgy kell kiszámítani, hogy a 4. jegyzőkönyv (2) bekezdésében meghatározott célok megvalósuljanak a gyapottámogatási rendszernek a KAP egyszerűsítésre irányuló reformfolyamatába történő betagozódása mellett. E célból és az elvégzett értékelés fényében a tagállamonként rendelkezésre álló teljes összeget indokolt azon támogatás nemzeti részének 35 %-ában meghatározni, amely közvetett módon jutott el a termelőkhöz. Ez az arány lehetővé teszi a gyapotágazat számára a hosszú távú életképesség megvalósítását, elősegíti a gyapottermelő régiók fenntartható fejlődését és tisztességes jövedelmet biztosít a mezőgazdasági termelők számára. |
| --- | --- |

(9)

A gyapotágazat támogatási rendszerének az egységes támogatási rendszerbe történő haladéktalan és teljes integrációja valószínűleg a közösség gyapottermelő régiók termelésében bekövetkező zavart idézhet elő. A támogatás egy részét a támogatható hektáronként nyújtott terményspecifikus támogatással továbbra is a gyapottermeléshez kell kötni. Ennek összegét úgy kell kiszámítani, hogy a 4. jegyzőkönyv (2) bekezdésében meghatározott célok megvalósuljanak a gyapottámogatási rendszernek a KAP egyszerűsítésre irányuló reformfolyamatába történő betagozódása mellett. E célból és az elvégzett értékelés fényében a tagállamonként rendelkezésre álló teljes összeget indokolt azon támogatás nemzeti részének 35 %-ában meghatározni, amely közvetett módon jutott el a termelőkhöz. Ez az arány lehetővé teszi a gyapotágazat számára a hosszú távú életképesség megvalósítását, elősegíti a gyapottermelő régiók fenntartható fejlődését és tisztességes jövedelmet biztosít a mezőgazdasági termelők számára.

| (10) | A termelőkhöz közvetett módon eljutó támogatás nemzeti része fennmaradó 65 %-ának az egységes támogatási rendszer rendelkezésére kell állnia. |
| --- | --- |

(10)

A termelőkhöz közvetett módon eljutó támogatás nemzeti része fennmaradó 65 %-ának az egységes támogatási rendszer rendelkezésére kell állnia.

| (11) | Környezetvédelmi okokból meg kell határozni egy bázisterületet termelő tagállamonként. Ezenkívül a támogatható területeket is azokra a területekre kell korlátozni, amelyeket a tagállamok engedélyeztek. |
| --- | --- |

(11)

Környezetvédelmi okokból meg kell határozni egy bázisterületet termelő tagállamonként. Ezenkívül a támogatható területeket is azokra a területekre kell korlátozni, amelyeket a tagállamok engedélyeztek.

| (12) | Termelő tagállamonként hektáronkénti rögzített terméshozamot kell megállapítani. Ez határozza meg – a bázisterületre vonatkozó követelménnyel, a pénzeszközök általános korlátozásával és a rendszer alapvetően független jellegével – a program termelést korlátozó jellegét a 4. jegyzőkönyv céljainak egyidejű teljesítése mellett. |
| --- | --- |

(12)

Termelő tagállamonként hektáronkénti rögzített terméshozamot kell megállapítani. Ez határozza meg – a bázisterületre vonatkozó követelménnyel, a pénzeszközök általános korlátozásával és a rendszer alapvetően független jellegével – a program termelést korlátozó jellegét a 4. jegyzőkönyv céljainak egyidejű teljesítése mellett.

| (13) | A gyapottisztító ágazat igényeinek kielégítése érdekében a támogatásra való jogosultságot a ténylegesen betakarított gyapotra vonatkozó minimális minőségi követelményhez kell kapcsolni. |
| --- | --- |

(13)

A gyapottisztító ágazat igényeinek kielégítése érdekében a támogatásra való jogosultságot a ténylegesen betakarított gyapotra vonatkozó minimális minőségi követelményhez kell kapcsolni.

| (14) | Továbbá ösztönözni kell a tagállamok által elismert ágazati szervezetek létrehozását annak érdekében, hogy a termelők és gyapottisztítók számára lehetővé tegyék a gyapot minőségének javítását. A Közösség az említett szervezetekben tagsággal rendelkező termelőknek nyújtott támogatás növelésével, közvetett módon járul hozzá a fenti szervezetek tevékenységéhez. |
| --- | --- |

(14)

Továbbá ösztönözni kell a tagállamok által elismert ágazati szervezetek létrehozását annak érdekében, hogy a termelők és gyapottisztítók számára lehetővé tegyék a gyapot minőségének javítását. A Közösség az említett szervezetekben tagsággal rendelkező termelőknek nyújtott támogatás növelésével, közvetett módon járul hozzá a fenti szervezetek tevékenységéhez.

| (15) | Az 1782/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

Az 1782/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (16) | A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatáson kívül további szabályok elfogadására van szükség annak érdekében, hogy segítsék a gyapotágazatnak az új jogi és gazdasági környezetben történő stabilizálódását. |
| --- | --- |

(16)

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatáson kívül további szabályok elfogadására van szükség annak érdekében, hogy segítsék a gyapotágazatnak az új jogi és gazdasági környezetben történő stabilizálódását.

| (17) | Amennyiben a gyapottisztító ágazat megléte a gyapottermelő régiókban szükségesnek tűnik, az ágazati igényeket megfelelően ki lehetne elégíteni többek között a ténylegesen betakarított gyapotra vonatkozó minimális minőségi követelménnyel és az ágazati szervezetek részére a gyapot minősége javításának engedélyezésével. Ezenfelül a gyapottisztító ágazat jelentős többletkapacitására tekintettel a jobb piacorientáció érdekében a szerkezetátalakítási folyamat támogatását célzó további intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

(17)

Amennyiben a gyapottisztító ágazat megléte a gyapottermelő régiókban szükségesnek tűnik, az ágazati igényeket megfelelően ki lehetne elégíteni többek között a ténylegesen betakarított gyapotra vonatkozó minimális minőségi követelménnyel és az ágazati szervezetek részére a gyapot minősége javításának engedélyezésével. Ezenfelül a gyapottisztító ágazat jelentős többletkapacitására tekintettel a jobb piacorientáció érdekében a szerkezetátalakítási folyamat támogatását célzó további intézkedésekre van szükség.

| (18) | Továbbá egyedi minőségrendszereket támogató piacorientációs intézkedéseket és kapcsolódó eladásösztönző tevékenységeket kell bevezetni. Ezért a gyapotágazat tekintetében nemzeti szerkezetátalakítási programokat kell létrehozni. Noha a vonatkozó intézkedéseket a Közösségnek kell finanszíroznia, a tagállamokra kell bízni a saját jellemzőik támasztotta igények szerinti – adott esetben a regionális sajátosságokat is számításba vevő – helyes vegyítési arány meghatározását. |
| --- | --- |

(18)

Továbbá egyedi minőségrendszereket támogató piacorientációs intézkedéseket és kapcsolódó eladásösztönző tevékenységeket kell bevezetni. Ezért a gyapotágazat tekintetében nemzeti szerkezetátalakítási programokat kell létrehozni. Noha a vonatkozó intézkedéseket a Közösségnek kell finanszíroznia, a tagállamokra kell bízni a saját jellemzőik támasztotta igények szerinti – adott esetben a regionális sajátosságokat is számításba vevő – helyes vegyítési arány meghatározását.

| (19) | A szerkezetátalakítási programokat a Bizottsághoz kell benyújtani annak ellenőrzése céljából, hogy az intézkedések megfelelnek-e a rendeletben megállapított feltételeknek és az abban foglalt végrehajtási szabályoknak. E szerkezetátalakítási programok végrehajtásáért a tagállamok felelősek. |
| --- | --- |

(19)

A szerkezetátalakítási programokat a Bizottsághoz kell benyújtani annak ellenőrzése céljából, hogy az intézkedések megfelelnek-e a rendeletben megállapított feltételeknek és az abban foglalt végrehajtási szabályoknak. E szerkezetátalakítási programok végrehajtásáért a tagállamok felelősek.

| (20) | Az intézkedéseknek ki kell egészíteniük az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (7) már meglévő intézkedéseit. |
| --- | --- |

(20)

Az intézkedéseknek ki kell egészíteniük az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (7) már meglévő intézkedéseit.

| (21) | E programok intézkedései között szerepelhet a gyapottisztító-feldolgozó létesítmények egy részének teljes és végleges megszüntetése egy életképesebb gyapottisztító ágazat biztosítása érdekében. Támogatást lehet továbbá biztosítani a gyapottisztító ágazat beruházásainak, amelyek hozzájárulnak e vállalkozások gazdasági teljesítményének növeléséhez. Támogatást lehet ezenfelül rendelkezésre bocsátani a gyapotágazat szerkezetátalakításának következtében érintett gépipari beszállítóknak is. |
| --- | --- |

(21)

E programok intézkedései között szerepelhet a gyapottisztító-feldolgozó létesítmények egy részének teljes és végleges megszüntetése egy életképesebb gyapottisztító ágazat biztosítása érdekében. Támogatást lehet továbbá biztosítani a gyapottisztító ágazat beruházásainak, amelyek hozzájárulnak e vállalkozások gazdasági teljesítményének növeléséhez. Támogatást lehet ezenfelül rendelkezésre bocsátani a gyapotágazat szerkezetátalakításának következtében érintett gépipari beszállítóknak is.

| (22) | Az európai gyapot minőségének javítása érdekében az egyedi minőségrendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelőket e programok keretében egyedi támogatásban kell részesíteni a célból, hogy fedezhessék a kapcsolódó költségek egy részét. Az e minőségrendszerek hatálya alá tartozó, gyapotra vonatkozó tájékoztató és eladásösztönző intézkedéseket egyaránt támogatni kell. |
| --- | --- |

(22)

Az európai gyapot minőségének javítása érdekében az egyedi minőségrendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelőket e programok keretében egyedi támogatásban kell részesíteni a célból, hogy fedezhessék a kapcsolódó költségek egy részét. Az e minőségrendszerek hatálya alá tartozó, gyapotra vonatkozó tájékoztató és eladásösztönző intézkedéseket egyaránt támogatni kell.

| (23) | A nemzeti szerkezetátalakítási programokra szánt pénzeszközök tagállamok közötti elosztását a főbb gyapottermelő régiók sajátos szerkezetátalakítási és alkalmazkodási igényeire kell alapozni. A gyapotágazat szerkezetátalakítására és alkalmazkodására irányuló ideiglenes célkitűzésre tekintettel a programok a tagállamok kérésére lezárhatók, és ezt követően a szerkezetátalakítási programok éves költségvetése hozzáadható az érintett tagállam esetében a termeléstől független támogatásokra megállapított nemzeti felső határhoz az 1782/2003/EK rendelet VIII. mellékletében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(23)

A nemzeti szerkezetátalakítási programokra szánt pénzeszközök tagállamok közötti elosztását a főbb gyapottermelő régiók sajátos szerkezetátalakítási és alkalmazkodási igényeire kell alapozni. A gyapotágazat szerkezetátalakítására és alkalmazkodására irányuló ideiglenes célkitűzésre tekintettel a programok a tagállamok kérésére lezárhatók, és ezt követően a szerkezetátalakítási programok éves költségvetése hozzáadható az érintett tagállam esetében a termeléstől független támogatásokra megállapított nemzeti felső határhoz az 1782/2003/EK rendelet VIII. mellékletében meghatározottak szerint.

| (24) | Tekintettel arra, hogy Portugáliában nincs gyapottisztító ágazat és hogy Bulgáriában az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák, e két tagállamban nem szükséges költségvetést rendelni a nemzeti szerkezetátalakítási programokra. |
| --- | --- |

(24)

Tekintettel arra, hogy Portugáliában nincs gyapottisztító ágazat és hogy Bulgáriában az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák, e két tagállamban nem szükséges költségvetést rendelni a nemzeti szerkezetátalakítási programokra.

| (25) | Annak érdekében, hogy az új gyapottámogatási rendszert és a gyapotágazatra vonatkozó szerkezetátalakítási rendszert a termelési időszak kezdetétől alkalmazzák, ezt a rendeletet a 2009-es naptári évtől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(25)

Annak érdekében, hogy az új gyapottámogatási rendszert és a gyapotágazatra vonatkozó szerkezetátalakítási rendszert a termelési időszak kezdetétől alkalmazzák, ezt a rendeletet a 2009-es naptári évtől kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1.   FEJEZET

GYAPOTRA VONATKOZÓ TERMÉNYSPECIFIKUS TÁMOGATÁS

1. cikk

Az 1782/2003/EK rendelet módosításai

Az 1782/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A IV. cím 10a. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:
  „10a.   FEJEZET
  A GYAPOTRA VONATKOZÓ TERMÉNYSPECIFIKUS TÁMOGATÁS
  110a. cikk
  Hatály
  Támogatást kell nyújtani az 5201 00 KN-kód alá tartozó gyapot termelői számára, az e fejezetben meghatározott feltételek szerint.
  110b. cikk
  Jogosultság
  (1)   A támogatást a gyapotot termelő támogatható terület hektárszáma után nyújtják. A támogatható területnek a tagállam által gyapottermelés céljából engedélyezett mezőgazdasági földterületen kell elhelyezkednie, azt engedélyezett fajtákkal kell bevetni, és a tényleges betakarításig rendes növekedési feltételek között kell tartani.
  A 110a. cikkben említett támogatás csak megbízható és megfelelő kereskedelmi minőségű termékek után fizethető.
  (2)   A tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említett földterületet és fajtákat a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadott részletes szabályoknak és feltételeknek megfelelően engedélyezik.
  110c. cikk
  Bázisterületek, rögzített terméshozamok és referenciaösszegek
  (1)   A nemzeti bázisterületek mértéke a következő:






  — | Bulgária: 3 342 ha, |
| --- | --- | --- |

1.

A IV. cím 10a. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:

„10a.   FEJEZET

A GYAPOTRA VONATKOZÓ TERMÉNYSPECIFIKUS TÁMOGATÁS

110a. cikk

Hatály

Támogatást kell nyújtani az 5201 00 KN-kód alá tartozó gyapot termelői számára, az e fejezetben meghatározott feltételek szerint.

110b. cikk

Jogosultság

(1)   A támogatást a gyapotot termelő támogatható terület hektárszáma után nyújtják. A támogatható területnek a tagállam által gyapottermelés céljából engedélyezett mezőgazdasági földterületen kell elhelyezkednie, azt engedélyezett fajtákkal kell bevetni, és a tényleges betakarításig rendes növekedési feltételek között kell tartani.

A 110a. cikkben említett támogatás csak megbízható és megfelelő kereskedelmi minőségű termékek után fizethető.

(2)   A tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említett földterületet és fajtákat a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadott részletes szabályoknak és feltételeknek megfelelően engedélyezik.

110c. cikk

Bázisterületek, rögzített terméshozamok és referenciaösszegek

(1)   A nemzeti bázisterületek mértéke a következő:

—

Bulgária: 3 342 ha,

| — | Görögország: 250 000 ha, |
| --- | --- |

—

Görögország: 250 000 ha,

| — | Spanyolország: 48 000 ha, |
| --- | --- |

—

Spanyolország: 48 000 ha,

| — | Portugália: 360 ha. |
| --- | --- |

—

Portugália: 360 ha.

(2)   A bázisidőszakra megállapított rögzített terméshozamok a következők:

| — | Bulgária: 1,2 tonna/ha, |
| --- | --- |

—

Bulgária: 1,2 tonna/ha,

| — | Görögország: 3,2 tonna/ha, |
| --- | --- |

—

Görögország: 3,2 tonna/ha,

| — | Spanyolország: 3,5 tonna/ha, |
| --- | --- |

—

Spanyolország: 3,5 tonna/ha,

| — | Portugália: 2,2 tonna/ha. |
| --- | --- |

—

Portugália: 2,2 tonna/ha.

(3)   A támogatható hektáronkénti támogatási összeget a (2) bekezdésben foglalt terméshozamok és a következő referenciaösszegek szorzata adja:

| — | Bulgária: 671,33 EUR, |
| --- | --- |

—

Bulgária: 671,33 EUR,

| — | Görögország: 251,75 EUR, |
| --- | --- |

—

Görögország: 251,75 EUR,

| — | Spanyolország: 400,00 EUR, |
| --- | --- |

—

Spanyolország: 400,00 EUR,

| — | Portugália: 252,73 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugália: 252,73 EUR.

(4)   Amennyiben egy adott tagállamban és egy adott évben a gyapottal bevetett támogatható terület meghaladja az (1) bekezdésben meghatározott bázisterületet, a (3) bekezdésben e tagállamra meghatározott támogatást a bázisterület túllépésével arányosan csökkenteni kell.

(5)   E cikk részletes végrehajtási szabályait a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

110d. cikk

Elismert ágazati szervezetek

(1)   E fejezet alkalmazásában elismert ágazati szervezet: gyapottermelők és legalább egy gyapottisztító által létrehozott jogi személy, amely a következő tevékenységeket folytatja:

| — | a gyapot forgalomba hozatala koordinációjának javítása, különösen piackutatás és piaci felmérések által, |
| --- | --- |

—

a gyapot forgalomba hozatala koordinációjának javítása, különösen piackutatás és piaci felmérések által,

| — | a közösségi szabályoknak megfelelő szerződésminták kidolgozása, |
| --- | --- |

—

a közösségi szabályoknak megfelelő szerződésminták kidolgozása,

| — | a termelési irány meghatározása olyan termékek felé, amelyek jobban igazodnak a piaci igényekhez és a fogyasztói kereslethez, különösen a minőség és a fogyasztóvédelem tekintetében, |
| --- | --- |

—

a termelési irány meghatározása olyan termékek felé, amelyek jobban igazodnak a piaci igényekhez és a fogyasztói kereslethez, különösen a minőség és a fogyasztóvédelem tekintetében,

| — | a termelési módszerek és eszközök korszerűsítése a termékminőség javítása érdekében, |
| --- | --- |

—

a termelési módszerek és eszközök korszerűsítése a termékminőség javítása érdekében,

| — | a gyapot minőségtanúsítási rendszerek révén történő eladástösztönzést szolgáló értékesítési stratégiák kidolgozása. |
| --- | --- |

—

a gyapot minőségtanúsítási rendszerek révén történő eladástösztönzést szolgáló értékesítési stratégiák kidolgozása.

(2)   A gyapottisztító letelepedése szerinti tagállam elismeri az adott ágazati szervezetet, ha az megfelel a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően elfogadandó kritériumoknak.

110e. cikk

A támogatás kifizetése

(1)   A termelőknek a támogatást a 110c. cikk alapján, támogatható hektáronként nyújtják.

(2)   Az elismert ágazati szervezetekben tagsággal rendelkező termelőknek a támogatás 2 EUR-val megnövelt összegét a 110c. cikk (1) bekezdésében meghatározott bázisterületen található támogatható hektáronként nyújtják.”

| 2. | A 156. cikk (2) bekezdésének g) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | A IV. cím 10a. fejezetét 2009. január 1-jétől kell alkalmazni az ezen időponttól kezdődően vetett gyapotra.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 156. cikk (2) bekezdésének g) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„g)

A IV. cím 10a. fejezetét 2009. január 1-jétől kell alkalmazni az ezen időponttól kezdődően vetett gyapotra.”

2.   FEJEZET

A GYAPOTÁGAZATRA VONATKOZÓ NEMZETI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI PROGRAMOK

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a fejezet meghatározza azon szabályokat, amelyek a közösségi pénzeszközök tagállamoknak való odaítélésére, valamint e pénzeszközöknek a tagállamok által a nemzeti szerkezetátalakítási programokon (a továbbiakban: szerkezetátalakítási programok) keresztül, a gyapotágazat megsegítését célzó egyedi szerkezetátalakítási intézkedések finanszírozására történő felhasználására vonatkoznak.

(2)   Nem nyújtható támogatás:

| a) | kutatási projektekhez és kutatási projekteket támogató intézkedésekhez; |
| --- | --- |

a)

kutatási projektekhez és kutatási projekteket támogató intézkedésekhez;

| b) | az 1698/2005/EK tanácsi rendelet alapján közösségi támogatásra jogosult intézkedésekhez. |
| --- | --- |

b)

az 1698/2005/EK tanácsi rendelet alapján közösségi támogatásra jogosult intézkedésekhez.

3. cikk

Általános követelmények

(1)   A szerkezetátalakítási programoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük a közösségi joggal, és összhangban kell állniuk a Közösség tevékenységeivel, szakpolitikáival és prioritásaival.

(2)   A tagállamok felelnek a szerkezetátalakítási programokért, biztosítják belső egységességüket, továbbá gondoskodnak arról, hogy azokat objektív módon, az érintett termelők és feldolgozók gazdasági helyzetét, valamint a termelők és feldolgozók közötti indokolatlan megkülönböztetés elkerülésének szükségességét figyelembe véve állítsák össze és hajtsák végre.

A tagállamok feladata, hogy elrendeljék és végrehajtsák a szükséges ellenőrzéseket, valamint a szerkezetátalakítási programok be nem tartása esetén a szankciókat.

4. cikk

A szerkezetátalakítási programok benyújtása és alkalmazása

(1)   Minden termelő tagállam négyévente és első alkalommal 2009. január 1-jéig benyújtja a Bizottságnak a négyéves szerkezetátalakítási program tervezetét, amely intézkedéseket tartalmaz e fejezettel összhangban.

A szerkezetátalakítási programról – a Bizottságnak történő benyújtását megelőzően – az illetékes hatóságokkal és a gyapotágazat szervezeteivel konzultációt kell folytatni.

Minden tagállam egyetlen programtervezetet nyújt be, amely tartalmazhat regionális sajátosságokat.

(2)   A szerkezetátalakítási program három hónappal a Bizottságnak történő benyújtását követően válik alkalmazhatóvá.

Ugyanakkor, ha a benyújtott program nem felel meg az e fejezetben és a végrehajtási szabályokban meghatározott feltételeknek, a Bizottság arról értesíti a tagállamot. Ilyen esetben a tagállam felülvizsgált programot nyújt be a Bizottságnak. A felülvizsgált program két hónappal a benyújtását követően válik alkalmazhatóvá, kivéve, ha az összeegyeztethetetlenség továbbra is fennáll, amely esetben ez a bekezdés alkalmazandó.

(3)   A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a tagállamok által benyújtott szerkezetátalakítási programok módosításainak vonatkozásában is.

5. cikk

Költségvetési elosztás

(1)   A szerkezetátalakítási program tagállamonkénti éves költségvetése a 2010. pénzügyi évtől kezdődően a következő:

| — | Görögország: 4,0 millió EUR, |
| --- | --- |

—

Görögország: 4,0 millió EUR,

| — | Spanyolország: 6,134 millió EUR. |
| --- | --- |

—

Spanyolország: 6,134 millió EUR.

(2)   Minden tagállam határozhat úgy, hogy beszünteti a szerkezetátalakítási program alkalmazását, és annak az e cikk (1) bekezdésében említett éves költségvetését végleg átcsoportosítja az 1782/2003/EK rendelet VIII. mellékletében meghatározott nemzeti felső határhoz. Erről a határozatról legkésőbb az adott év augusztus 1-jéig értesíteni kell a Bizottságot, és azt alkalmazni kell a következő naptári év keretében nyújtott közvetlen kifizetésekre. Az értesítésben be kell számolni a szerkezetátalakítási program végrehajtásáról és az abban foglalt célkitűzések megvalósításáról is.

(3)   Az e cikk (2) bekezdésében említett átcsoportosítást, valamint az e cikk (1) bekezdésének a megfelelő módosítását az 1782/2003/EK rendelet 144. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni azt követően, hogy a Bizottság értékelte a szerkezetátalakítási program végrehajtását, figyelemmel az abban foglalt célkitűzésekre.

6. cikk

A szerkezetátalakítási programok finanszírozására vonatkozó általános szabályok

(1)   A közösségi támogatás kizárólag a megfelelő szerkezetátalakítási programnak a 4. cikk (1) bekezdése szerinti benyújtását követően felmerülő támogatható költségekre vonatkozik.

(2)   A tagállamok nem járulnak hozzá a Közösség által a szerkezetátalakítási program alapján finanszírozott intézkedések költségéhez.

7. cikk

Támogatható intézkedések és kedvezményezettek

(1)   A szerkezetátalakítási programok a következő intézkedések közül kizárólag egyet vagy többet tartalmazhatnak:

| a) | gyapottisztító létesítmények teljes és végleges megszüntetése; |
| --- | --- |

a)

gyapottisztító létesítmények teljes és végleges megszüntetése;

| b) | beruházások a gyapottisztító ágazatban; |
| --- | --- |

b)

beruházások a gyapottisztító ágazatban;

| c) | mezőgazdasági termelők részvétele a gyapotra vonatkozó minőségrendszerekben; |
| --- | --- |

c)

mezőgazdasági termelők részvétele a gyapotra vonatkozó minőségrendszerekben;

| d) | tájékoztató és promóciós tevékenységek; |
| --- | --- |

d)

tájékoztató és promóciós tevékenységek;

| e) | a gépipari beszállítók támogatása, amelynek mértéke nem haladhatja meg a bekövetkezett veszteséget. |
| --- | --- |

e)

a gépipari beszállítók támogatása, amelynek mértéke nem haladhatja meg a bekövetkezett veszteséget.

(2)   A szerkezetátalakítási programok kedvezményezettjei a következők:

| a) | a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendelet (8) IV. fejezete alapján a 2005–2006-os gazdasági évben támogatásban részesülők az e cikk (1) bekezdésének a), b) és d) pontjában említett intézkedések alapján járó támogatás esetében; |
| --- | --- |

a)

a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendelet (8) IV. fejezete alapján a 2005–2006-os gazdasági évben támogatásban részesülők az e cikk (1) bekezdésének a), b) és d) pontjában említett intézkedések alapján járó támogatás esetében;

| b) | az 1782/2003/EK rendelet 10a. fejezete alapján támogatásban részesülők az e cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett intézkedések alapján járó támogatás esetében; |
| --- | --- |

b)

az 1782/2003/EK rendelet 10a. fejezete alapján támogatásban részesülők az e cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett intézkedések alapján járó támogatás esetében;

| c) | az 1782/2003/EK rendelet 10a. fejezetében meghatározott, elismert ágazati szervezetek az e cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett intézkedés alapján járó támogatás esetében; |
| --- | --- |

c)

az 1782/2003/EK rendelet 10a. fejezetében meghatározott, elismert ágazati szervezetek az e cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett intézkedés alapján járó támogatás esetében;

| d) | olyan gépipari beszállítók – az e cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett intézkedés alapján járó támogatás esetében –, amelyek:






  — | magánszemélyek vagy vállalkozások, és amelyek a 2005–2006-os gazdasági évben termelőkkel vagy gyapottisztítókkal szerződéses viszonyban dolgoztak mezőgazdasági gépeikkel gyapot betakarítása céljából, |
| --- | --- | --- |

d)

olyan gépipari beszállítók – az e cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett intézkedés alapján járó támogatás esetében –, amelyek:

—

magánszemélyek vagy vállalkozások, és amelyek a 2005–2006-os gazdasági évben termelőkkel vagy gyapottisztítókkal szerződéses viszonyban dolgoztak mezőgazdasági gépeikkel gyapot betakarítása céljából,

| — | gyapotot takarítottak be, amelyet az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett megszüntetés által érintett gyapottisztító létesítményekbe szállítottak,
  valamint |
| --- | --- |

—

gyapotot takarítottak be, amelyet az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett megszüntetés által érintett gyapottisztító létesítményekbe szállítottak,

valamint

| — | bizonyítható veszteséget szenvedtek a betakarítható gyapot hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

bizonyítható veszteséget szenvedtek a betakarítható gyapot hiánya miatt.

8. cikk

Pénzügyi források

Az e fejezetben előírt intézkedések a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (9) 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, a mezőgazdasági piacok szabályozására irányuló intervenciónak minősülnek.

9. cikk

Végrehajtási szabályok

E fejezet végrehajtásának részletes szabályait a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (10) 195. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

10. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2008. június 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

I. JARC

---

(1)  HL L 291., 1979.11.19., 174. o. A legutóbb az 1050/2001/EK rendelettel (HL L 148., 2001.6.1., 1. o.) módosított jegyzőkönyv.

1

(2)  A 2008. február 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  A 2008. május 8-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 479/2008/EK rendelettel (HL L 148., 2008.6.6., 1. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 161., 2004.4.30., 48. o.

5

(6)  EBHT 2006., I-7285. o.

6

(7)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o. A legutóbb a 146/2008/EK rendelettel (HL L 46., 2008.2.21., 1. o.) módosított rendelet.

7

(8)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o. Az 1782/2003/EK rendelettel hatályon kívül helyezett rendelet.

8

(9)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o. A legutóbb a 479/2008/EK rendelettel módosított rendelet.

9

(10)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

10

---

| 5.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 178/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 178/7

---

A BIZOTTSÁG 638/2008/EK RENDELETE

(2008. július 4.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

ttekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. július 5-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 4-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2008. július 4-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 32,3 |
| TR | 90,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0707 00 05 | MK | 11,6 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 36,8 |
| 0709 90 70 | TR | 84,4 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 50 10 | AR | 102,4 |
| US | 79,5 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 10 80 | AR | 85,3 |
| BR | 98,5 |
| CL | 99,1 |
| CN | 93,8 |
| NZ | 116,7 |
| US | 88,2 |
| UY | 135,9 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 96,9 |
| CL | 98,1 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 142,3 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 110,3 |
| 0809 10 00 | TR | 196,2 |
| US | 284,0 |
| ZZ | 240,1 |
| 0809 20 95 | TR | 368,7 |
| US | 486,8 |
| ZZ | 427,8 |
| 0809 30 | TR | 197,2 |
| ZZ | 197,2 |
| 0809 40 05 | IL | 154,1 |
| ZZ | 154,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

39,1

MK

32,3

TR

90,8

ZZ

54,1

0707 00 05

MK

11,6

TR

62,0

ZZ

36,8

0709 90 70

TR

84,4

ZZ

84,4

0805 50 10

AR

102,4

US

79,5

ZA

116,6

ZZ

99,5

0808 10 80

AR

85,3

BR

98,5

CL

99,1

CN

93,8

NZ

116,7

US

88,2

UY

135,9

ZA

91,9

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

96,9

CL

98,1

CN

96,2

NZ

142,3

ZA

118,0

ZZ

110,3

0809 10 00

TR

196,2

US

284,0

ZZ

240,1

0809 20 95

TR

368,7

US

486,8

ZZ

427,8

0809 30

TR

197,2

ZZ

197,2

0809 40 05

IL

154,1

ZZ

154,1

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 5.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 178/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 178/9

---

A BIZOTTSÁG 639/2008/EK RENDELETE

(2008. június 24.)

a 3448/93/EK tanácsi rendeletnek a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ilyen visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1043/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 1993. december 6-i 3448/93/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A közös agrárpolitika reformja és a mezőgazdasági termékek világpiaci árában bekövetkező mozgások összetett hatásai következtében fellépő export-visszatérítési mérték legújabb csökkenései a visszatérítési bizonyítványok iránti kérelmek csökkenéséhez vezettek, következésképp enyhítették a közösségi költségvetés nyomását a Szerződés I. mellékletében nem szereplő árukra irányuló export-visszatérítések tekintetében. Azokban az esetekben, amikor a Közösséget nem fenyegeti az a veszély, hogy megszegi nemzetközi kötelezettségvállalásait, helyénvaló a rendszer azáltali egyszerűsítése, hogy a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre export-visszatérítést nyújtanak, csökkentve ily módon az ezeket az árukat exportáló piaci szereplők adminisztratív terheit. |
| --- | --- |

(1)

A közös agrárpolitika reformja és a mezőgazdasági termékek világpiaci árában bekövetkező mozgások összetett hatásai következtében fellépő export-visszatérítési mérték legújabb csökkenései a visszatérítési bizonyítványok iránti kérelmek csökkenéséhez vezettek, következésképp enyhítették a közösségi költségvetés nyomását a Szerződés I. mellékletében nem szereplő árukra irányuló export-visszatérítések tekintetében. Azokban az esetekben, amikor a Közösséget nem fenyegeti az a veszély, hogy megszegi nemzetközi kötelezettségvállalásait, helyénvaló a rendszer azáltali egyszerűsítése, hogy a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre export-visszatérítést nyújtanak, csökkentve ily módon az ezeket az árukat exportáló piaci szereplők adminisztratív terheit.

| (2) | Az 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) 27. cikkének (1) bekezdése értelmében a visszatérítési bizonyítványokhoz fűződő jogokat bizonyos feltételek esetén át lehet ruházni. Az engedélyek és a bizonyítványok következetes kezelésének biztosítása érdekében az ezen átruházásokra irányuló eljárásokat, ahol lehetséges, összhangba kell hozni a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendeletben (3) az engedélyekhez és bizonyítványokhoz fűződő jogok átruházásával kapcsolatosan megállapított rendelkezésekkel. |
| --- | --- |

(2)

Az 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) 27. cikkének (1) bekezdése értelmében a visszatérítési bizonyítványokhoz fűződő jogokat bizonyos feltételek esetén át lehet ruházni. Az engedélyek és a bizonyítványok következetes kezelésének biztosítása érdekében az ezen átruházásokra irányuló eljárásokat, ahol lehetséges, összhangba kell hozni a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendeletben (3) az engedélyekhez és bizonyítványokhoz fűződő jogok átruházásával kapcsolatosan megállapított rendelkezésekkel.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 32. cikkének (2) bekezdése meghatározza azt az időszakot, amelyen belül a kifizető szervnek fel kell vezetnie az igényelt összeget a visszatérítési bizonyítványra. Tekintettel a rendeltetési hely szerint differenciált export-visszatérítésekkel kapcsolatos dokumentáció megvizsgálásához szükséges időre ez az időszak lehetséges, hogy nem elegendő, és ezért meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 32. cikkének (2) bekezdése meghatározza azt az időszakot, amelyen belül a kifizető szervnek fel kell vezetnie az igényelt összeget a visszatérítési bizonyítványra. Tekintettel a rendeltetési hely szerint differenciált export-visszatérítésekkel kapcsolatos dokumentáció megvizsgálásához szükséges időre ez az időszak lehetséges, hogy nem elegendő, és ezért meg kell hosszabbítani.

| (4) | Az 1043/2005/EK rendelet 38a. cikkének (2) bekezdése megállapítja a kérelmekről a tagállamok által a Bizottságnak bemutatandó értesítésre vonatkozó feltételeket és a visszatérítési bizonyítványok rákövetkezői kibocsátását. Mivel hatékonyabb jelentési és kommunikációs rendszert vezettek be, az adott határidőket ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(4)

Az 1043/2005/EK rendelet 38a. cikkének (2) bekezdése megállapítja a kérelmekről a tagállamok által a Bizottságnak bemutatandó értesítésre vonatkozó feltételeket és a visszatérítési bizonyítványok rákövetkezői kibocsátását. Mivel hatékonyabb jelentési és kommunikációs rendszert vezettek be, az adott határidőket ki kell igazítani.

| (5) | Az 1043/2005/EK rendelet 33. cikke a visszatérítési bizonyítványok kiállítására hat részletet állapít meg. Az ezen visszatérítési bizonyítványokra alkalmazott érvényességi időszakot a rendelet 39. cikke rögzíti. A visszatérítési bizonyítványok működési rendszerének megkönnyítése érdekében az első részlet alatt kibocsátott bizonyítványok, valamint a 38a. cikk értelmében igényelt bizonyítványok érvényességi időtartamát meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(5)

Az 1043/2005/EK rendelet 33. cikke a visszatérítési bizonyítványok kiállítására hat részletet állapít meg. Az ezen visszatérítési bizonyítványokra alkalmazott érvényességi időszakot a rendelet 39. cikke rögzíti. A visszatérítési bizonyítványok működési rendszerének megkönnyítése érdekében az első részlet alatt kibocsátott bizonyítványok, valamint a 38a. cikk értelmében igényelt bizonyítványok érvényességi időtartamát meg kell hosszabbítani.

| (6) | Annak érdekében, hogy a visszatartandó biztosíték összegének csökkentéséből részesülni lehessen, az 1043/2005/EK rendelet 45. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a fel nem használt bizonyítványokat és bizonyítványokról készült kivonatokat vissza kell küldeni a kiállító hatóságokhoz legkésőbb június 30-ig annak a költségvetési időszaknak a folyamán, amelyre vonatkozóan a bizonyítványokat kibocsátották. Egy hatékonyabb jelentési rendszer bevezetése lehetővé teszi a határidő meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a visszatartandó biztosíték összegének csökkentéséből részesülni lehessen, az 1043/2005/EK rendelet 45. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a fel nem használt bizonyítványokat és bizonyítványokról készült kivonatokat vissza kell küldeni a kiállító hatóságokhoz legkésőbb június 30-ig annak a költségvetési időszaknak a folyamán, amelyre vonatkozóan a bizonyítványokat kibocsátották. Egy hatékonyabb jelentési rendszer bevezetése lehetővé teszi a határidő meghosszabbítását.

| (7) | Az 1043/2005/EK rendelet 47. cikke meghatározott feltételeket ír elő, amelyek fennállta esetében a kis exportőrök export-visszatérítésben részesülhetnek. Az egyszerűsítés érdekében a kis exportőröket fel kell jogosítani visszatérítési bizonyítványok használatára anélkül, hogy elveszítenék kis exportálói helyzetüket, és ezenkívül fel kell emelni a fizetési küszöböt. |
| --- | --- |

(7)

Az 1043/2005/EK rendelet 47. cikke meghatározott feltételeket ír elő, amelyek fennállta esetében a kis exportőrök export-visszatérítésben részesülhetnek. Az egyszerűsítés érdekében a kis exportőröket fel kell jogosítani visszatérítési bizonyítványok használatára anélkül, hogy elveszítenék kis exportálói helyzetüket, és ezenkívül fel kell emelni a fizetési küszöböt.

| (8) | Annak érdekében, hogy az e rendeletben meghatározott intézkedések a kellő időben működőképesek legyenek, ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy az e rendeletben meghatározott intézkedések a kellő időben működőképesek legyenek, ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (9) | Az 1043/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az 1043/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Szerződés I. mellékletében fel nem sorolt, feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó horizontális kérdésekkel foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Szerződés I. mellékletében fel nem sorolt, feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó horizontális kérdésekkel foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „27. cikk
  (1)   A bizonyítványokból adódó kötelezettségek nem ruházhatók át. A bizonyítványokhoz fűződő jogokat a jogosult érvényességük időtartama alatt átruházhatja, feltéve, hogy ez az átruházás egyetlen kedvezményezett javára történik minden egyes bizonyítvány vagy annak kivonata esetében. Az átruházás kizárólag azokra a mennyiségekre vonatkozhat, amelyeket még nem írtak jóvá a bizonyítványon vagy a kivonaton.
  (2)   A kedvezményezettek tovább nem ruházhatják át jogaikat, de visszátruházás az eredeti jogosultra lehetséges. A jogosultra történő visszátruházás azokra a mennyiségekre vonatkozhat, amelyeket még nem írtak jóvá az adott bizonyítványon vagy kivonaton.
  Az ilyen esetekben a kiállító szerv a VIII. mellékletben meghatározott bejegyzést bevezeti a bizonyítvány 6. rovatába.” |
| --- | --- |

1.

A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„27. cikk

(1)   A bizonyítványokból adódó kötelezettségek nem ruházhatók át. A bizonyítványokhoz fűződő jogokat a jogosult érvényességük időtartama alatt átruházhatja, feltéve, hogy ez az átruházás egyetlen kedvezményezett javára történik minden egyes bizonyítvány vagy annak kivonata esetében. Az átruházás kizárólag azokra a mennyiségekre vonatkozhat, amelyeket még nem írtak jóvá a bizonyítványon vagy a kivonaton.

(2)   A kedvezményezettek tovább nem ruházhatják át jogaikat, de visszátruházás az eredeti jogosultra lehetséges. A jogosultra történő visszátruházás azokra a mennyiségekre vonatkozhat, amelyeket még nem írtak jóvá az adott bizonyítványon vagy kivonaton.

Az ilyen esetekben a kiállító szerv a VIII. mellékletben meghatározott bejegyzést bevezeti a bizonyítvány 6. rovatába.”

| 2. | A 32. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A konkrét kérelem kézhezvételétől számított hat hónapon belül a kifizető szerv felvezeti ezt az összeget a visszatérítési bizonyítványra.” |
| --- | --- |

2.

A 32. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A konkrét kérelem kézhezvételétől számított hat hónapon belül a kifizető szerv felvezeti ezt az összeget a visszatérítési bizonyítványra.”

| 3. | A 38a. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az egyes hetek során benyújtott kérelmekről a tagállamok a következő hétfőn értesítik a Bizottságot. A vonatkozó bizonyítványokat az értesítést követő szerdától kezdődően lehet kiállítani, hacsak a Bizottság ezzel ellentétes intézkedéseket nem hoz.” |
| --- | --- |

3.

A 38a. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az egyes hetek során benyújtott kérelmekről a tagállamok a következő hétfőn értesítik a Bizottságot. A vonatkozó bizonyítványokat az értesítést követő szerdától kezdődően lehet kiállítani, hacsak a Bizottság ezzel ellentétes intézkedéseket nem hoz.”

| 4. | A 39. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Figyelemmel a második és harmadik albekezdésre, a visszatérítési bizonyítvány az arra a bizonyítványra vonatkozó kérelem hónapját követő ötödik hónap végéig, vagy amennyiben az korábban bekövetkezik, akkor a költségvetési időszak végéig érvényes.
  A 33. cikk a) pontjával vagy a 38a. cikkel összhangban legkésőbb november 7-én kérelmezett visszatérítési bizonyítvány az arra a bizonyítványra vonatkozó kérelem hónapját követő tizedik hónap végéig érvényes.
  A 40. cikkben említett visszatérítési bizonyítványok az előzetes rögzítési kérelem benyújtásának hónapját követő ötödik hónap végéig érvényesek.
  Ha a visszatérítés mértékét a 29. cikkel összhangban előzetesen rögzítették, ezek a mértékek a bizonyítvány érvényességi idejének végéig érvényesek maradnak. ” |
| --- | --- |

4.

A 39. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Figyelemmel a második és harmadik albekezdésre, a visszatérítési bizonyítvány az arra a bizonyítványra vonatkozó kérelem hónapját követő ötödik hónap végéig, vagy amennyiben az korábban bekövetkezik, akkor a költségvetési időszak végéig érvényes.

A 33. cikk a) pontjával vagy a 38a. cikkel összhangban legkésőbb november 7-én kérelmezett visszatérítési bizonyítvány az arra a bizonyítványra vonatkozó kérelem hónapját követő tizedik hónap végéig érvényes.

A 40. cikkben említett visszatérítési bizonyítványok az előzetes rögzítési kérelem benyújtásának hónapját követő ötödik hónap végéig érvényesek.

Ha a visszatérítés mértékét a 29. cikkel összhangban előzetesen rögzítették, ezek a mértékek a bizonyítvány érvényességi idejének végéig érvényesek maradnak. ”

| 5. | A 45. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdés csak azokra a bizonyítványokra és a bizonyítványokról készült kivonatokra vonatkozik, amelyeket a kiállító hatósághoz annak a költségvetési időszaknak a folyamán küldtek vissza, amelyre vonatkozóan a bizonyítványokat kibocsátották, feltéve, hogy legkésőbb annak az időszaknak augusztus 31-éig küldik azokat vissza.” |
| --- | --- |

5.

A 45. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés csak azokra a bizonyítványokra és a bizonyítványokról készült kivonatokra vonatkozik, amelyeket a kiállító hatósághoz annak a költségvetési időszaknak a folyamán küldtek vissza, amelyre vonatkozóan a bizonyítványokat kibocsátották, feltéve, hogy legkésőbb annak az időszaknak augusztus 31-éig küldik azokat vissza.”

| 6. | A 47. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A 46. cikket kell alkalmazni az olyan kivitelekre, amelyekre a piaci szereplő által a költségvetési év során e rendelet 32. cikke (1) bekezdésében meghatározott feltételek szerint benyújtott kérelmek, a kérdéses kivitel iránti kérelmet is beleértve, összesen legfeljebb 100 000 EUR kifizetésére jogosíthatnak.” |
| --- | --- |

6.

A 47. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A 46. cikket kell alkalmazni az olyan kivitelekre, amelyekre a piaci szereplő által a költségvetési év során e rendelet 32. cikke (1) bekezdésében meghatározott feltételek szerint benyújtott kérelmek, a kérdéses kivitel iránti kérelmet is beleértve, összesen legfeljebb 100 000 EUR kifizetésére jogosíthatnak.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 24-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 318., 1993.12.20., 18. o. A legutóbb a 2580/2000/EK rendelettel (HL L 298., 2000.11.25., 5. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o. A legutóbb a 246/2008/EK rendelettel (HL L 75., 2008.3.18., 64. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o.

3

---

| 5.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 178/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 178/11

---

A BIZOTTSÁG 640/2008/EK RENDELETE

(2008. július 4.)

az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről szóló 2568/91/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 113. cikke (1) bekezdése a) pontjára és 121. cikke h) pontjára, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekrol szóló, 1991. július 11-i 2568/91/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározza az olívaolaj és az olívamaradék-olaj kémiai és érzékszervi jellemzőit, és módszereket ír elő az említett jellemzők elemzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekrol szóló, 1991. július 11-i 2568/91/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározza az olívaolaj és az olívamaradék-olaj kémiai és érzékszervi jellemzőit, és módszereket ír elő az említett jellemzők elemzésére.

| (2) | A 2568/91/EGK rendelet 2. cikke (1) bekezdése tizedik francia bekezdésének megfelelően a szűz olívaolaj érzékszervekkel meghatározható tulajdonságainak értékelése az említett rendelet XII. mellékletében leírt módszer szerint történik. |
| --- | --- |

(2)

A 2568/91/EGK rendelet 2. cikke (1) bekezdése tizedik francia bekezdésének megfelelően a szűz olívaolaj érzékszervekkel meghatározható tulajdonságainak értékelése az említett rendelet XII. mellékletében leírt módszer szerint történik.

| (3) | A Nemzetközi Olívaolaj-tanács 2007 novemberében elfogadta a szűz olívaolajok érzékszervi értékelésére szolgáló módszer módosítását. A módosítás aktualizálja a szűz olívaolaj pozitív és negatív tulajdonságainak és a módszernek a leírását. A módosítás tartalmazza a szűz olívaolaj hibáinak érzékelésére szolgáló legmagasabb küszöbértéket is. |
| --- | --- |

(3)

A Nemzetközi Olívaolaj-tanács 2007 novemberében elfogadta a szűz olívaolajok érzékszervi értékelésére szolgáló módszer módosítását. A módosítás aktualizálja a szűz olívaolaj pozitív és negatív tulajdonságainak és a módszernek a leírását. A módosítás tartalmazza a szűz olívaolaj hibáinak érzékelésére szolgáló legmagasabb küszöbértéket is.

| (4) | A szűz olívaolajok érzékszervi értékelésének módosított módszerében a Nemzetközi Olívaolaj-tanács emellett meghatározza a szűz olívaolajok érzékszervi jellemzőire vonatkozó bizonyos szakszavaknak és kifejezéseknek a címkézésben történő fakultatív használatára vonatkozó feltételeket. Helyénvaló az értékelő csoport mindenkori elnökét feljogosítani annak tanúsítására, hogy az olívaolajok megfelelnek az említett szakszavak és kifejezések használatára vonatkozó meghatározásoknak. |
| --- | --- |

(4)

A szűz olívaolajok érzékszervi értékelésének módosított módszerében a Nemzetközi Olívaolaj-tanács emellett meghatározza a szűz olívaolajok érzékszervi jellemzőire vonatkozó bizonyos szakszavaknak és kifejezéseknek a címkézésben történő fakultatív használatára vonatkozó feltételeket. Helyénvaló az értékelő csoport mindenkori elnökét feljogosítani annak tanúsítására, hogy az olívaolajok megfelelnek az említett szakszavak és kifejezések használatára vonatkozó meghatározásoknak.

| (5) | Ezért a 2568/91/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 2568/91/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2568/91/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | az I. mellékletben szereplő táblázat 11. oszlopának („Organoleptikus értékelésnél Hibamedián [Md]”) második és harmadik sorában, valamint a 2. lábjegyzetben a „2,5” érték helyébe a „3,5” érték lép; |
| --- | --- |

1.

az I. mellékletben szereplő táblázat 11. oszlopának („Organoleptikus értékelésnél Hibamedián [Md]”) második és harmadik sorában, valamint a 2. lábjegyzetben a „2,5” érték helyébe a „3,5” érték lép;

| 2. | a XII. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

a XII. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követo hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2008. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 4-én.

a Bizottság részérol

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb a 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 248., 1991.9.5., 1. o. A legutóbb az 702/2007/EK rendelettel (HL L 161., 2007.6.22., 11. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

XII. MELLÉKLET

A NEMZETKÖZI OLÍVAOLAJ-TANÁCSNAK A SZŰZ OLÍVAOLAJOK ÉRZÉKSZERVI ÉRTÉKELÉSÉRE SZOLGÁLÓ MÓDSZERE

1.   TÁRGY ÉS ALKALMAZÁSI TERÜLET

Ez a módszer a Nemzetközi Olívaolaj-tanácsnak a szűz olívaolaj érzékszervi értékelésére alkalmazott módszerét módosító 2007. november 16-i, DEC-21/95-V/2007 számú határozatán alapszik. A módszer célja, hogy megállapítsa az 1234/2007/EK rendelet XVI. mellékletének 1. pontja szerinti szűz olívaolaj érzékszervi jellemzőinek értékelési eljárását, és létrehozza az e jellemzők alapján történő osztályozásukra szolgáló módszert. A módszer a fakultatív címkézésre vonatkozó útmutatást is tartalmaz.

Az ismertetett módszer csak a szűz olívaolajokra alkalmazandó, valamint azok osztályozására vagy címkézésére az érzékelt hibák intenzitása, a gyümölcsösség és az egyéb pozitív tulajdonságok szerint, egy válogatott, képzett és vizsgáztatott kóstolókból álló, értékelő bizottságként működő csoport által meghatározott módon.

2.   ÁLTALÁNOS RÉSZ

Az általános alapszókészlet, a vizsgálóterem, az olajkóstoló pohár és az e módszerrel kapcsolatos egyéb kérdések vonatkozásában ajánlatos a Nemzetközi Olívaolaj-tanács előírásait követni, különösen annak a szűz olívaolaj érzékszervi értékelésére alkalmazott módszerét módosító, 2007. november 16-i, DEC-21/95-V/2007 számú határozatát.

3.   SZAKKIFEJEZÉSEK

3.1.   Pozitív tulajdonságok

Gyümölcsös: az olajra jellemző mindazon – olajbogyófajta szerint változó – szagérzetek, amelyek az egészséges és friss, zöld vagy érett gyümölcs közvetlen vagy retronazális úton való szaglásából származnak.

A gyümölcsös tulajdonság a zöld minősítést akkor kapja meg, ha az érzékszervi érzetek a zöld gyümölcsöt idézik fel, ami a zöld olajbogyóból származó olaj jellemzője.

A gyümölcsös tulajdonság az érett minősítést akkor kapja meg, ha az érzékszervi érzetek az érett gyümölcsöt idézik fel, ami az érett zöld olajbogyóból származó olaj jellemzője.

Keserű: a zöld vagy az érési folyamat kezdetén lévő olajbogyóból nyert olívaolaj jellegzetes alapíze, amelyet a nyelven V alakban elhelyezkedő kehelyformájú ízlelőbimbók érzékelnek.

Csípős: az egész szájüregben, de különösen a torokban érzékelhető kaparó érzés, amely elsősorban a még zöld olivabogyóból, a gazdasági év elején termelt olaj sajátossága.

3.2.   Negatív tulajdonságok

Dohos/seprős: az olyan olajbogyókból sajtolt olaj jellegzetes zamata, amelyek az egymásra halmozás, illetve a tárolási körülmények miatt a légmentes erjedés előrehaladott állapotában vannak, vagy olyan olajé, amely az olajtároló medencékben és kádakban a légmentes erjedés folyamatában lévő fejtési „üledékkel” érintkezett.

Penészes–nedves: a több napon keresztül nedves helyen történt tárolás következtében, a penész és élesztőgombák által megtámadott olajbogyóból nyert olaj jellegzetes zamata.

Boros–ecetes/Savanyú-fanyar: némely olajnak a borra vagy ecetre emlékeztető jellegzetes zamata. Ez a zamat alapvetően az olajbogyóknak, illetve a nem megfelelően lemosott sajtolószitán maradt olajbogyó-pépnek a levegőn való erjedési folyamatából származik, amelynek eredményeként ecetsav, etil-acetát és etanol képződik.

Fémes: fémekre emlékeztető zamat. Az olyan olaj jellegzetessége, amely a zúzás, a keverés, a sajtolás vagy a tárolás során hosszabb ideig fémfelületekkel érintkezett.

Avas: olyan olajok zamata, amelyek intenzív oxidációs folyamaton mentek keresztül.

Sült vagy égett: olyan olajok jellegzetes zamata, amelyek előállításuk során – és különösen az olajbogyópép termikus keverése alatt – túlzott mértékben és/vagy túl hosszú ideig lettek felmelegítve, ha ez nem megfelelő hőmérsékleti körülmények között történt.

Szénás–fás: a kiszáradt olajbogyóból kinyert bizonyos olajok jellegzetes zamata.

Nyers: sűrű, kásás érintési érzet a szájban, amelyet bizonyos régi olajok keltenek.

Kenőzsíros: a gázolajra, gépzsírra vagy ásványi olajra emlékeztető zamat.

Vizes: erjedt növényi nedvekkel hosszabb ideig érintkezésben maradt olajok által szerzett zamat.

Sós: a sós páclében tartósított olajbogyóból nyert olajok jellegzetes zamata.

Eszpartó: új, eszpartófű-szitán átsajtolt olajbogyóból előállított olaj jellegzetes zamata. A zamat változhat attól függően, hogy a sajtolószitát zöld vagy száraz eszpartófűből készítették-e.

Földes: a földdel vagy sárral együtt fölszedett, meg nem mosott olajbogyóból előállított olaj zamata.

Férges: az olajbogyó-fúrólégy (Bactrocera Oleae) lárváitól erősen megtámadott olivabogyóból származó olaj zamata.

Uborkás: a hermetikusan lezárt állapotban, például bádogtartályban túl hosszú ideig tartott olaj jellegzetes zamata, amely a 2,6-nonadienal képződésének tulajdonítható.

Nedves fás: az olajfán fagyásnak kitett olajbogyókból kivont olajok jellegzetes zamata.

3.3.   A címkézésnél alkalmazható fakultatív kifejezések

Kérelemre az értékelő csoport elnöke tanúsíthatja, hogy az értékelt olajok a tulajdonságok érzékelhetősége és intenzitása szerint kielégítik a következő kifejezéseknek és jelzőknek megfelelő meghatározásokat és fokozatokat:

| a) | a 3.1. pontban említett összes pozitív tulajdonság vonatkozásában (gyümölcsös, amely adott esetben a zöld, érett, csípős és keserű jelzőkkel egészül ki):






  i. | az »erős« kifejezés akkor használható, ha az érintett tulajdonság mediánja 6-nál nagyobb; |
| --- | --- | --- |

a)

a 3.1. pontban említett összes pozitív tulajdonság vonatkozásában (gyümölcsös, amely adott esetben a zöld, érett, csípős és keserű jelzőkkel egészül ki):

i.

az »erős« kifejezés akkor használható, ha az érintett tulajdonság mediánja 6-nál nagyobb;

| ii. | a »közepes« kifejezés akkor használható, ha az érintett tulajdonság mediánja 3 és 6 között van; |
| --- | --- |

ii.

a »közepes« kifejezés akkor használható, ha az érintett tulajdonság mediánja 3 és 6 között van;

| iii. | az »enyhe« kifejezés akkor használható, ha az érintett tulajdonság mediánja 3-nál kisebb; |
| --- | --- |

iii.

az »enyhe« kifejezés akkor használható, ha az érintett tulajdonság mediánja 3-nál kisebb;

| iv. | az érintett tulajdonságok alkalmazhatók az i., ii. és iii. pontban említett jelzők nélkül, ha az érintett tulajdonság mediánja 3 vagy annál nagyobb; |
| --- | --- |

iv.

az érintett tulajdonságok alkalmazhatók az i., ii. és iii. pontban említett jelzők nélkül, ha az érintett tulajdonság mediánja 3 vagy annál nagyobb;

| b) | a »kiegyensúlyozott« kifejezés olyan olajra alkalmazható, amely nem kiegyensúlyozatlan. Kiegyensúlyozatlanságon azt a szaglási-ízlelési és érintési érzetet kell érteni, amikor a keserű és/vagy csípős tulajdonság mediánja két ponttal a gyümölcsös tulajdonság mediánja fölött van; |
| --- | --- |

b)

a »kiegyensúlyozott« kifejezés olyan olajra alkalmazható, amely nem kiegyensúlyozatlan. Kiegyensúlyozatlanságon azt a szaglási-ízlelési és érintési érzetet kell érteni, amikor a keserű és/vagy csípős tulajdonság mediánja két ponttal a gyümölcsös tulajdonság mediánja fölött van;

| c) | az »édes olaj« kifejezés olyan olaj esetében alkalmazható, amelynél a keserű és a csípős tulajdonság mediánja 2 vagy annál kisebb. |
| --- | --- |

c)

az »édes olaj« kifejezés olyan olaj esetében alkalmazható, amelynél a keserű és a csípős tulajdonság mediánja 2 vagy annál kisebb.

4.   KÓSTOLÓI CSOPORT

A kóstolói csoport egy elnökből, valamint nyolc–tizenkét kóstolóból áll.

A csoport elnökének alapos szakképzettséggel kell rendelkeznie, és a különféle típusú olívaolajok ismerőjének és tapasztalt szakértőjének kell lennie. Az elnök felel a csoportért, a csoport szervezetéért és működéséért, a mintáknak az előkészítéséért, megjelöléséért és a kóstolók elé kerüléséért, valamint az adatok összegyűjtéséért és statisztikai kezelésükért.

A csoport elnöke kiválasztja a kóstolókat, felügyeli képzésüket és – képességük megfelelő szinten tartása érdekében – ellenőrzi teljesítményüket.

Az olívaolaj érzékszervi ellenőrzését végző kóstolókat a hasonló minták között való különbségtételi képességük szerint kell kiválasztani és képezni, a Nemzetközi Olívaolaj-tanács által a szűz olívaolaj képzett kóstolóinak kiválasztásáról, képzéséről és ellenőrzéséről kiadott iránymutatás szerint.

A csoportok az érzékelési kritériumok rendszeres ellenőrzése és harmonizálása érdekében kötelesek a tagállami, közösségi és nemzetközi szinten előírt érzékszervi értékelésekben részt venni. Ezenkívül az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően engedélyezett csoportok kötelesek az érintett tagállamnak évente teljes körű tájékoztatást nyújtani összetételükről és feljogosított csoportként végrehajtott értékeléseik számáról.

5.   AZ ÉRZÉKSZERVI ÉRTÉKELÉS ÉS AZ OSZTÁLYOZÁS ELJÁRÁSA

5.1.   Hogyan használja a kóstoló az értékelőlapot

A kóstoló által használandó értékelőlap e módszer A. függelékében található.

A csoportban részt vevő minden kóstolónak meg kell szagolnia, majd meg kell kóstolnia a megvizsgálandó olajat. Ezt követően a rendelkezésére álló értékelőlap 10 cm-es skáláján be kell jelölnie, hogy mekkora intenzitással érzékeli az egyes negatív és pozitív tulajdonságokat (1). Ha a gyümölcsös tulajdonság zöld vagy érett jellegét érzékeli, a kóstoló az értékelőlapon bejelöli a megfelelő rovatot.

Abban az esetben, ha az értékelőlapon fel nem tüntetett negatív tulajdonságokat érzékelne, azokat – a meghatározással ellátott kifejezések közül a legpontosabban körülíró kifejezést, illetve kifejezéseket alkalmazva – feljegyzi az »egyéb« rovatba.

5.2.   Hogyan dolgozza fel az értékelő csoport elnöke az adatokat

Az értékelő csoport elnöke összegyűjti az egyes kóstolók által kitöltött értékelőlapokat; ellenőrzi a különféle tulajdonságokhoz rendelt intenzitási fokozatokat; ha úgy véli, hogy rendellenességet észlel, felkéri a kóstolót az értékelőlap felülvizsgálatára, és – szükség esetén – a vizsgálat megismétlésére.

Az értékelő csoport elnöke beviheti az egyes kóstolók által megállapított adatokat a medián statisztikai kiszámításának a B. függelékben található módszerét alkalmazó számítógépes programba. Az egy mintára vonatkozó adatok feldolgozása egy mátrix segítségével történik, amely a 9 érzéki tulajdonságnak megfelelő 9 oszlopból és a csoport n számú kóstolójának megfelelő n számú sorból áll.

Ha egy, az értékelő csoportnak legalább 50 %-a által érzékelt tulajdonság az »egyéb« rovatba tartozik, ki kell számítani e hiba mediánját, és az olajat ennek megfelelően kell osztályozni.

A csoport elnöke csak akkor tanúsíthatja, hogy az értékelt olaj a »zöld« és »érett« minősítést illetően megfelel a 3.3. pont a) alpontjában említett feltéteknek, ha a csoport legalább 50 %-a jelezte, hogy érzékelte a gyümölcsös tulajdonság zöld és érett jellegét.

A megfelelőségi ellenőrzések keretében végzett elemzések esetében egy próbát végeznek. Egymásnak ellentmondó elemzések esetén a csoport elnökének gondoskodnia kell arról, hogy a vizsgálatot kétszer végezzék el. Érvénytelen elemzések esetén az értékelést háromszor kell elvégezni. Ezekben az esetekben a tulajdonságok mediánját a mediánok átlaga alapján számolják ki. Az elemzések megismétlését minden esetben külön vizsgálat során kell elvégezni.

5.3.   Az olajok osztályozása

Az olajat a hibák és a gyümölcsös tulajdonság mediánjának függvényében az alábbi osztályokba sorolják be. A hibamediánt a legnagyobb intenzitással észlelt hiba mediánja határozza meg. A hibamediánt és gyümölcsösség mediánját egyetlen tizedes számjegy fejezi ki, és az azokat meghatározó, nagy jóságfokú variációs együttható értéke 20 %-nál kisebb vagy azzal egyenlő.

Az olaj osztályozása a hibák és a gyümölcsösség medián értékeinek az alább bemutatott referenciaintervallumokkal való összehasonlítása alapján történik. Ezen intervallumok határai a módszer hibájának figyelembevételével lettek megállapítva, ezért abszolút értékeknek tekinthetők. A számítógépes programok táblázatba foglalt statisztikai adatok, illetve grafikus ábrázolás útján lehetővé teszik az osztályozás vizuális megjelenítését.

a)   Extra szűz olívaolaj: a hibamedián nullával egyenlő, és a gyümölcsösség mediánja nullánál nagyobb.

b)   Szűz olívaolaj: a hibamedián nullánál nagyobb, de 3,5-nél kisebb vagy azzal egyenlő, és a gyümölcsösség mediánja nullánál nagyobb.

c)   Lampante olívaolaj: a hibamedián 3,5-nél nagyobb, vagy a hibamedián 3,5-nél kisebb vagy azzal egyenlő, és a gyümölcsösség mediánja nullával egyenlő.

5.4.   Sajátos esetek

Ha a gyümölcsösségen kívüli egyéb pozitív tulajdonság mediánja meghaladja az 5,0-öt, a csoport elnöke ezt bejegyzi az olaj vizsgálati jegyzőkönyvébe.

A. függelék

A szűz olívaolaj értékelőlapja

Image

B. függelék

A MEDIÁN ÉS A KONFIDENCIAINTERVALLUMOK KISZÁMÍTÁSÁRA HASZNÁLT MÓDSZER

Medián

Formula

A medián az az Xm valós szám, amelyre egyszerre igaz, hogy az eloszlás értékei 0,5 vagy annál kisebb valószínűséggel (P) kisebbek ennél a számnál (Xm), és hogy az eloszlás értékei 0,5 vagy annál nagyobb valószínűséggel (P) kisebbek vagy egyenlők ezzel a számmal (Xm). Egy másik meghatározás szerint a medián a növekvő sorozatba rendezett számok 50. centilisének felel meg. Egyszerűbben kifejezve, a medián a páratlan számú sorrendbe rendezett sorozat középső értéke, vagy a páros számú sorrendbe rendezett sorozat két középső értékének átlaga.

Nagy jóságfokú szórás

A medián körüli szóródás megbízható becslése érdekében a Stuart és Kendall szerinti nagy jóságfokú szórás becslésére vonatkozó módszert kell alkalmazni. A következő képlet az aszimptotikus szórást fejezi ki, azaz a megfigyelt adatok medián körüli szóródásának olyan, nagy jóságfokú becslését, ahol N a megfigyelések száma, az IQR az interkvartilis terjedelem, és amely a valószínű eloszlás eseteinek pontosan 50 %-át foglalja magában.

Formula

Az interkvartilis terjedelem kiszámításához meg kell határozni a 75. és a 25. centilis közötti eltérés nagyságát.

IQR = 75. centilis – 25. centilis

A centilis az az Xpc érték, amelyre egyszerre igaz, hogy eloszlási értékei egy meghatározott századrésznek megfelelő vagy annál kisebb valószínűséggel (P) kisebbek Xpc-nél, és hogy eloszlási értékei egy meghatározott századrésznek megfelelő vagy annál nagyobb valószínűséggel (P) kisebbek vagy egyenlők mint Xpc. A századrész az eloszlás kiválasztott hányadát fejezi ki. A medián esetében ez 50/100-dal egyenlő.

Formula

A gyakorlatban a centilis az az eloszlási érték, amely egy, az eloszlási vagy sűrűségi görbe által behatárolt meghatározott területnek felel meg. Például a 25. centilis azt az elosztási értéket jelenti, amely megfelel egy 0,25 vagy 25/100 nagyságú területnek

Nagy jóságfokú variációs együttható %-ban kifejezve

A VEj% egy olyan tiszta, azaz mértékegység nélküli szám, amely a vizsgált számok sorozatának szóródási százalékát jelöli. Ez az együttható ezért igen alkalmas a csoporttagok megbízhatóságának ellenőrzésére.

Formula

A medián 95 %-os konfidenciaintervalluma

A 95 %-os konfidenciaintervallum (az elsőfajú hiba értéke 0,05, azaz 5 %) azt az értéktartományt jelenti, amelynek értékeit – feltételezve, hogy a vizsgálatot végtelen sokszor meg lehet ismételni – a medián felveheti. A gyakorlatban az említett intervallum a vizsgálatok szóródási tartományát adja meg az elfogadott működési körülmények között, feltételezve, hogy a vizsgálatokat többször el lehet végezni. Az intervallum, éppúgy, mint a Vej %, segít a vizsgálatok megbízhatóságának értékelésében.

KIfelső = Me + (c.S*)

KIalsó = Me – (c.S*)

Ahol a c értéke 95 %-os konfidenciaintervallum esetén 1,96-tal egyenlő.

---

(1)  A kóstolónak nem kell megkóstolnia az olajat, ha azt közvetlenül megszagolva valamely negatív tulajdonságot különösen intenzíven érzékel. Ilyen esetben e kivételes körülményt feljegyzi az értékelő lapra.

1

---

| 5.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 178/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 178/17

---

A BIZOTTSÁG 641/2008/EK RENDELETE

(2008. július 4.)

a 40/2008/EK tanácsi rendeletnek az Atlanti-óceán északi részén jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók jegyzéke tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak XIII. melléklete 4. pontjára,

mivel:

| (1) | Az Európai Közösség 1981 óta szerződő fele az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezménynek (2). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösség 1981 óta szerződő fele az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezménynek (2).

| (2) | Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) 2008 márciusában olyan ajánlást fogadott el, amely módosítja azon hajók jegyzékét, amelyekről bebizonyosodott, hogy jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytattak. Biztosítani kell az ajánlás közösségi jogrendben történő végrehajtását. |
| --- | --- |

(2)

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) 2008 márciusában olyan ajánlást fogadott el, amely módosítja azon hajók jegyzékét, amelyekről bebizonyosodott, hogy jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytattak. Biztosítani kell az ajánlás közösségi jogrendben történő végrehajtását.

| (3) | Ezért a 40/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 40/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 40/2008/EK rendelet XIII. mellékletének függeléke helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 4-én.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o. Az 541/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 157., 2008.6.17., 23. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 227., 1981.8.12., 21. o.

2

---

MELLÉKLET

A 40/2008/EK rendelet XIII. mellékletének függeléke helyébe a következő szöveg lép:

„A XIII. melléklet függeléke

A NEAFC és a NAFO szerint bizonyítottan jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató, alábbi IMO-számú hajók jegyzéke

| IMO (1) hajóazonosító szám | Hajó neve (2) | Lobogó szerinti állam (2) |
| --- | --- | --- |
| 7436533 | ALFA | Grúzia |
| 7612321 | AVIOR | Grúzia |
| 8522030 | CARMEN | Ex Grúzia |
| 7700104 | CEFEY | Oroszország |
| 8028424 | CLIFF | Kambodzsa |
| 8422852 | DOLPHIN | Oroszország |
| 7321374 | ENXEMBRE | Panama |
| 8522119 | EVA | Ex Grúzia |
| 6719419 | GORILERO | Sierra Leone |
| 7332218 | IANNIS I | Panama |
| 8422838 | ISABELLA | Ex Grúzia |
| 8522042 | JUANITA | Ex Grúzia |
| 6614700 | KABOU | Guinea |
| 7385174 | MURTOSA | Togo |
| 8421937 | NICOLAY CHUDOTVORETS | Oroszország |
| 8914221 | POLESTAR | Panama |
| 8522169 | ROSITA | Ex Grúzia |
| 7347407 | SUNNY JANE | |
| 8606836 | ULLA | Ex Grúzia |

IMO (1) hajóazonosító szám

Hajó neve (2)

Lobogó szerinti állam (2)

7436533

ALFA

Grúzia

7612321

AVIOR

Grúzia

8522030

CARMEN

Ex Grúzia

7700104

CEFEY

Oroszország

8028424

CLIFF

Kambodzsa

8422852

DOLPHIN

Oroszország

7321374

ENXEMBRE

Panama

8522119

EVA

Ex Grúzia

6719419

GORILERO

Sierra Leone

7332218

IANNIS I

Panama

8422838

ISABELLA

Ex Grúzia

8522042

JUANITA

Ex Grúzia

6614700

KABOU

Guinea

7385174

MURTOSA

Togo

8421937

NICOLAY CHUDOTVORETS

Oroszország

8914221

POLESTAR

Panama

8522169

ROSITA

Ex Grúzia

7347407

SUNNY JANE

8606836

ULLA

Ex Grúzia

---

(1)  Nemzetközi Tengerészeti Szervezet.

1

(2)  A nevekkel vagy lobogókkal kapcsolatos bármilyen változásról szóló információ, valamint a hajókra vonatkozóan további tájékoztatás a NEAFC honlapján érhető el: www.neafc.org”

2

---

| 5.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 178/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 178/19

---

A BIZOTTSÁG 642/2008/EK RENDELETE

(2008. július 4.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingbehozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2007. október 20-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes feldolgozott és tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) Közösségbe történő behozatala tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

2007. október 20-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes feldolgozott és tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) Közösségbe történő behozatala tekintetében.

| (2) | A eljárás megindítására a feldolgozott gyümölcsök és zöldségek gyártóinak spanyol nemzeti szövetsége (Federación Nacional de Asociaciones de la Industria de Conservas Vegetales – FNACV –, a továbbiakban: panaszos) által 2007. szeptember 6-án az egyes feldolgozott és tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) közösségi termelésének 100 %-át előállító közösségi gyártók nevében benyújtott panasz eredményeként került sor. A panasz bizonyítékot tartalmazott az érintett termék dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra, és azt elégségesnek tekintették az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A eljárás megindítására a feldolgozott gyümölcsök és zöldségek gyártóinak spanyol nemzeti szövetsége (Federación Nacional de Asociaciones de la Industria de Conservas Vegetales – FNACV –, a továbbiakban: panaszos) által 2007. szeptember 6-án az egyes feldolgozott és tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) közösségi termelésének 100 %-át előállító közösségi gyártók nevében benyújtott panasz eredményeként került sor. A panasz bizonyítékot tartalmazott az érintett termék dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra, és azt elégségesnek tekintették az eljárás megindításához.

| (3) | A Bizottság 2007. november 9-én ugyanezen Kínából származó termék behozatalára, a 2007. november 5-i 1295/2007/EK rendelettel (3) nyilvántartásba vételi kötelezettséget szabott ki. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2007. november 9-én ugyanezen Kínából származó termék behozatalára, a 2007. november 5-i 1295/2007/EK rendelettel (3) nyilvántartásba vételi kötelezettséget szabott ki.

| (4) | Emlékeztetőül: 2007. november 8-ig védintézkedések voltak érvényben ugyanezzel a termékkel szemben. A Bizottság a 2003. november 7-i 1964/2003/EK rendelettel (4) az egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) behozatalával szemben ideiglenes védintézkedéseket rendelt el. A végleges védintézkedéseket a 2004. április 7-i 658/2004/EK rendelet (a továbbiakban: védintézkedési rendelet) (5) vezette be. Mind az ideiglenes, mind a végleges védintézkedések vámkontingens formáját öltötték, azaz csak a vámmentes behozatalok mennyiségének kimerítése után kellett vámot fizetni. |
| --- | --- |

(4)

Emlékeztetőül: 2007. november 8-ig védintézkedések voltak érvényben ugyanezzel a termékkel szemben. A Bizottság a 2003. november 7-i 1964/2003/EK rendelettel (4) az egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) behozatalával szemben ideiglenes védintézkedéseket rendelt el. A végleges védintézkedéseket a 2004. április 7-i 658/2004/EK rendelet (a továbbiakban: védintézkedési rendelet) (5) vezette be. Mind az ideiglenes, mind a végleges védintézkedések vámkontingens formáját öltötték, azaz csak a vámmentes behozatalok mennyiségének kimerítése után kellett vámot fizetni.

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (5) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalos értesítést küldött a panaszos közösségi gyártóknak és szövetségüknek, a tudomása szerint érintett exportáló gyártóknak és szövetségüknek, beszállítóknak, importőröknek és szövetségeiknek, továbbá a kínai hatóságoknak. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalos értesítést küldött a panaszos közösségi gyártóknak és szövetségüknek, a tudomása szerint érintett exportáló gyártóknak és szövetségüknek, beszállítóknak, importőröknek és szövetségeiknek, továbbá a kínai hatóságoknak. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek.

| (6) | A panaszos gyártók, az exportáló gyártók, az importőrök, illetve a felsoroltak szövetségei ismertették véleményüket. A Bizottság továbbá meghallgatott minden olyan érdekelt feleket, akik olyan kérelmet nyújtottak be, amelyből kitűnt, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. |
| --- | --- |

(6)

A panaszos gyártók, az exportáló gyártók, az importőrök, illetve a felsoroltak szövetségei ismertették véleményüket. A Bizottság továbbá meghallgatott minden olyan érdekelt feleket, akik olyan kérelmet nyújtottak be, amelyből kitűnt, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.

| (7) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikke értelmében a dömping és a károkozás meghatározására mintavételre kerülhet sor. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, mintát tudjon venni, valamennyi exportáló gyártót és független importőrt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint – adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak során (2006. október 1. és 2007. szeptember 30. között) folytatott tevékenységéről. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikke értelmében a dömping és a károkozás meghatározására mintavételre kerülhet sor. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, mintát tudjon venni, valamennyi exportáló gyártót és független importőrt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint – adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak során (2006. október 1. és 2007. szeptember 30. között) folytatott tevékenységéről.

| (8) | Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók – amennyiben kívánják – piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet adhassanak be, a Bizottság elküldte a piacgazdasági, illetve egyéni elbánás iránti kérelemre vonatkozó nyomtatványokat az általa érintettként ismert kínai vállalatoknak. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján öt vállalat/kapcsolódó vállalatok csoportja kért piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást, amennyiben a vizsgálat megállapítaná, hogy a piacgazdasági elbánás feltételeinek nem felelnek meg. A piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok közül azonban csak egyet vettek fel a mintába (lásd a (26) preambulumbekezdést). Kilenc vállalat/kapcsolódó vállalatok csoportja csak egyéni elbánást kért. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók – amennyiben kívánják – piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet adhassanak be, a Bizottság elküldte a piacgazdasági, illetve egyéni elbánás iránti kérelemre vonatkozó nyomtatványokat az általa érintettként ismert kínai vállalatoknak. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján öt vállalat/kapcsolódó vállalatok csoportja kért piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást, amennyiben a vizsgálat megállapítaná, hogy a piacgazdasági elbánás feltételeinek nem felelnek meg. A piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok közül azonban csak egyet vettek fel a mintába (lásd a (26) preambulumbekezdést). Kilenc vállalat/kapcsolódó vállalatok csoportja csak egyéni elbánást kért.

| (9) | A Bizottság kérdőíveket küldött a tudomása szerint érintett valamennyi közösségi gyártónak és szövetségeiknek, a mintába felvett valamennyi importőrnek és szövetségeiknek, a tudomása szerint érintett beszállítóknak és a mintába felvett exportáló gyártóknak. Ezenkívül a Bizottság az általa beazonosított, összes lehetséges analóg országbeli gyártóhoz is kérdőíveket küldött (lásd a lenti (40)–(41) preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság kérdőíveket küldött a tudomása szerint érintett valamennyi közösségi gyártónak és szövetségeiknek, a mintába felvett valamennyi importőrnek és szövetségeiknek, a tudomása szerint érintett beszállítóknak és a mintába felvett exportáló gyártóknak. Ezenkívül a Bizottság az általa beazonosított, összes lehetséges analóg országbeli gyártóhoz is kérdőíveket küldött (lásd a lenti (40)–(41) preambulumbekezdéseket).

| (10) | A kérdőívet a teljes közösségi termelés 100 %-át előállító négy közösségi gyártó, valamint a mintába felvett hat független közösségi importőr és szövetségeik töltötték ki. A kérdőívre választ adott továbbá a mintába felvett összes kínai exportáló gyártó és kapcsolódó vállalataik. Ezenkívül a kínai gyártók szövetsége és egy importőrszövetség is nyújtott be adatokat. |
| --- | --- |

(10)

A kérdőívet a teljes közösségi termelés 100 %-át előállító négy közösségi gyártó, valamint a mintába felvett hat független közösségi importőr és szövetségeik töltötték ki. A kérdőívre választ adott továbbá a mintába felvett összes kínai exportáló gyártó és kapcsolódó vállalataik. Ezenkívül a kínai gyártók szövetsége és egy importőrszövetség is nyújtott be adatokat.

| (11) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok üzemeiben: | Kínai exportáló gyártók:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok üzemeiben:

Kínai exportáló gyártók:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang;

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang és kapcsolódó kereskedője, a Merry & Co., Ltd., Huangyan; |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang és kapcsolódó kereskedője, a Merry & Co., Ltd., Huangyan;

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó gyártója, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó gyártója, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

| | Közösségi gyártók:






  — | Halcon Group SA, Murcia, Spanyolország; |
| --- | --- | --- |

Közösségi gyártók:

—

Halcon Group SA, Murcia, Spanyolország;

| — | Cofrusa SA, Murcia, Spanyolország; |
| --- | --- |

—

Cofrusa SA, Murcia, Spanyolország;

| — | Agriconsa SA, Valencia, Spanyolország; |
| --- | --- |

—

Agriconsa SA, Valencia, Spanyolország;

| — | Videca SA, Valencia, Spanyolország. |
| --- | --- |

—

Videca SA, Valencia, Spanyolország.

1.3.   Vizsgálati időszak

| (12) | A dömping és a károkozás vizsgálata a 2006. október 1. és 2007. szeptember 30. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2002. október 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(12)

A dömping és a károkozás vizsgálata a 2006. október 1. és 2007. szeptember 30. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2002. október 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Általános megjegyzések

| (13) | A mandarint ősszel és télen szüretelik, azaz a szüret és a konzerválás ideje október elején kezdődik, és a következő év januárjában fejeződik be. A friss terményt a friss gyümölcsök piacán értékesítik, gyümölcslé-előállítás vagy konzerválás céljából. A mandarinkonzerváló ágazatban bevett gyakorlat, hogy az összehasonlítás alapjául az idényt használják (az október 1-jén kezdődő és a következő év szeptember 30-án végződő időszakot), és a Bizottság átvette ezt a gyakorlatot az elemzés céljára. |
| --- | --- |

(13)

A mandarint ősszel és télen szüretelik, azaz a szüret és a konzerválás ideje október elején kezdődik, és a következő év januárjában fejeződik be. A friss terményt a friss gyümölcsök piacán értékesítik, gyümölcslé-előállítás vagy konzerválás céljából. A mandarinkonzerváló ágazatban bevett gyakorlat, hogy az összehasonlítás alapjául az idényt használják (az október 1-jén kezdődő és a következő év szeptember 30-án végződő időszakot), és a Bizottság átvette ezt a gyakorlatot az elemzés céljára.

2.2.   Érintett termék

| (14) | A szóban forgó termék a 2008. számú KN-vámtarifaszám meghatározása szerinti, feldolgozott vagy tartósított mandarin (beleértve a tangerine és a satsuma fajtát is), clementine, wilking és más hasonló citrusféle hibridek, amelyek hozzáadott alkoholt nem, de hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítőanyagot tartalmazhatnak. Ezeket jelenleg a következő csoportokba sorolják: A 2008 30 55 KN-kód az alkohol hozzáadása nélkül, viszont cukor hozzáadásával készített, 1 kg nettó tömeget meghaladó kiszerelésű érintett termékre vonatkozik. A 2008 30 75 KN-kód az alkohol hozzáadása nélkül, viszont cukor hozzáadásával készített, legfeljebb 1 kg nettó tömegű kiszerelésű érintett termékre vonatkozik. Ezenkívül az ex 2008 30 90 KN-kód egy része az alkohol és cukor hozzáadása nélkül feldolgozott vagy tartósított mandarinokra (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is), a clementine-re, a wilkingre és más hasonló citrusfélékre (rendszerint vízben vagy a saját levükben) vonatkozik. |
| --- | --- |

(14)

A szóban forgó termék a 2008. számú KN-vámtarifaszám meghatározása szerinti, feldolgozott vagy tartósított mandarin (beleértve a tangerine és a satsuma fajtát is), clementine, wilking és más hasonló citrusféle hibridek, amelyek hozzáadott alkoholt nem, de hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítőanyagot tartalmazhatnak. Ezeket jelenleg a következő csoportokba sorolják: A 2008 30 55 KN-kód az alkohol hozzáadása nélkül, viszont cukor hozzáadásával készített, 1 kg nettó tömeget meghaladó kiszerelésű érintett termékre vonatkozik. A 2008 30 75 KN-kód az alkohol hozzáadása nélkül, viszont cukor hozzáadásával készített, legfeljebb 1 kg nettó tömegű kiszerelésű érintett termékre vonatkozik. Ezenkívül az ex 2008 30 90 KN-kód egy része az alkohol és cukor hozzáadása nélkül feldolgozott vagy tartósított mandarinokra (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is), a clementine-re, a wilkingre és más hasonló citrusfélékre (rendszerint vízben vagy a saját levükben) vonatkozik.

| (15) | Az előzetes vizsgálat azt mutatja, hogy az érintett terméket a kis citrusfélék (főként a satsuma) egyes fajtáinak hámozásával és darabolásával állítják elő, amelyet cukorszirupban, gyümölcslében vagy vízben tartósítva csomagolnak. A hámozás és a darabolás történhet kézzel vagy géppel. |
| --- | --- |

(15)

Az előzetes vizsgálat azt mutatja, hogy az érintett terméket a kis citrusfélék (főként a satsuma) egyes fajtáinak hámozásával és darabolásával állítják elő, amelyet cukorszirupban, gyümölcslében vagy vízben tartósítva csomagolnak. A hámozás és a darabolás történhet kézzel vagy géppel.

| (16) | Az érintett terméket változó tömegű kiszerelésekben állítják elő, hogy mind a fogyasztók, mind a vendéglátó- és élelmiszeripar igényeinek megfeleljen. A fogyasztói piac legnagyobb részét a 312 g nettó tömegű (175 g töltőtömeg) kiszerelés uralja, de a nagyobb, 850 g nettó tömegű (480 g) kiszerelés értékesítési részesedése egyre nő. A nagyobb kiszereléseket, különösen a 2,65 kg (1 500 g) és 3,1 kg (1 700 g) nettó tömegű kiszerelést a vendéglátó- és élelmiszeripar használja; ezek közül a 2,65 kg-os formátum a legnépszerűbb. |
| --- | --- |

(16)

Az érintett terméket változó tömegű kiszerelésekben állítják elő, hogy mind a fogyasztók, mind a vendéglátó- és élelmiszeripar igényeinek megfeleljen. A fogyasztói piac legnagyobb részét a 312 g nettó tömegű (175 g töltőtömeg) kiszerelés uralja, de a nagyobb, 850 g nettó tömegű (480 g) kiszerelés értékesítési részesedése egyre nő. A nagyobb kiszereléseket, különösen a 2,65 kg (1 500 g) és 3,1 kg (1 700 g) nettó tömegű kiszerelést a vendéglátó- és élelmiszeripar használja; ezek közül a 2,65 kg-os formátum a legnépszerűbb.

| (17) | A satsuma, clementine és más kis citrusfélék együttesen „mandarin” gyűjtőnéven ismertek. E különböző gyümölcsfajták többsége friss terményként való fogyasztásra, gyümölcslékészítésre vagy konzerválásra egyaránt alkalmas. Mivel hasonlóak, feldolgozott vagy tartósított formáik egyetlen terméknek tekinthetők. |
| --- | --- |

(17)

A satsuma, clementine és más kis citrusfélék együttesen „mandarin” gyűjtőnéven ismertek. E különböző gyümölcsfajták többsége friss terményként való fogyasztásra, gyümölcslékészítésre vagy konzerválásra egyaránt alkalmas. Mivel hasonlóak, feldolgozott vagy tartósított formáik egyetlen terméknek tekinthetők.

2.3.   Hasonló termék

| (18) | Az egyik európai importőr azzal érvelt, hogy a Kínából behozott érintett termék jobb minőségű, mivel a kínai mandarin kevesebb magot tartalmaz. |
| --- | --- |

(18)

Az egyik európai importőr azzal érvelt, hogy a Kínából behozott érintett termék jobb minőségű, mivel a kínai mandarin kevesebb magot tartalmaz.

| (19) | Néhány fél – csakúgy mint a védintézkedési rendeletben – azzal érvelt, hogy a minőség szempontjából különbségek vannak az érintett termék és a közösségi ágazat által előállított termék között. A közösségi gyártók azzal érveltek, hogy a fogyasztók a konzerválási eljárás jobbnak vélt higiéniai standardjai miatt az ő termékeiket részesítik előnyben. |
| --- | --- |

(19)

Néhány fél – csakúgy mint a védintézkedési rendeletben – azzal érvelt, hogy a minőség szempontjából különbségek vannak az érintett termék és a közösségi ágazat által előállított termék között. A közösségi gyártók azzal érveltek, hogy a fogyasztók a konzerválási eljárás jobbnak vélt higiéniai standardjai miatt az ő termékeiket részesítik előnyben.

| (20) | A Bizottság megvizsgálta ezeket az állításokat, és a következőket állapította meg:






  a) | a behozott termék és a közösségi termék azonos vagy hasonló fizikai tulajdonságokkal – pl. ízzel, mérettel, formával és állaggal – rendelkeznek. Néhány különbség ugyan mutatkozott a termékek minőségében, de ezek sem a termék alapvető jellemzőit, sem a felhasználó/fogyasztó által egyetlen termékkategóriaként történő észlelését nem befolyásolták; |
| --- | --- | --- |

(20)

A Bizottság megvizsgálta ezeket az állításokat, és a következőket állapította meg:

a)

a behozott termék és a közösségi termék azonos vagy hasonló fizikai tulajdonságokkal – pl. ízzel, mérettel, formával és állaggal – rendelkeznek. Néhány különbség ugyan mutatkozott a termékek minőségében, de ezek sem a termék alapvető jellemzőit, sem a felhasználó/fogyasztó által egyetlen termékkategóriaként történő észlelését nem befolyásolták;

| b) | a behozott terméket és a közösségi terméket hasonló vagy azonos értékesítési csatornákon keresztül árusították. A vásárlók könnyen hozzáférhettek az árra vonatkozó információkhoz, és az érintett termék, valamint a közösségi gyártók által előállított termék leginkább csak az ár tekintetében álltak egymással versenyben; |
| --- | --- |

b)

a behozott terméket és a közösségi terméket hasonló vagy azonos értékesítési csatornákon keresztül árusították. A vásárlók könnyen hozzáférhettek az árra vonatkozó információkhoz, és az érintett termék, valamint a közösségi gyártók által előállított termék leginkább csak az ár tekintetében álltak egymással versenyben;

| c) | mind a behozott terméknek, mind a közösségi terméknek ugyanaz vagy hasonló a végfelhasználása; |
| --- | --- |

c)

mind a behozott terméknek, mind a közösségi terméknek ugyanaz vagy hasonló a végfelhasználása;

| d) | a fogyasztók a behozott terméket és a közösségi terméket felcserélhetőknek tekintik, és azok ugyanazon típusú kereslet kielégítésére szolgálnak. Az egyes importőrök által jelzett különbségek az ebben a részben ismertetett elemzés céljaira másodlagos jelentőségűek. |
| --- | --- |

d)

a fogyasztók a behozott terméket és a közösségi terméket felcserélhetőknek tekintik, és azok ugyanazon típusú kereslet kielégítésére szolgálnak. Az egyes importőrök által jelzett különbségek az ebben a részben ismertetett elemzés céljaira másodlagos jelentőségűek.

| e) | a behozott terméknek és a rendszerint az ex 2008 30 90 KN-kód alá tartozó közösségi terméknek (citrusfélék alkohol és cukor hozzáadása nélkül, rendszerint vízben vagy a saját levükben), amelyekre nem vonatkozik védintézkedés, szintén azonos vagy hasonló végfelhasználásuk van, és a fogyasztók teljes mértékben felcserélhetőknek és alapvető jellemzőikben a rendszerint két más KN-kód (2008 30 55 és 2008 30 75) alá besorolt termékekhez hasonlóaknak tartják őket. |
| --- | --- |

e)

a behozott terméknek és a rendszerint az ex 2008 30 90 KN-kód alá tartozó közösségi terméknek (citrusfélék alkohol és cukor hozzáadása nélkül, rendszerint vízben vagy a saját levükben), amelyekre nem vonatkozik védintézkedés, szintén azonos vagy hasonló végfelhasználásuk van, és a fogyasztók teljes mértékben felcserélhetőknek és alapvető jellemzőikben a rendszerint két más KN-kód (2008 30 55 és 2008 30 75) alá besorolt termékekhez hasonlóaknak tartják őket.

Mivel a „hasonlóság” nem szükségszerűen tökéletesen azonos termékeket feltételez, a kisebb variációk nem voltak elegendők ahhoz, hogy megváltoztassák az importált termék és a közösségi termék közötti hasonlóságra vonatkozó általános megállapítást.

| (21) | Ezért a Bizottság azt a következtetés vonja le, hogy az importált terméket és a közösségi terméket hasonlónak kell tekinteni az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelemben. |
| --- | --- |

(21)

Ezért a Bizottság azt a következtetés vonja le, hogy az importált terméket és a közösségi terméket hasonlónak kell tekinteni az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelemben.

3.   MINTAVÉTEL

3.1.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (22) | Tekintettel a kínai exportáló gyártók nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően mintavételt helyezett kilátásba a dömping megállapítására. |
| --- | --- |

(22)

Tekintettel a kínai exportáló gyártók nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően mintavételt helyezett kilátásba a dömping megállapítására.

| (23) | Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről és adott esetben kiválaszthassa a mintát, felkérték az exportáló gyártókat, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak be alapvető adatokat kivitelükről és hazai eladásaikról, az érintett termék gyártásával összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolódó vállalat nevéről és tevékenységéről. A kínai hatóságokkal és a gyártók szövetségével is konzultáltak. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről és adott esetben kiválaszthassa a mintát, felkérték az exportáló gyártókat, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak be alapvető adatokat kivitelükről és hazai eladásaikról, az érintett termék gyártásával összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolódó vállalat nevéről és tevékenységéről. A kínai hatóságokkal és a gyártók szövetségével is konzultáltak.

3.1.1.   Az együttműködő exportáló gyártók előzetes kiválasztása

| (24) | Összesen 16 kínai vállalat/kapcsolódó vállalatok csoportja válaszolt a felhívásra, és nyújtotta be a kért adatokat az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül. Mindegyikük arról számolt be, hogy a vizsgálati időszak alatt exportált a Közösségbe, és a mintába történő felvételét kérte. |
| --- | --- |

(24)

Összesen 16 kínai vállalat/kapcsolódó vállalatok csoportja válaszolt a felhívásra, és nyújtotta be a kért adatokat az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül. Mindegyikük arról számolt be, hogy a vizsgálati időszak alatt exportált a Közösségbe, és a mintába történő felvételét kérte.

| (25) | Azokat az exportáló gyártókat, amelyek a fent említett időszakban nem jelentkeztek, vagy a kért adatokat nem nyújtották be időben, úgy tekintették, hogy nem működnek együtt a vizsgálatban. Ha azonban összehasonlítjuk az Eurostat behozatali adatait és az érintett terméknek a Közösségbe történő kivitelének mennyiségeit, amelyeket a (24) preambulumbekezdésben említett vállalatok a vizsgálati időszak tekintetében bejelentettek, megállapítható, hogy a kínai exportáló gyártók igen szorosan együttműködtek. |
| --- | --- |

(25)

Azokat az exportáló gyártókat, amelyek a fent említett időszakban nem jelentkeztek, vagy a kért adatokat nem nyújtották be időben, úgy tekintették, hogy nem működnek együtt a vizsgálatban. Ha azonban összehasonlítjuk az Eurostat behozatali adatait és az érintett terméknek a Közösségbe történő kivitelének mennyiségeit, amelyeket a (24) preambulumbekezdésben említett vállalatok a vizsgálati időszak tekintetében bejelentettek, megállapítható, hogy a kínai exportáló gyártók igen szorosan együttműködtek.

3.1.2.   A minta kiválasztása

| (26) | A minta kiválasztásakor a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az exportáló gyártóknak a Közösségben történő exportértékesítésük szerinti méretét is figyelembe vette. E kritériumból kiindulva egy négy exportáló gyártóból álló minta került kiválasztásra, amely gyártók közül kettő kapcsolatban állt egymással. A mintavétel során szerzett információ alapján, azaz a fenti (24) preambulumbekezdésben említett vállalatok bejelentése szerint az érintett terméknek a vizsgálati időszakban a Közösségbe történő kivitele mennyiségének több mint 60 %-áért a kiválasztott vállalatok feleltek. Ezenkívül az egyik vállalat a vizsgálati időszakban az érintett terméket a belföldi piacon is jelentős mennyiségben értékesítette. Ezért a Bizottság úgy tekintette, hogy a fenti minta segítségével a vizsgálatot ésszerű számú exportáló gyártóra lehet korlátozni, melyek vizsgálata kivitelezhető a rendelkezésre álló idő alatt, és a felmérés reprezentativitásának magas szintje is biztosított. Valamennyi érintett exportáló gyártóval és szövetségükkel, valamint a kínai hatóságokkal konzultációt folytattak, és az erre meghatározott határidőn belül egyikük sem emelt kifogást. |
| --- | --- |

(26)

A minta kiválasztásakor a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az exportáló gyártóknak a Közösségben történő exportértékesítésük szerinti méretét is figyelembe vette. E kritériumból kiindulva egy négy exportáló gyártóból álló minta került kiválasztásra, amely gyártók közül kettő kapcsolatban állt egymással. A mintavétel során szerzett információ alapján, azaz a fenti (24) preambulumbekezdésben említett vállalatok bejelentése szerint az érintett terméknek a vizsgálati időszakban a Közösségbe történő kivitele mennyiségének több mint 60 %-áért a kiválasztott vállalatok feleltek. Ezenkívül az egyik vállalat a vizsgálati időszakban az érintett terméket a belföldi piacon is jelentős mennyiségben értékesítette. Ezért a Bizottság úgy tekintette, hogy a fenti minta segítségével a vizsgálatot ésszerű számú exportáló gyártóra lehet korlátozni, melyek vizsgálata kivitelezhető a rendelkezésre álló idő alatt, és a felmérés reprezentativitásának magas szintje is biztosított. Valamennyi érintett exportáló gyártóval és szövetségükkel, valamint a kínai hatóságokkal konzultációt folytattak, és az erre meghatározott határidőn belül egyikük sem emelt kifogást.

3.2.   Egyedi vizsgálat

| (27) | A mintába fel nem vett exportáló gyártók közül egyik sem kérte egyéni dömpingkülönbözet megállapítását, azaz nem nyújtották be az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének alkalmazásához szükséges információkat a meghatározott határidőn belül. Ezért ez a vizsgálat nem tért ki az exportáló gyártók egyedi vizsgálatára. |
| --- | --- |

(27)

A mintába fel nem vett exportáló gyártók közül egyik sem kérte egyéni dömpingkülönbözet megállapítását, azaz nem nyújtották be az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének alkalmazásához szükséges információkat a meghatározott határidőn belül. Ezért ez a vizsgálat nem tért ki az exportáló gyártók egyedi vizsgálatára.

3.3.   Mintavétel az importőrök körében

| (28) | Tekintettel a panaszban és az előző védintézkedési vizsgálatban beazonosított importőrök nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban szintén mintavételt helyezett kilátásba. Számos importőr ajánlotta fel együttműködését. A mintába a behozott mennyiségek tekintetében a hat legnagyobb importőr került be. Ezek az importőrök a teljes közösségi import több mint 60 %-áért felelősek. |
| --- | --- |

(28)

Tekintettel a panaszban és az előző védintézkedési vizsgálatban beazonosított importőrök nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban szintén mintavételt helyezett kilátásba. Számos importőr ajánlotta fel együttműködését. A mintába a behozott mennyiségek tekintetében a hat legnagyobb importőr került be. Ezek az importőrök a teljes közösségi import több mint 60 %-áért felelősek.

4.   A DÖMPING

4.1.   Piacgazdasági elbánás

| (29) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek.

| (30) | Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk a piacgazdasági elbánásra vonatkozó követelményeket:






  (1) | az árakra vonatkozó üzleti döntéseket a piaci feltételeknek megfelelően és állami beavatkozás nélkül hozzák; |
| --- | --- | --- |

(30)

Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk a piacgazdasági elbánásra vonatkozó követelményeket:

(1)

az árakra vonatkozó üzleti döntéseket a piaci feltételeknek megfelelően és állami beavatkozás nélkül hozzák;

| (2) | a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetik, és azokat minden területen alkalmazzák; |
| --- | --- |

(2)

a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetik, és azokat minden területen alkalmazzák;

| (3) | a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások; |
| --- | --- |

(3)

a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások;

| (4) | a jogbiztonságot és a stabilitást csőd- és tulajdonjogi szabályok biztosítják; |
| --- | --- |

(4)

a jogbiztonságot és a stabilitást csőd- és tulajdonjogi szabályok biztosítják;

| (5) | a valutaváltás a piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

(5)

a valutaváltás a piaci árfolyamon történik.

| (31) | A jelen vizsgálatban a mintába felvett exportáló gyártók közül (lásd a fenti (22)–(26) preambulumbekezdést) egy töltött ki piacgazdasági elbánást kérelmező nyomtatványt. |
| --- | --- |

(31)

A jelen vizsgálatban a mintába felvett exportáló gyártók közül (lásd a fenti (22)–(26) preambulumbekezdést) egy töltött ki piacgazdasági elbánást kérelmező nyomtatványt.

| (32) | Ez az exportáló gyártó nem kaphat piacgazdasági elbánást, mivel nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott első, második és harmadik kritérium jelentette feltételeket. Különösen ami az első kritériumot illeti, a helyszíni vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a foglalkoztatottak biankó írták alá a vállalat munkaszerződéseit, amelyek nem tartalmaztak utalást a díjazásra és a munkaidőre. Ezért lehetetlen volt meghatározni, hogy a foglalkoztatottak felvétele és díjazása milyen feltételek mellett történt, és a munkabérköltségek megfeleltek-e a keresletnek és a kínálatnak. A második kritériumot illetően a helyszíni vizsgálat megállapította, hogy az alapvető nemzetközi számviteli standardokat mind a könyvelésben, mind pedig annak ellenőrzésekor figyelmen kívül hagyták (pl. a költség-haszon összevetés elve, kiegyenlítés, a könyvelésben szereplő összegek és a számviteli adatok tényleges forrásai közti eltérések, a tranzakciók hitelt érdemlő bizonyításának hiánya), ami megkérdőjelezi a vállalat könyvelésének hitelességét. A harmadik kritérium tekintetében megállapításra került, hogy a vállalat számos szubvencióban részesült (pl. olyan hozzáadottérték-adó visszatérítése, amelyet a beszállítók/gazdálkodók soha nem fizettek ki, a vidéki külkereskedelem-fejlesztési projekteket támogató alapból juttatott bizonyos exporttámogatások, valamint exportprémium), ami azt jelzi, hogy a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből származó jelentős torzulások még mindig fennállnak. |
| --- | --- |

(32)

Ez az exportáló gyártó nem kaphat piacgazdasági elbánást, mivel nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott első, második és harmadik kritérium jelentette feltételeket. Különösen ami az első kritériumot illeti, a helyszíni vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a foglalkoztatottak biankó írták alá a vállalat munkaszerződéseit, amelyek nem tartalmaztak utalást a díjazásra és a munkaidőre. Ezért lehetetlen volt meghatározni, hogy a foglalkoztatottak felvétele és díjazása milyen feltételek mellett történt, és a munkabérköltségek megfeleltek-e a keresletnek és a kínálatnak. A második kritériumot illetően a helyszíni vizsgálat megállapította, hogy az alapvető nemzetközi számviteli standardokat mind a könyvelésben, mind pedig annak ellenőrzésekor figyelmen kívül hagyták (pl. a költség-haszon összevetés elve, kiegyenlítés, a könyvelésben szereplő összegek és a számviteli adatok tényleges forrásai közti eltérések, a tranzakciók hitelt érdemlő bizonyításának hiánya), ami megkérdőjelezi a vállalat könyvelésének hitelességét. A harmadik kritérium tekintetében megállapításra került, hogy a vállalat számos szubvencióban részesült (pl. olyan hozzáadottérték-adó visszatérítése, amelyet a beszállítók/gazdálkodók soha nem fizettek ki, a vidéki külkereskedelem-fejlesztési projekteket támogató alapból juttatott bizonyos exporttámogatások, valamint exportprémium), ami azt jelzi, hogy a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből származó jelentős torzulások még mindig fennállnak.

| (33) | Mint az a fentiekből kiderül, az egyetlen, piacgazdasági elbánásért folyamodó kínai exportáló gyártó nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott valamennyi követelményt, ezért nem részesülhetett piacgazdasági elbánásban. |
| --- | --- |

(33)

Mint az a fentiekből kiderül, az egyetlen, piacgazdasági elbánásért folyamodó kínai exportáló gyártó nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott valamennyi követelményt, ezért nem részesülhetett piacgazdasági elbánásban.

4.2.   Egyéni elbánás

| (34) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudták, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelményt teljesítik. |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudták, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelményt teljesítik.

| (35) | A mintába felvett egyetlen exportáló gyártó, amelyik piacgazdasági elbánásért folyamodott, egyben egyéni elbánást is kért, arra az esetre, ha a piacgazdasági elbánást nem kapná meg. A mintába felvett többi exportáló gyártó szintén egyéni elbánást kért. |
| --- | --- |

(35)

A mintába felvett egyetlen exportáló gyártó, amelyik piacgazdasági elbánásért folyamodott, egyben egyéni elbánást is kért, arra az esetre, ha a piacgazdasági elbánást nem kapná meg. A mintába felvett többi exportáló gyártó szintén egyéni elbánást kért.

| (36) | Az előzetes vizsgálat megállapításai szerint valamennyi érintett vállalat megfelel az egyéni elbánásra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes követelménynek. |
| --- | --- |

(36)

Az előzetes vizsgálat megállapításai szerint valamennyi érintett vállalat megfelel az egyéni elbánásra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes követelménynek.

| (37) | Ezért az a döntés született, hogy ideiglenes egyéni elbánásban részesítik a következő kínai exportáló gyártókat:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang; |
| --- | --- | --- |

(37)

Ezért az a döntés született, hogy ideiglenes egyéni elbánásban részesítik a következő kínai exportáló gyártókat:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang;

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan; |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan;

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó termelője, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó termelője, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

4.3.   Rendes érték

| (38) | A fent említett okokból egyetlen kínai exportáló gyártó sem részesült piacgazdasági elbánásban. |
| --- | --- |

(38)

A fent említett okokból egyetlen kínai exportáló gyártó sem részesült piacgazdasági elbánásban.

| (39) | A rendes értéket ezért valamennyi kínai exportáló gyártó esetében az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésének a) pontjával összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(39)

A rendes értéket ezért valamennyi kínai exportáló gyártó esetében az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésének a) pontjával összhangban kell meghatározni.

| (40) | A panaszban megadott információk szerint az érintett terméket a Közösségen és az érintett országon kívül nem állítják elő nagy mennyiségben. Ezért a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben a rendes érték bármely más ésszerű kiszámítását javasolta, például a Közösségben a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján. Az érdekelt felek felkérést kaptak, hogy tegyenek észrevételeket ebben a vonatkozásban. Maga a Bizottság pedig az eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele után is folytatta a lehetséges analóg országok keresését. Két thaiföldi vállalatot kért fel együttműködésre. Egyikőjük kezdetben hozzájárulását adta a vizsgálatban való együttműködéshez, de a későbbiekben nem válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(40)

A panaszban megadott információk szerint az érintett terméket a Közösségen és az érintett országon kívül nem állítják elő nagy mennyiségben. Ezért a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben a rendes érték bármely más ésszerű kiszámítását javasolta, például a Közösségben a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján. Az érdekelt felek felkérést kaptak, hogy tegyenek észrevételeket ebben a vonatkozásban. Maga a Bizottság pedig az eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele után is folytatta a lehetséges analóg országok keresését. Két thaiföldi vállalatot kért fel együttműködésre. Egyikőjük kezdetben hozzájárulását adta a vizsgálatban való együttműködéshez, de a későbbiekben nem válaszolt a kérdőívre.

| (41) | A másik vállalat egyáltalán nem reagált a megkeresésre. Az érintett ország két exportáló gyártója és egy importőr-nagykereskedő szövetség egyet nem értését fejezte ki a rendes érték kiszámításának módjával, miszerint azt a Közösségben ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakra kell alapozni, de nem javasoltak egyéb olyan megoldást, amely megfelelt volna az alaprendeletnek. |
| --- | --- |

(41)

A másik vállalat egyáltalán nem reagált a megkeresésre. Az érintett ország két exportáló gyártója és egy importőr-nagykereskedő szövetség egyet nem értését fejezte ki a rendes érték kiszámításának módjával, miszerint azt a Közösségben ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakra kell alapozni, de nem javasoltak egyéb olyan megoldást, amely megfelelt volna az alaprendeletnek.

| (42) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy a mintába felvett exportáló gyártók tekintetében a rendes érték kiszámítására bármilyen más ésszerű módszert alkalmaz, jelen esetben a Közösségben a hasonló termékre ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakat alapul véve, összhangban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával. |
| --- | --- |

(42)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy a mintába felvett exportáló gyártók tekintetében a rendes érték kiszámítására bármilyen más ésszerű módszert alkalmaz, jelen esetben a Közösségben a hasonló termékre ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakat alapul véve, összhangban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával.

| (43) | A Közösségben fizetett vagy fizetendő árak mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket a fenti (10) preambulumbekezdésben felsorolt, együttműködő közösségi gyártók telephelyein ellenőrzött adatok alapján számították ki. |
| --- | --- |

(43)

A Közösségben fizetett vagy fizetendő árak mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket a fenti (10) preambulumbekezdésben felsorolt, együttműködő közösségi gyártók telephelyein ellenőrzött adatok alapján számították ki.

| (44) | Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék közösségi gyártói által megvalósított belföldi eladás a mintába felvett exportáló gyártók által a Közösségbe exportált érintett termékhez viszonyítva reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(44)

Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék közösségi gyártói által megvalósított belföldi eladás a mintába felvett exportáló gyártók által a Közösségbe exportált érintett termékhez viszonyítva reprezentatívnak tekinthető.

| (45) | Mivel a közösségi gazdasági ágazatra jellemző eladási árak veszteségesek voltak, azokat ki kellett igazítani úgy, hogy egy méltányos haszonkulcsot is magukban foglaljanak, mint ahogy arról az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja rendelkezik. Az alkalmazott 6,8 %-os haszon az a haszonszint, amelyet a védintézkedéseket kiváltó kínai behozatalok jelentős megnövekedése előtti, utolsó konzerválási idény során értek el, azaz az utolsó olyan idényben, amikor a piaci körülményeket még nem befolyásolták anyagi kárt okozó, rendkívül alacsony árú behozatalok. |
| --- | --- |

(45)

Mivel a közösségi gazdasági ágazatra jellemző eladási árak veszteségesek voltak, azokat ki kellett igazítani úgy, hogy egy méltányos haszonkulcsot is magukban foglaljanak, mint ahogy arról az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja rendelkezik. Az alkalmazott 6,8 %-os haszon az a haszonszint, amelyet a védintézkedéseket kiváltó kínai behozatalok jelentős megnövekedése előtti, utolsó konzerválási idény során értek el, azaz az utolsó olyan idényben, amikor a piaci körülményeket még nem befolyásolták anyagi kárt okozó, rendkívül alacsony árú behozatalok.

4.4.   Exportárak

| (46) | Az exportárak alapjául azok az árak szolgáltak, amelyeket a független fogyasztók a Kínából a Közösségbe irányuló export céljára történő értékesítés során ténylegesen kifizettek. |
| --- | --- |

(46)

Az exportárak alapjául azok az árak szolgáltak, amelyeket a független fogyasztók a Kínából a Közösségbe irányuló export céljára történő értékesítés során ténylegesen kifizettek.

4.5.   Összehasonlítás

| (47) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. |
| --- | --- |

(47)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt.

| (48) | A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban megfelelő kiigazításokat végeztek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseinek figyelembe vétele céljából. A szállításban, a biztosításban és a közlekedéssel összefüggő egyéb költségekben mutatkozó eltérések miatt szükség esetén szintén kiigazításokat végeztek. |
| --- | --- |

(48)

A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban megfelelő kiigazításokat végeztek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseinek figyelembe vétele céljából. A szállításban, a biztosításban és a közlekedéssel összefüggő egyéb költségekben mutatkozó eltérések miatt szükség esetén szintén kiigazításokat végeztek.

4.6.   Dömpingkülönbözet

| (49) | A fentiekre való tekintettel és az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az ideiglenes dömpingkülönbözet megállapítására valamennyi kínai exportőr tekintetében a terméktípusonként meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonként a fentiek szerint meghatározott és kiigazított exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. A kapcsolódó exportáló gyártók tekintetében a bevett gyakorlatnak megfelelően súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet számítottak ki. A mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók tekintetében a mintába felvett vállalatok dömpingkülönbözetén alapuló, súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet számítottak ki. Továbbá, mivel az exportáló gyártók nagyfokú együttműködést mutattak (lásd a fenti (24) preambulumbekezdést), a mintába felvett vállalatok legmagasabb egyéni dömpingkülönbözetét alkalmazták az összes többi vállalat esetében is. |
| --- | --- |

(49)

A fentiekre való tekintettel és az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az ideiglenes dömpingkülönbözet megállapítására valamennyi kínai exportőr tekintetében a terméktípusonként meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonként a fentiek szerint meghatározott és kiigazított exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. A kapcsolódó exportáló gyártók tekintetében a bevett gyakorlatnak megfelelően súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet számítottak ki. A mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók tekintetében a mintába felvett vállalatok dömpingkülönbözetén alapuló, súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet számítottak ki. Továbbá, mivel az exportáló gyártók nagyfokú együttműködést mutattak (lásd a fenti (24) preambulumbekezdést), a mintába felvett vállalatok legmagasabb egyéni dömpingkülönbözetét alkalmazták az összes többi vállalat esetében is.

| (50) | Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 % |
| --- | --- | --- |

(50)

Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó termelője, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 134,7 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó termelője, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 134,7 %

| — | a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók 128,4 % |
| --- | --- |

—

a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók 128,4 %

| — | az összes többi vállalat 139,6 %. |
| --- | --- |

—

az összes többi vállalat 139,6 %.

5.   A KÁR

5.1.   Általános észrevételek

| (51) | Emlékeztetni kell arra, hogy a kérdéses termék a figyelembe vett időszak során szinte végig védintézkedések tárgyát képezte. Ezt az a tény indokolta, hogy a közösségi gazdasági ágazat a védintézkedési vizsgálat időszakának (1998/1999-től 2002/2003-ig) végén súlyos anyagi kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(51)

Emlékeztetni kell arra, hogy a kérdéses termék a figyelembe vett időszak során szinte végig védintézkedések tárgyát képezte. Ezt az a tény indokolta, hogy a közösségi gazdasági ágazat a védintézkedési vizsgálat időszakának (1998/1999-től 2002/2003-ig) végén súlyos anyagi kárt szenvedett.

5.2.   A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat

| (52) | A jelen vizsgálat megállapította, hogy az érintett termék előállításával a Közösségben az a négy közösségi gyártó foglalkozott, amelyek nevében panaszt tettek (Halcon Group SA, Murcia, Spanyolország; Cofrusa SA, Murcia, Spanyolország; Agriconsa SA, Valencia, Spanyolország; Videca SA, Valencia, Spanyolország). E gyártók közül egyetlen sem állt kapcsolatban az érintett termék Kínából történő exportálását végző kínai exportőrökkel vagy importőrökkel. |
| --- | --- |

(52)

A jelen vizsgálat megállapította, hogy az érintett termék előállításával a Közösségben az a négy közösségi gyártó foglalkozott, amelyek nevében panaszt tettek (Halcon Group SA, Murcia, Spanyolország; Cofrusa SA, Murcia, Spanyolország; Agriconsa SA, Valencia, Spanyolország; Videca SA, Valencia, Spanyolország). E gyártók közül egyetlen sem állt kapcsolatban az érintett termék Kínából történő exportálását végző kínai exportőrökkel vagy importőrökkel.

| (53) | A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gyártók a vizsgálati időszak alatt körülbelül 34 100 tonnát gyártottak az érintett termékből. Ez a Közösségben gyártott hasonló termék teljes mennyisége 100 %-ának felel meg. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a közösségi gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(53)

A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gyártók a vizsgálati időszak alatt körülbelül 34 100 tonnát gyártottak az érintett termékből. Ez a Közösségben gyártott hasonló termék teljes mennyisége 100 %-ának felel meg. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a közösségi gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi gazdasági ágazatot.

| (54) | Megjegyzendő, hogy a védintézkedési vizsgálatban nyolc közösségi gyártó működött együtt. Az, hogy a Közösségben csak négy gyártó maradt, egyes cégek bezárásával és más cégek egyesülésével függ össze. |
| --- | --- |

(54)

Megjegyzendő, hogy a védintézkedési vizsgálatban nyolc közösségi gyártó működött együtt. Az, hogy a Közösségben csak négy gyártó maradt, egyes cégek bezárásával és más cégek egyesülésével függ össze.

5.3.   Közösségi fogyasztás

| (55) | A figyelembe vett időszak alatt a közösségi fogyasztás az alábbiak szerint alakult: | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi fogyasztás (Tonna) | 78 623 | 90 197 | 80 065 | 80 145 | 78 859 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 115 | 102 | 102 | 100 |

(55)

A figyelembe vett időszak alatt a közösségi fogyasztás az alábbiak szerint alakult:

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

Közösségi fogyasztás (Tonna)

78 623

90 197

80 065

80 145

78 859

Index (2002/03 = 100)

100

115

102

102

100

| (56) | A közösségi fogyasztást az alábbiak alapján határozták meg: az érintett terméknek a közösségi gazdasági ágazat által az EU-ban értékesített összmennyisége, a vizsgálati időszak alatt már nem gyártó, korábbi közösségi gyártók EU-beli értékesítései, valamint az összes harmadik országból történő behozatalok. Az érintett terméknek a közösségi gazdasági ágazat által az EU-ban értékesített összmennyiségére vonatkozó számadatok a közösségi gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött adatokból származnak. A korábbi közösségi gyártók értékesítései a panaszos becslésén alapulnak; az adatokat összevetették a védintézkedési eljárás (ideértve az Európai Unió Hivatalos Lapjában2005. december 17-én közzétett C322/06 értesítést is) eredményeivel. Az importált mennyiségekre vonatkozó adatok az Eurostattól származnak. |
| --- | --- |

(56)

A közösségi fogyasztást az alábbiak alapján határozták meg: az érintett terméknek a közösségi gazdasági ágazat által az EU-ban értékesített összmennyisége, a vizsgálati időszak alatt már nem gyártó, korábbi közösségi gyártók EU-beli értékesítései, valamint az összes harmadik országból történő behozatalok. Az érintett terméknek a közösségi gazdasági ágazat által az EU-ban értékesített összmennyiségére vonatkozó számadatok a közösségi gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött adatokból származnak. A korábbi közösségi gyártók értékesítései a panaszos becslésén alapulnak; az adatokat összevetették a védintézkedési eljárás (ideértve az Európai Unió Hivatalos Lapjában2005. december 17-én közzétett C322/06 értesítést is) eredményeivel. Az importált mennyiségekre vonatkozó adatok az Eurostattól származnak.

| (57) | Mint azt a fenti táblázat bemutatja, az érintett termék közösségi fogyasztása a figyelembe vett időszak alatt – eltekintve a 2003/2004-ben megfigyelhető növekedéstől – viszonylag állandó volt. A fogyasztás ezen szembetűnő növekedése lényegében az érintett termék „felhalmozásával” magyarázható, mint ahogy azt a fenti preambulumbekezdésben említett értesítés is leírja. Eurostat-adatok megerősítik, hogy ez a jelenség az új tagállamokban is megfigyelhető volt 2004. májusi EU-csatlakozásukat megelőzően. Az új tagállamok behozatala csatlakozásuk előtt (a 2003/2004-es idényben) majdnem elérte a 15 000 tonnát, viszont a 2004/2005-ös, a 2005/2006-os és 2006/2007-es idényben jelentősen visszaesett, mégpedig a kb. 4 000 tonna/év átlagértékre. A vizsgálati időszakban a fogyasztás állandónak tekinthető, a 2005. és 2006. évet megelőző időszakra jellemző szinten stabilizálódott. |
| --- | --- |

(57)

Mint azt a fenti táblázat bemutatja, az érintett termék közösségi fogyasztása a figyelembe vett időszak alatt – eltekintve a 2003/2004-ben megfigyelhető növekedéstől – viszonylag állandó volt. A fogyasztás ezen szembetűnő növekedése lényegében az érintett termék „felhalmozásával” magyarázható, mint ahogy azt a fenti preambulumbekezdésben említett értesítés is leírja. Eurostat-adatok megerősítik, hogy ez a jelenség az új tagállamokban is megfigyelhető volt 2004. májusi EU-csatlakozásukat megelőzően. Az új tagállamok behozatala csatlakozásuk előtt (a 2003/2004-es idényben) majdnem elérte a 15 000 tonnát, viszont a 2004/2005-ös, a 2005/2006-os és 2006/2007-es idényben jelentősen visszaesett, mégpedig a kb. 4 000 tonna/év átlagértékre. A vizsgálati időszakban a fogyasztás állandónak tekinthető, a 2005. és 2006. évet megelőző időszakra jellemző szinten stabilizálódott.

5.4.   A Kínából a Közösségbe irányuló behozatal

5.4.1.   Az érintett termék behozatalainak mennyisége és piaci részesedése

| (58) | A Kínából származó behozatalok mennyiség és piaci részesedés szempontjából a következőképpen alakultak










  Behozatal mennyisége | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság (tonna) | 51 193 | 65 878 | 49 584 | 61 456 | 56 108 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 129 | 97 | 120 | 110 |
| Forrás: Eurostat |

(58)

A Kínából származó behozatalok mennyiség és piaci részesedés szempontjából a következőképpen alakultak

Behozatal mennyisége

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

Kínai Népköztársaság (tonna)

51 193

65 878

49 584

61 456

56 108

Index (2002/03 = 100)

100

129

97

120

110

Forrás: Eurostat

| A fogyasztás piaci részesedése | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | 65,1 % | 73 % | 61,9 % | 76,7 % | 71,1 % |

A fogyasztás piaci részesedése

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

Kínai Népköztársaság

65,1 %

73 %

61,9 %

76,7 %

71,1 %

| (59) | 2003/2004-ben a Kínából származó behozatalok a közösségi fogyasztáshoz hasonló ugrásszerű növekedése volt tapasztalható. Az import 2004/2005-ben (az új tagállamok csatlakozását követő időben) visszaesett. A Kínából származó behozatalok piaci részesedése állandó jelleggel magas, mivel Kína e termék fő exportőre mind a Közösség, mind a világ többi része tekintetében. |
| --- | --- |

(59)

2003/2004-ben a Kínából származó behozatalok a közösségi fogyasztáshoz hasonló ugrásszerű növekedése volt tapasztalható. Az import 2004/2005-ben (az új tagállamok csatlakozását követő időben) visszaesett. A Kínából származó behozatalok piaci részesedése állandó jelleggel magas, mivel Kína e termék fő exportőre mind a Közösség, mind a világ többi része tekintetében.

5.4.2.   Behozatali árak és árleszorítás/áralákínálás

| | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából származó áruk behozatali árai – Forrás: Eurostat (EUR/tonna) | 595 | 525 | 531 | 612 | 596 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 88 | 89 | 103 | 100 |

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

A Kínából származó áruk behozatali árai – Forrás: Eurostat (EUR/tonna)

595

525

531

612

596

Index (2002 = 100)

100

88

89

103

100

| (60) | A fenti táblázat a Kínából származó behozatal átlagárainak alakulását mutatja be. A figyelembe vett időszakban az árak csak 2003/2004-ben estek vissza. A vizsgálati időszak alatt újból elérték eredeti (2002/2003-as) szintjüket. |
| --- | --- |

(60)

A fenti táblázat a Kínából származó behozatal átlagárainak alakulását mutatja be. A figyelembe vett időszakban az árak csak 2003/2004-ben estek vissza. A vizsgálati időszak alatt újból elérték eredeti (2002/2003-as) szintjüket.

| (61) | A vizsgálati időszak alatt a közösségi piacon tapasztalható értékesítési árak körében összehasonlítást végeztek, mégpedig a közösségi gazdasági ágazat árai és az érintett országból származó behozatali árak között. Ezen a piacon Hamburg a viszonyítási pont a bejövő behozatalok és a közösségi gyártás tekintetében. Ezért a független fogyasztóknak kiszabott eladási árakat tekintették a közösségi gazdasági ágazat vonatkozó eladási árainak, és ezeket szükség esetén hozzáigazították a Hamburgba beérkező áruk árszintjéhez, az árengedmények és mennyiségi engedmények levonása után. Ezeket az árakat azután összehasonlították a kínai exportáló gyártók által kiszabott eladási árakkal – árengedmények nélkül és szükség esetén hozzáigazítva a hamburgi CIF-árhoz, beleértve a kifizetett vámokat és vámkezelési díjakat is. A kiigazítások során adott esetben a kontingens alá nem tartozó kivitelek után fizetett 301 EUR/megatonna védővámot is figyelembe vették. |
| --- | --- |

(61)

A vizsgálati időszak alatt a közösségi piacon tapasztalható értékesítési árak körében összehasonlítást végeztek, mégpedig a közösségi gazdasági ágazat árai és az érintett országból származó behozatali árak között. Ezen a piacon Hamburg a viszonyítási pont a bejövő behozatalok és a közösségi gyártás tekintetében. Ezért a független fogyasztóknak kiszabott eladási árakat tekintették a közösségi gazdasági ágazat vonatkozó eladási árainak, és ezeket szükség esetén hozzáigazították a Hamburgba beérkező áruk árszintjéhez, az árengedmények és mennyiségi engedmények levonása után. Ezeket az árakat azután összehasonlították a kínai exportáló gyártók által kiszabott eladási árakkal – árengedmények nélkül és szükség esetén hozzáigazítva a hamburgi CIF-árhoz, beleértve a kifizetett vámokat és vámkezelési díjakat is. A kiigazítások során adott esetben a kontingens alá nem tartozó kivitelek után fizetett 301 EUR/megatonna védővámot is figyelembe vették.

| (62) | Az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt az érintett termék behozatalát a közösségi gazdasági ágazat áraihoz képest alákínált áron értékesítették a Közösségben; az alákínálás mértéke a közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 19,6–35,2 %, a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján. Ezenkívül a közösségi gazdasági ágazat áralakulásának elemzéséből kiderül, hogy jelentős árnyomás (a vizsgálati időszak alatt árleszorítás) következett be (lásd lent). |
| --- | --- |

(62)

Az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt az érintett termék behozatalát a közösségi gazdasági ágazat áraihoz képest alákínált áron értékesítették a Közösségben; az alákínálás mértéke a közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 19,6–35,2 %, a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján. Ezenkívül a közösségi gazdasági ágazat áralakulásának elemzéséből kiderül, hogy jelentős árnyomás (a vizsgálati időszak alatt árleszorítás) következett be (lásd lent).

5.5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (63) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését magában foglalta, amely 2002. október 1. és a vizsgálati időszak között a gazdasági ágazat helyzete szempontjából jelentős volt. |
| --- | --- |

(63)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését magában foglalta, amely 2002. október 1. és a vizsgálati időszak között a gazdasági ágazat helyzete szempontjából jelentős volt.

| (64) | A közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó alábbi adatok a négy együttműködő közösségi gyártó összesített adatai. |
| --- | --- |

(64)

A közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó alábbi adatok a négy együttműködő közösségi gyártó összesített adatai.

| (65) | Az alábbi táblázat a közösségi gyártók termelését, termelési kapacitását és kapacitáskihasználását ismerteti: | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 31 238 | 23 000 | 28 865 | 16 149 | 34 125 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 73 | 92 | 52 | 109 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 74 380 | 74 380 | 74 380 | 66 380 | 68 380 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 100 | 100 | 89 | 92 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 42 % | 31 % | 39 % | 24 % | 50 % |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 93 | 57 | 119 |

(65)

Az alábbi táblázat a közösségi gyártók termelését, termelési kapacitását és kapacitáskihasználását ismerteti:

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

Termelés (tonna)

31 238

23 000

28 865

16 149

34 125

Index (2002/03 = 100)

100

73

92

52

109

Termelési kapacitás (tonna)

74 380

74 380

74 380

66 380

68 380

Index (2002/03 = 100)

100

100

100

89

92

Kapacitáskihasználás (%)

42 %

31 %

39 %

24 %

50 %

Index (2002/03 = 100)

100

74

93

57

119

| (66) | Mint az a fenti táblázatból kiderül, a termelés a figyelembe vett időszak alatt a 2003/2004-es és a 2005/2006-os kisebb betakarított mennyiségeknek köszönhetően ingadozott. A figyelembe vett időszak végére a termelési kapacitás visszaesett. A kapacitáskihasználás a betakarított mennyiségek ingadozásától függetlenül az egész időszak alatt nagyon alacsony szinten maradt. |
| --- | --- |

(66)

Mint az a fenti táblázatból kiderül, a termelés a figyelembe vett időszak alatt a 2003/2004-es és a 2005/2006-os kisebb betakarított mennyiségeknek köszönhetően ingadozott. A figyelembe vett időszak végére a termelési kapacitás visszaesett. A kapacitáskihasználás a betakarított mennyiségek ingadozásától függetlenül az egész időszak alatt nagyon alacsony szinten maradt.

| (67) | Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén a közösségi gazdasági ágazat rendelkezésre álló készleteinek mennyiségét mutatják. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (tonna) | 7 159 | 3 695 | 6 140 | 1 688 | 11 895 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 52 | 86 | 24 | 166 |

(67)

Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén a közösségi gazdasági ágazat rendelkezésre álló készleteinek mennyiségét mutatják.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

Készletek (tonna)

7 159

3 695

6 140

1 688

11 895

Index (2002/03 = 100)

100

52

86

24

166

| (68) | Megjegyzendő, hogy az érintett termék sokáig eláll (több mint 3-4 évig), és megőrzi főbb jellemzőit (íz és szín). |
| --- | --- |

(68)

Megjegyzendő, hogy az érintett termék sokáig eláll (több mint 3-4 évig), és megőrzi főbb jellemzőit (íz és szín).

| (69) | A készletek mennyisége az egész időszak alatt ingadozott, de a vizsgálati időszak alatt jelentősen megnövekedett. Úgy tűnik, hogy ez a dömpingelt behozatalok jelentette nyomásnak és annak a várakozásnak köszönhető, hogy a védintézkedéseket hatályon kívül fogják helyezni; mindez arra késztette az importőröket, hogy az érintett termék beszerzésekor a közösségi gazdasági ágazat helyett a kínai behozatalokat részesítsék előnyben. |
| --- | --- |

(69)

A készletek mennyisége az egész időszak alatt ingadozott, de a vizsgálati időszak alatt jelentősen megnövekedett. Úgy tűnik, hogy ez a dömpingelt behozatalok jelentette nyomásnak és annak a várakozásnak köszönhető, hogy a védintézkedéseket hatályon kívül fogják helyezni; mindez arra késztette az importőröket, hogy az érintett termék beszerzésekor a közösségi gazdasági ágazat helyett a kínai behozatalokat részesítsék előnyben.

| (70) | Az alábbi számok a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyiségeit, piaci részesedését és átlagos egységárait ismertetik. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyiségei (tonna) | 17 635 | 19 705 | 23 240 | 17 769 | 21 387 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 112 | 132 | 101 | 121 |
| Piaci részesedés | 22,4 % | 21,8 % | 29,0 % | 22,2 % | 27,1 % |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 97 | 129 | 99 | 121 |
| Átlagos eladási árak (EUR/tonna) | 824,3 | 819,8 | 840,6 | 1 058,7 | 1 034,6 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 102 | 128 | 125 |

(70)

Az alábbi számok a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyiségeit, piaci részesedését és átlagos egységárait ismertetik.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

A közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyiségei (tonna)

17 635

19 705

23 240

17 769

21 387

Index (2002/03 = 100)

100

112

132

101

121

Piaci részesedés

22,4 %

21,8 %

29,0 %

22,2 %

27,1 %

Index (2002/03 = 100)

100

97

129

99

121

Átlagos eladási árak (EUR/tonna)

824,3

819,8

840,6

1 058,7

1 034,6

Index (2002/03 = 100)

100

99

102

128

125

| (71) | A védintézkedések megléte és számos közösségi gyártó megszűnése ellenére (ez utóbbiak piaci részesedése a 2002/2003-as 11,2 %-ról 2004/2005-re 8,1 %-ra csökkent, majd eltűntek a piacról), a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseinek mennyisége abszolút értékét tekintve enyhe növekedést mutatott, de a figyelembe vett időszak alatt alacsony szinten maradt. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt valóban csak 4,7 százalékponttal nőtt. Az eladási átlagárak emelkedtek a figyelembe vett időszakban, de nem olyan mértékben, ami a szokásos haszon eléréséhez szükséges, ami szintén arra utal, hogy a nagyon alacsony árakon történő, jelentős mennyiségű kínai behozatalok hatással voltak az árakra. |
| --- | --- |

(71)

A védintézkedések megléte és számos közösségi gyártó megszűnése ellenére (ez utóbbiak piaci részesedése a 2002/2003-as 11,2 %-ról 2004/2005-re 8,1 %-ra csökkent, majd eltűntek a piacról), a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseinek mennyisége abszolút értékét tekintve enyhe növekedést mutatott, de a figyelembe vett időszak alatt alacsony szinten maradt. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt valóban csak 4,7 százalékponttal nőtt. Az eladási átlagárak emelkedtek a figyelembe vett időszakban, de nem olyan mértékben, ami a szokásos haszon eléréséhez szükséges, ami szintén arra utal, hogy a nagyon alacsony árakon történő, jelentős mennyiségű kínai behozatalok hatással voltak az árakra.

| (72) | Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt összességében 5,2 %-kal növekedett, és így a vizsgálati időszakban a szerény 27,6 %-os szintre emelkedett, ami azt mutatja, hogy a kínai behozatalok jelentette nyomás miatt a közösségi gazdasági ágazat nem tudta teljesítményét jelentősen javítani. |
| --- | --- |

(72)

Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt összességében 5,2 %-kal növekedett, és így a vizsgálati időszakban a szerény 27,6 %-os szintre emelkedett, ami azt mutatja, hogy a kínai behozatalok jelentette nyomás miatt a közösségi gazdasági ágazat nem tudta teljesítményét jelentősen javítani.

| (73) | A lent megadott, adózás előtti haszonkulcsok a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseire vonatkoznak, és azt a tényt tükrözik, hogy a gazdasági ágazat veszteséges maradt, és míg a védintézkedések ugyan valamelyest enyhítettek a helyzeten, az intézkedéseknek a párhuzamosan zajló árufelhalmozás formájában történő megkerülése (lásd (57) preambulumbekezdés) azonban veszélyes helyzetbe sodorta. A védintézkedések jótékony hatása ezért főként a figyelembe vett időszak végén mutatkozik meg. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adózás előtti haszonkulcs | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 585 | 575 | 420 | 141 |
| Befektetések megtérülése | –3 % | 7,2 % | 4,3 % | –31,2 % | –28,9 % |

(73)

A lent megadott, adózás előtti haszonkulcsok a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseire vonatkoznak, és azt a tényt tükrözik, hogy a gazdasági ágazat veszteséges maradt, és míg a védintézkedések ugyan valamelyest enyhítettek a helyzeten, az intézkedéseknek a párhuzamosan zajló árufelhalmozás formájában történő megkerülése (lásd (57) preambulumbekezdés) azonban veszélyes helyzetbe sodorta. A védintézkedések jótékony hatása ezért főként a figyelembe vett időszak végén mutatkozik meg.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

Adózás előtti haszonkulcs

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

Index (2002 = 100)

100

585

575

420

141

Befektetések megtérülése

–3 %

7,2 %

4,3 %

–31,2 %

–28,9 %

| (74) | A befektetések megtérülése 2003/2004 után csökkenő tendenciát mutat. A befektetések megtérülésének romlása szintén azt jelzi, hogy a közösségi gyártók helyzete is romlik. |
| --- | --- |

(74)

A befektetések megtérülése 2003/2004 után csökkenő tendenciát mutat. A befektetések megtérülésének romlása szintén azt jelzi, hogy a közösségi gyártók helyzete is romlik.

| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készpénzforgalom (a teljes értékesítés %-ában) | 8,7 % | –0,5 % | –1,6 % | –4,6 % | 3,2 % |

2002

2003

2004

2005

2006

Készpénzforgalom (a teljes értékesítés %-ában)

8,7 %

–0,5 %

–1,6 %

–4,6 %

3,2 %

| (75) | Mivel a közösségi gyártók másfajta gyümölcsöket is konzerválnak, a készpénzforgalmat csak a vállalat teljes tevékenységéhez képest lehetett vizsgálni, semmint csak az érintett termék vonatkozásában. Ez a mutató ennélfogva kisebb jelentőséggel bír; megadása a pénzügyi évek (naptári évek) szerint történik. Mindenesetre az látható, hogy 2005-ig fokozatosan romlott a készpénzforgalom, és a vizsgálati időszak alatt valamennyire helyreállt a helyzet. |
| --- | --- |

(75)

Mivel a közösségi gyártók másfajta gyümölcsöket is konzerválnak, a készpénzforgalmat csak a vállalat teljes tevékenységéhez képest lehetett vizsgálni, semmint csak az érintett termék vonatkozásában. Ez a mutató ennélfogva kisebb jelentőséggel bír; megadása a pénzügyi évek (naptári évek) szerint történik. Mindenesetre az látható, hogy 2005-ig fokozatosan romlott a készpénzforgalom, és a vizsgálati időszak alatt valamennyire helyreállt a helyzet.

| (76) | A közösségi gazdasági ágazat beruházási tendenciáit a következő táblázat ismerteti:










  EUR | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások | 698 358 | 837 152 | 994 242 | 1 110 304 | 785 109 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 120 | 142 | 159 | 112 |

(76)

A közösségi gazdasági ágazat beruházási tendenciáit a következő táblázat ismerteti:

EUR

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

Beruházások

698 358

837 152

994 242

1 110 304

785 109

Index (2002/03 = 100)

100

120

142

159

112

| (77) | A nyereségesség fenti, negatív alakulása ellenére – saját versenyképességének további növelése érdekében – a közösségi gazdasági ágazat növelte az érintett termékkel kapcsolatos beruházásait. A beruházások főként munkagépek beszerzésében merültek ki. E lépések jelentősen hozzájárultak a mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat hatékonyságának javulásához. |
| --- | --- |

(77)

A nyereségesség fenti, negatív alakulása ellenére – saját versenyképességének további növelése érdekében – a közösségi gazdasági ágazat növelte az érintett termékkel kapcsolatos beruházásait. A beruházások főként munkagépek beszerzésében merültek ki. E lépések jelentősen hozzájárultak a mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat hatékonyságának javulásához.

| (78) | Bizonyított, hogy a figyelembe vett időszak alatt a tőkebevonási képesség csökkent, többek között a gyártás negatív haszonkulcsai és a terméknek az érintett vállalatok teljes aktivitásában betöltött fontos szerepe miatt. |
| --- | --- |

(78)

Bizonyított, hogy a figyelembe vett időszak alatt a tőkebevonási képesség csökkent, többek között a gyártás negatív haszonkulcsai és a terméknek az érintett vállalatok teljes aktivitásában betöltött fontos szerepe miatt.

| | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 1 975 | 1 965 | 1 837 | 1 546 | 2 091 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 93 | 78 | 106 |
| Termelékenység (munkaórák/legyártott áru – tonnában) | 17 | 16,8 | 16 | 16,5 | 15,5 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 94 | 97 | 91 |
| Az idényben ledolgozott összes munkaóra száma | 531 000 | 386 000 | 462 000 | 266 000 | 529 000 |
| Index (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 88 | 60 | 116 |

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

1 975

1 965

1 837

1 546

2 091

Index (2002/03 = 100)

100

99

93

78

106

Termelékenység (munkaórák/legyártott áru – tonnában)

17

16,8

16

16,5

15,5

Index (2002/03 = 100)

100

99

94

97

91

Az idényben ledolgozott összes munkaóra száma

531 000

386 000

462 000

266 000

529 000

Index (2002/03 = 100)

100

74

88

60

116

| (79) | Emlékeztetőül: az érintett termék konzerválása természeténél fogva idényjellegű, 4–5 hónapig tartó tevékenység, és a gyártási munkálatok nagy részét idénymunkások végzik. Ezért a foglalkoztatottak számát mutató adatok kisebb jelentőséggel bírnak, helyettük az idényben ledolgozott összes munkaórát kell a fő foglalkoztatási mutatónak tekinteni. Mint a fenti táblázat mutatja, a közösségi gazdasági ágazat fokozatosan javított termelékenységén. A termelékenység az egész időszak alatt a vizsgálati időszakban érte el a legmagasabb szintet. Ez ahhoz vezetett, hogy az egy tonna késztermék előállításához szükséges munkaórák száma a 2002/2003-as 17-ről a vizsgálat idejére 15,5-re csökkent (– 9 %). A foglalkoztatottak száma a vizsgálati időszakban volt a legmagasabb, miután a 2005/2006-os visszaesést követően ismét megugrott a termelési mennyiség. Mindemellett az idényben ledolgozott munkaórák száma is nőtt. A közösségi gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszak alatt elért termelékenysége megerősíti, hogy erőfeszítéseket tettek a hatékonyság növelése érdekében a Kínából származó, óriási mennyiségben beérkező dömpingelt behozatalok ellensúlyozására. |
| --- | --- |

(79)

Emlékeztetőül: az érintett termék konzerválása természeténél fogva idényjellegű, 4–5 hónapig tartó tevékenység, és a gyártási munkálatok nagy részét idénymunkások végzik. Ezért a foglalkoztatottak számát mutató adatok kisebb jelentőséggel bírnak, helyettük az idényben ledolgozott összes munkaórát kell a fő foglalkoztatási mutatónak tekinteni. Mint a fenti táblázat mutatja, a közösségi gazdasági ágazat fokozatosan javított termelékenységén. A termelékenység az egész időszak alatt a vizsgálati időszakban érte el a legmagasabb szintet. Ez ahhoz vezetett, hogy az egy tonna késztermék előállításához szükséges munkaórák száma a 2002/2003-as 17-ről a vizsgálat idejére 15,5-re csökkent (– 9 %). A foglalkoztatottak száma a vizsgálati időszakban volt a legmagasabb, miután a 2005/2006-os visszaesést követően ismét megugrott a termelési mennyiség. Mindemellett az idényben ledolgozott munkaórák száma is nőtt. A közösségi gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszak alatt elért termelékenysége megerősíti, hogy erőfeszítéseket tettek a hatékonyság növelése érdekében a Kínából származó, óriási mennyiségben beérkező dömpingelt behozatalok ellensúlyozására.

| (80) | Megjegyzendő, hogy a bérekre vonatkozó, abszolút számokban kifejezett adatoknak a termelési szint nagyfokú ingadozásai miatt nincsen jelentőségük. A legyártott tonnákra eső bérköltségek kifejezőbbek, és azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat a termelékenységből származó nyereségeknek köszönhetően az órabérek infláció miatti természetes emelkedése ellenére is 3 százalékponttal csökkenteni tudta az egy tonnára eső béreket. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bérek (EUR) | 5 022 165 | 3 927 820 | 4 558 624 | 3 350 390 | 5 317 744 |
| Index | 100 | 78 | 91 | 67 | 106 |
| Az egy legyártott tonnára eső bérek
  (EUR) | 161 | 171 | 158 | 207 | 155 |
| Index | 100 | 106 | 98 | 129 | 97 |

(80)

Megjegyzendő, hogy a bérekre vonatkozó, abszolút számokban kifejezett adatoknak a termelési szint nagyfokú ingadozásai miatt nincsen jelentőségük. A legyártott tonnákra eső bérköltségek kifejezőbbek, és azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat a termelékenységből származó nyereségeknek köszönhetően az órabérek infláció miatti természetes emelkedése ellenére is 3 százalékponttal csökkenteni tudta az egy tonnára eső béreket.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

Bérek (EUR)

5 022 165

3 927 820

4 558 624

3 350 390

5 317 744

Index

100

78

91

67

106

Az egy legyártott tonnára eső bérek

(EUR)

161

171

158

207

155

Index

100

106

98

129

97

| (81) | A fenti (49) preambulumbekezdésben megadott, országszerte jellemző, ideiglenes dömpingkülönbözet egyértelműen meghaladja a de minimis szintet. Ráadásul, figyelembe véve a dömpingbehozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(81)

A fenti (49) preambulumbekezdésben megadott, országszerte jellemző, ideiglenes dömpingkülönbözet egyértelműen meghaladja a de minimis szintet. Ráadásul, figyelembe véve a dömpingbehozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

| (82) | A termék múltbeli dömpingjére vagy szubvencionálására nincs bizonyíték. Megjegyzendő azonban, hogy a közösségi gazdasági ágazat még nem heverte ki a jelentős mértékben megnövekedett behozatali mennyiségek hatásait, amelyek súlyos károkat okoztak, és arra késztették a Bizottságot, hogy 2003-ban és 2004-ben mind ideiglenes, mind végleges védintézkedéseket vezessen be (lásd (4) preambulumbekezdés). Mint ahogy azt már a fenti (57) és (70) preambulumbekezdésben említettük, ezek a védintézkedések hozzájárultak ahhoz, hogy a gazdasági ágazat valamelyest javítson helyzetén a 2003/2004-ben folytatott felhalmozás ellenére, és a károkozó dömping hiányában várhatóan sokkal jelentősebb általános javulást idéztek volna elő a közösségi gazdasági ágazat helyzetében. |
| --- | --- |

(82)

A termék múltbeli dömpingjére vagy szubvencionálására nincs bizonyíték. Megjegyzendő azonban, hogy a közösségi gazdasági ágazat még nem heverte ki a jelentős mértékben megnövekedett behozatali mennyiségek hatásait, amelyek súlyos károkat okoztak, és arra késztették a Bizottságot, hogy 2003-ban és 2004-ben mind ideiglenes, mind végleges védintézkedéseket vezessen be (lásd (4) preambulumbekezdés). Mint ahogy azt már a fenti (57) és (70) preambulumbekezdésben említettük, ezek a védintézkedések hozzájárultak ahhoz, hogy a gazdasági ágazat valamelyest javítson helyzetén a 2003/2004-ben folytatott felhalmozás ellenére, és a károkozó dömping hiányában várhatóan sokkal jelentősebb általános javulást idéztek volna elő a közösségi gazdasági ágazat helyzetében.

5.6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (83) | A közösségi gazdasági ágazat helyzetének elemzését annak fényében kell értelmezni, hogy az időszak elején a sokkal több közösségi gyártó mellett jelentősen nagyobb termelési kapacitás volt jellemző. A 658/2004 rendelet és a C322/06 értesítés szerint az akkori kapacitás elérte a 129 000 megatonnát. Az ágazat fent említett újraszervezése a termelési kapacitás több mint 45 %-os visszaeséséhez vezetetett. Ebben az összefüggésben, valamint a védintézkedések meglétének köszönhetően azt lehetett volna várni, hogy a megmaradt négy gyártó helyzete általában javul, minek során többek között a piacot elhagyó vállalatok értékesítéseinek jelentős hányadát átveszik, számottevő mértékben javul a termelésük és a kapacitáskihasználásuk, és a sokkal jobb ár-költség arányoknak köszönhetően nagyobb haszonra tesznek szert. |
| --- | --- |

(83)

A közösségi gazdasági ágazat helyzetének elemzését annak fényében kell értelmezni, hogy az időszak elején a sokkal több közösségi gyártó mellett jelentősen nagyobb termelési kapacitás volt jellemző. A 658/2004 rendelet és a C322/06 értesítés szerint az akkori kapacitás elérte a 129 000 megatonnát. Az ágazat fent említett újraszervezése a termelési kapacitás több mint 45 %-os visszaeséséhez vezetetett. Ebben az összefüggésben, valamint a védintézkedések meglétének köszönhetően azt lehetett volna várni, hogy a megmaradt négy gyártó helyzete általában javul, minek során többek között a piacot elhagyó vállalatok értékesítéseinek jelentős hányadát átveszik, számottevő mértékben javul a termelésük és a kapacitáskihasználásuk, és a sokkal jobb ár-költség arányoknak köszönhetően nagyobb haszonra tesznek szert.

| (84) | Ezzel szemben a termelés csak 9 %-kal növekedett, a kapacitáskihasználás alacsony szinten maradt (és csakis a kapacitáscsökkenés miatt emelkedett), az értékesítési mennyiségek az ágazat koncentrálódása ellenére továbbra is csekélyek voltak, miközben a raktárkészletek nem kevesebb mint 66 %-os növekedést mutattak. A veszteségesség folytatódott (– 4,3 %) és a beruházások megtérülése még inkább negatívvá vált (– 28,9 %), dacára az ágazat versenyképességének növelését célzó folyamatos beruházásoknak és a termelékenység 9 %-os növekedésének. |
| --- | --- |

(84)

Ezzel szemben a termelés csak 9 %-kal növekedett, a kapacitáskihasználás alacsony szinten maradt (és csakis a kapacitáscsökkenés miatt emelkedett), az értékesítési mennyiségek az ágazat koncentrálódása ellenére továbbra is csekélyek voltak, miközben a raktárkészletek nem kevesebb mint 66 %-os növekedést mutattak. A veszteségesség folytatódott (– 4,3 %) és a beruházások megtérülése még inkább negatívvá vált (– 28,9 %), dacára az ágazat versenyképességének növelését célzó folyamatos beruházásoknak és a termelékenység 9 %-os növekedésének.

| (85) | Emlékeztetni kell rá, hogy a figyelembe vett időszak alatt az érintett termék Kínából származó, dömpingelt behozatalának mennyisége csaknem 10 %-kal nőtt, míg az eladási árak – a nyersanyagköltségek növekedése ellenére – gyakorlatilag a 2002-es szinten maradtak. Ezenkívül a vizsgálati időszakban az érintett termék dömpingelt behozatala jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árainak. |
| --- | --- |

(85)

Emlékeztetni kell rá, hogy a figyelembe vett időszak alatt az érintett termék Kínából származó, dömpingelt behozatalának mennyisége csaknem 10 %-kal nőtt, míg az eladási árak – a nyersanyagköltségek növekedése ellenére – gyakorlatilag a 2002-es szinten maradtak. Ezenkívül a vizsgálati időszakban az érintett termék dömpingelt behozatala jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árainak.

| (86) | E tényezőket figyelembe véve az előzetes következtetés az, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős anyagi kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(86)

E tényezőket figyelembe véve az előzetes következtetés az, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős anyagi kárt szenvedett.

6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

6.1.   Előzetes megjegyzés

| (87) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében az is vizsgálat tárgyát képezte, hogy fennáll-e okozati összefüggés a Kínából származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. A dömpingelt behozatalon kívüli olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek ugyanabban az időben károsíthatták a Közösség gazdasági ágazatát, mégpedig azért, hogy a más tényezők által okozott lehetséges kárt ne a dömpingelt behozatalnak tudják be. |
| --- | --- |

(87)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében az is vizsgálat tárgyát képezte, hogy fennáll-e okozati összefüggés a Kínából származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. A dömpingelt behozatalon kívüli olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek ugyanabban az időben károsíthatták a Közösség gazdasági ágazatát, mégpedig azért, hogy a más tényezők által okozott lehetséges kárt ne a dömpingelt behozatalnak tudják be.

6.2.   A Kínából származó behozatal hatása

| (88) | Emlékeztetőül: a Kínából származó behozatalok mennyisége továbbra is a közösségi piac legalább 70 %-át tette ki. Tekintettel erre a kétségtelen piaci dominanciára, a fő ok, amely miatt romlott a közösségi gazdasági ágazat helyzete, egyértelműen a kínai behozatalok hatásában rejlik. |
| --- | --- |

(88)

Emlékeztetőül: a Kínából származó behozatalok mennyisége továbbra is a közösségi piac legalább 70 %-át tette ki. Tekintettel erre a kétségtelen piaci dominanciára, a fő ok, amely miatt romlott a közösségi gazdasági ágazat helyzete, egyértelműen a kínai behozatalok hatásában rejlik.

| (89) | Ez annál is inkább igaz, mivel a kínai árak továbbra is jelentősen alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat által szabott áraknak, sőt a közösségi gazdasági ágazat költségeinél is jelentősen alacsonyabb szintűek voltak, ami a versenytársak kiszorításának szándékára utal. A közösségi gazdasági ágazat a nagyon alacsony áron értékesített, a hatalmas behozatali mennyiségekre úgy reagált, hogy megpróbált ésszerű piaci részesedést megtartani, és megszabta árainak felső határát. Ezekkel az intézkedésekkel azonban lehetetlen volt a szokásos nyereségességet elérni. |
| --- | --- |

(89)

Ez annál is inkább igaz, mivel a kínai árak továbbra is jelentősen alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat által szabott áraknak, sőt a közösségi gazdasági ágazat költségeinél is jelentősen alacsonyabb szintűek voltak, ami a versenytársak kiszorításának szándékára utal. A közösségi gazdasági ágazat a nagyon alacsony áron értékesített, a hatalmas behozatali mennyiségekre úgy reagált, hogy megpróbált ésszerű piaci részesedést megtartani, és megszabta árainak felső határát. Ezekkel az intézkedésekkel azonban lehetetlen volt a szokásos nyereségességet elérni.

| (90) | Ezért egyértelműen szoros összefüggés áll fenn az eddigieknél is alacsonyabb árú behozatali mennyiségek jelentős megnövekedése és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(90)

Ezért egyértelműen szoros összefüggés áll fenn az eddigieknél is alacsonyabb árú behozatali mennyiségek jelentős megnövekedése és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár között.

6.3.   Az egyéb harmadik országokból származó behozatal hatása

| (91) | A vizsgálati időszak alatt a nem kínai behozatalok mennyisége a teljes EU-behozatal kevesebb mint 2 %-át tette ki. Ezért ezeknek a behozataloknak a hatása (ha van egyáltalán) elhanyagolhatónak tekinthető. Az állítások szerint ezek a behozatalok valójában kínai termékek újraértékesítéseként valósultak meg. Ezt az is megerősíti, hogy egyéb országokban nincs jelentős gyártás; erre utalt egyébként a megfelelő hasonló ország hiánya is (lásd a fenti (40)–(41) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(91)

A vizsgálati időszak alatt a nem kínai behozatalok mennyisége a teljes EU-behozatal kevesebb mint 2 %-át tette ki. Ezért ezeknek a behozataloknak a hatása (ha van egyáltalán) elhanyagolhatónak tekinthető. Az állítások szerint ezek a behozatalok valójában kínai termékek újraértékesítéseként valósultak meg. Ezt az is megerősíti, hogy egyéb országokban nincs jelentős gyártás; erre utalt egyébként a megfelelő hasonló ország hiánya is (lásd a fenti (40)–(41) preambulumbekezdést).

6.4.   A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményében bekövetkezett változások hatása

| (92) | Amint azt a lenti táblázat mutatja, a közösségi gazdasági ágazat által megvalósított kivitel a figyelembe vett időszak során csökkent. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az exporteladás mennyisége (tonna) | 15 376 | 6 959 | 3 638 | 2 630 | 2 344 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 45 | 24 | 17 | 15 |

(92)

Amint azt a lenti táblázat mutatja, a közösségi gazdasági ágazat által megvalósított kivitel a figyelembe vett időszak során csökkent.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

Az exporteladás mennyisége (tonna)

15 376

6 959

3 638

2 630

2 344

Index (2002 = 100)

100

45

24

17

15

| (93) | A közösségi gazdasági ágazat régebben hagyományos piacai egyikeként az USA-t látta el az érintett termékkel. Napjainkban azonban az USA-ba (és valójában a legtöbb importáló országba) irányuló kivitelek fő forrása Kína, amely hasonló dömpingstratégiát követ, és jelentősen alákínál a közösségi gazdasági ágazat USA-ba irányuló kivitelének is. |
| --- | --- |

(93)

A közösségi gazdasági ágazat régebben hagyományos piacai egyikeként az USA-t látta el az érintett termékkel. Napjainkban azonban az USA-ba (és valójában a legtöbb importáló országba) irányuló kivitelek fő forrása Kína, amely hasonló dömpingstratégiát követ, és jelentősen alákínál a közösségi gazdasági ágazat USA-ba irányuló kivitelének is.

| (94) | Még ha a közösségi gazdasági ágazat hasonló kiviteli mennyiségi szinteket és árakat tartott fent, a kínai bevitelek elterjedtségének foka és az áralákínálás mértéke arra utalnak, hogy az említett bevitelek jelentős anyagi hatást gyakorolnak a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. A közösségi gazdasági ágazat kiviteli teljesítményének visszaesése nem gyöngíti az ok-okozati összefüggést, hanem előrejelzésként tekinthető arra nézve, hogy feltehetően mi történne a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseivel a dömpingelt behozatalok jelentette nyomás további fennállása esetén. |
| --- | --- |

(94)

Még ha a közösségi gazdasági ágazat hasonló kiviteli mennyiségi szinteket és árakat tartott fent, a kínai bevitelek elterjedtségének foka és az áralákínálás mértéke arra utalnak, hogy az említett bevitelek jelentős anyagi hatást gyakorolnak a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. A közösségi gazdasági ágazat kiviteli teljesítményének visszaesése nem gyöngíti az ok-okozati összefüggést, hanem előrejelzésként tekinthető arra nézve, hogy feltehetően mi történne a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseivel a dömpingelt behozatalok jelentette nyomás további fennállása esetén.

6.5.   Az árfolyam-ingadozások hatása

| (95) | Egy másik, a közösségi gazdasági ágazat szerint kárt okozó tényező a kínai RMB euróhoz viszonyított, csökkenő árfolyama. 2002 októbere és 2007 szeptembere között az USA-dollár euróhoz viszonyított árfolyama több mint 40 %-kal visszaesett. Mivel a kínai RMB-t az USA-dollár árfolyamához rögzítették, ez a kínai kiviteleknek versenyelőnyt jelentett az érintett termék európai kiviteleivel szemben. Emlékeztetni kell tehát arra, hogy a vizsgálat feladata annak megállapítása, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárát a dömpingelt behozatal (annak árai és mennyisége) okozta-e, vagy azt más tényezők eredményezték. Ebben a tekintetben az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése annak bizonyítását írja elő, hogy a dömpingelt behozatal árszintje okoz kárt. Az előírás tehát pusztán az árszint különbségére vonatkozik, és nem teszi szükségessé az árak szintjeire ható tényezők elemzését. |
| --- | --- |

(95)

Egy másik, a közösségi gazdasági ágazat szerint kárt okozó tényező a kínai RMB euróhoz viszonyított, csökkenő árfolyama. 2002 októbere és 2007 szeptembere között az USA-dollár euróhoz viszonyított árfolyama több mint 40 %-kal visszaesett. Mivel a kínai RMB-t az USA-dollár árfolyamához rögzítették, ez a kínai kiviteleknek versenyelőnyt jelentett az érintett termék európai kiviteleivel szemben. Emlékeztetni kell tehát arra, hogy a vizsgálat feladata annak megállapítása, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárát a dömpingelt behozatal (annak árai és mennyisége) okozta-e, vagy azt más tényezők eredményezték. Ebben a tekintetben az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése annak bizonyítását írja elő, hogy a dömpingelt behozatal árszintje okoz kárt. Az előírás tehát pusztán az árszint különbségére vonatkozik, és nem teszi szükségessé az árak szintjeire ható tényezők elemzését.

6.6.   Nyersanyagkínálat és -árak

| (96) | Több fél azt állította, hogy a kárt nem a dömpingelt behozatal okozta, hanem a nyersanyagok nem elégséges kínálata és magas árai, ami mind a rossz termés következménye. A károkozásra vonatkozó vizsgálat számos különböző betakarításra kiterjed, melyekre több vagy kevesebb nyersanyagtermelés és alacsonyabb vagy magasabb nyersanyagárak jellemzők. Ezek az ingadozások azonban nem függenek össze a közösségi gazdasági ágazat általános helyzetével, mint ahogy az például az alábbi táblázatból is megállapítható. A közösségi gazdasági ágazat helyzete valójában a figyelembe vett időszakban végig romlott, függetlenül a nyersanyagkínálattól és -áraktól. Ez arra utal, hogy a károkozás egyéb tényezőkkel magyarázható. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A nyersanyagok egységára (EUR/tonna) | 120,8 | 143,7 | 163,2 | 204,5 | 155,9 |
| Adózás előtti haszonkulcs (lásd a (76) preambulumbekezdést) | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |

(96)

Több fél azt állította, hogy a kárt nem a dömpingelt behozatal okozta, hanem a nyersanyagok nem elégséges kínálata és magas árai, ami mind a rossz termés következménye. A károkozásra vonatkozó vizsgálat számos különböző betakarításra kiterjed, melyekre több vagy kevesebb nyersanyagtermelés és alacsonyabb vagy magasabb nyersanyagárak jellemzők. Ezek az ingadozások azonban nem függenek össze a közösségi gazdasági ágazat általános helyzetével, mint ahogy az például az alábbi táblázatból is megállapítható. A közösségi gazdasági ágazat helyzete valójában a figyelembe vett időszakban végig romlott, függetlenül a nyersanyagkínálattól és -áraktól. Ez arra utal, hogy a károkozás egyéb tényezőkkel magyarázható.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Vizsgálati időszak

A nyersanyagok egységára (EUR/tonna)

120,8

143,7

163,2

204,5

155,9

Adózás előtti haszonkulcs (lásd a (76) preambulumbekezdést)

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

| (97) | A fentiek alapján semmi sem utal arra, hogy ez a tényező gyengíthette volna a Kínából származó dömpingelt behozatalok és a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlása közötti ok-okozati kapcsolatot. |
| --- | --- |

(97)

A fentiek alapján semmi sem utal arra, hogy ez a tényező gyengíthette volna a Kínából származó dömpingelt behozatalok és a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlása közötti ok-okozati kapcsolatot.

6.7.   Beruházások

| (98) | Néhány fél állítása szerint a túlzott mértékű beruházások felelősek a közösségi gazdasági ágazat helyzetéért. Ez az állítás mindazonáltal megalapozatlannak tűnik. A közösségi gazdasági ágazat által foganatosított beruházások főként a munkagépek fejlesztésére irányulnak a hatékonyság növelése céljából. Ezek a beruházások hozzájárultak a termelékenység növeléséhez, aminek köszönhetően a rövid távú egységköltségek lehetséges emelkedéseit ellensúlyozni lehetett. Emiatt nem tekinthető úgy, hogy ezek a beruházások jelentették volna a károkozáshoz hozzájáruló egyik tényezőt. A Bizottság ezt az érvet tehát elutasítja. |
| --- | --- |

(98)

Néhány fél állítása szerint a túlzott mértékű beruházások felelősek a közösségi gazdasági ágazat helyzetéért. Ez az állítás mindazonáltal megalapozatlannak tűnik. A közösségi gazdasági ágazat által foganatosított beruházások főként a munkagépek fejlesztésére irányulnak a hatékonyság növelése céljából. Ezek a beruházások hozzájárultak a termelékenység növeléséhez, aminek köszönhetően a rövid távú egységköltségek lehetséges emelkedéseit ellensúlyozni lehetett. Emiatt nem tekinthető úgy, hogy ezek a beruházások jelentették volna a károkozáshoz hozzájáruló egyik tényezőt. A Bizottság ezt az érvet tehát elutasítja.

6.8.   Minőségbeli különbségek

| (99) | Néhány fél állítása szerint az alacsonyabb minőségű közösségi termékek felelősek a közösségi gazdasági ágazat helyzetéért. Mint ahogy azt a (18)–(21) preambulumbekezdések kifejtik, a Bizottság alaposan megvizsgálta a termékek összehasonlíthatóságát, és arra a megállapításra jutott, hogy a közösségi termék és a kínai termék hasonló. A két termék között megállapított különbségek jelentéktelenek, és nem támasztják alá az állítást. Mindenesetre ha léteznek is ilyen jelentéktelen különbségek, azok feltehetően a kínai termékeknek kedveztek volna, és még nagyobb mértékű árleszorításhoz és áralákínáláshoz vezettek volna. A Bizottság ezt az érvet tehát elutasítja. |
| --- | --- |

(99)

Néhány fél állítása szerint az alacsonyabb minőségű közösségi termékek felelősek a közösségi gazdasági ágazat helyzetéért. Mint ahogy azt a (18)–(21) preambulumbekezdések kifejtik, a Bizottság alaposan megvizsgálta a termékek összehasonlíthatóságát, és arra a megállapításra jutott, hogy a közösségi termék és a kínai termék hasonló. A két termék között megállapított különbségek jelentéktelenek, és nem támasztják alá az állítást. Mindenesetre ha léteznek is ilyen jelentéktelen különbségek, azok feltehetően a kínai termékeknek kedveztek volna, és még nagyobb mértékű árleszorításhoz és áralákínáláshoz vezettek volna. A Bizottság ezt az érvet tehát elutasítja.

6.9.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (100) | Következésképpen megerősítjük, hogy a gyenge eladások, alacsony kapacitáskihasználás és negatív pénzügyi eredmények jellemezte közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a szóban forgó dömpingelt behozatalok okozták. Az egyéb behozatalok, a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye, az árfolyam-ingadozások, a nyersanyagkínálat, a minőségbeli különbségek vagy a beruházások csak korlátozott mértékben befolyásolták a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen alakulását (ha gyakoroltak rá valamilyen hatást egyáltalán). |
| --- | --- |

(100)

Következésképpen megerősítjük, hogy a gyenge eladások, alacsony kapacitáskihasználás és negatív pénzügyi eredmények jellemezte közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a szóban forgó dömpingelt behozatalok okozták. Az egyéb behozatalok, a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye, az árfolyam-ingadozások, a nyersanyagkínálat, a minőségbeli különbségek vagy a beruházások csak korlátozott mértékben befolyásolták a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen alakulását (ha gyakoroltak rá valamilyen hatást egyáltalán).

| (101) | Tekintettel a fenti elemzésre, amely a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatását megfelelő módon megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal okozta káros hatásoktól, megerősítést nyer, hogy ezen egyéb tényezők nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a felmért kár a dömpingelt behozatalnak tudható be. |
| --- | --- |

(101)

Tekintettel a fenti elemzésre, amely a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatását megfelelő módon megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal okozta káros hatásoktól, megerősítést nyer, hogy ezen egyéb tényezők nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a felmért kár a dömpingelt behozatalnak tudható be.

7.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

7.1.   Általános szempontok

| (102) | A Bizottság megvizsgálta, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely arra engedne következtetni, hogy a Kínából érkező behozatallal szembeni dömpingellenes vámok bevezetése ellentétes a közösségi érdekkel. A közösségi érdek meghatározásához felmérték a különböző érintett felek – azaz a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és a beszállítók – érdekeit. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság megvizsgálta, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely arra engedne következtetni, hogy a Kínából érkező behozatallal szembeni dömpingellenes vámok bevezetése ellentétes a közösségi érdekkel. A közösségi érdek meghatározásához felmérték a különböző érintett felek – azaz a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és a beszállítók – érdekeit.

7.2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (103) | A közösségi gazdasági ágazat kárt szenvedett az érintett termék Kínából származó, kárt okozó dömpingelt behozatalaitól. Arra is emlékeztetni kell, hogy a közösségi gazdasági ágazat fent említett gazdasági mutatói romló pénzügyi eredményeket jeleztek a figyelembe vett időszakban. A kínai behozatalok hatásait valamennyire enyhítette a védintézkedések bevezetése (lásd a (4) preambulumbekezdést). A károkozás természetét figyelembe véve (azaz ismételt veszteségek, a belföldi értékesítések visszaesése) intézkedések hiányában elkerülhetetlen lenne a közösségi gazdasági ágazat helyzetének további lényeges romlása. |
| --- | --- |

(103)

A közösségi gazdasági ágazat kárt szenvedett az érintett termék Kínából származó, kárt okozó dömpingelt behozatalaitól. Arra is emlékeztetni kell, hogy a közösségi gazdasági ágazat fent említett gazdasági mutatói romló pénzügyi eredményeket jeleztek a figyelembe vett időszakban. A kínai behozatalok hatásait valamennyire enyhítette a védintézkedések bevezetése (lásd a (4) preambulumbekezdést). A károkozás természetét figyelembe véve (azaz ismételt veszteségek, a belföldi értékesítések visszaesése) intézkedések hiányában elkerülhetetlen lenne a közösségi gazdasági ágazat helyzetének további lényeges romlása.

| (104) | A vizsgálat rámutatott, hogy a feldolgozott és tartósított citrusfélék (főként mandarin) közösségi termelését négy gyártó végzi, amelyek körülbelül 2 000 embert foglalkoztatnak az érintett termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatban. Az érintett termék teljesítményük mintegy 30 %-ának felelt meg. Amennyiben nem kerül sor intézkedések bevezetésére, az árak tovább csökkennek, és a közösségi gyártóknak további súlyos veszteségeket kell elviselniük, ami közép- vagy hosszú távon fenntarthatatlan lenne. Ezenkívül ez az érintett vállalatok egyéb tevékenységeire is kedvezőtlen hatást gyakorolna. Tekintettel a gyártási rendszerek terén foganatosított beruházásokra, azzal lehet számolni, hogy – intézkedések hiányában – a beruházások egyes közösségi gyártók számára nem térülnének meg. A fentiek alapján a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingellenes intézkedések elfogadásából nyilvánvalóan előnye származna. |
| --- | --- |

(104)

A vizsgálat rámutatott, hogy a feldolgozott és tartósított citrusfélék (főként mandarin) közösségi termelését négy gyártó végzi, amelyek körülbelül 2 000 embert foglalkoztatnak az érintett termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatban. Az érintett termék teljesítményük mintegy 30 %-ának felelt meg. Amennyiben nem kerül sor intézkedések bevezetésére, az árak tovább csökkennek, és a közösségi gyártóknak további súlyos veszteségeket kell elviselniük, ami közép- vagy hosszú távon fenntarthatatlan lenne. Ezenkívül ez az érintett vállalatok egyéb tevékenységeire is kedvezőtlen hatást gyakorolna. Tekintettel a gyártási rendszerek terén foganatosított beruházásokra, azzal lehet számolni, hogy – intézkedések hiányában – a beruházások egyes közösségi gyártók számára nem térülnének meg. A fentiek alapján a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingellenes intézkedések elfogadásából nyilvánvalóan előnye származna.

| (105) | Dömpingellenes intézkedések elfogadása esetén viszont a közösségi gazdasági ágazat minden valószínűség szerint olyan szintre tudná emelni az eladási árakat, hogy abból ésszerű haszonkulcsa származzon. |
| --- | --- |

(105)

Dömpingellenes intézkedések elfogadása esetén viszont a közösségi gazdasági ágazat minden valószínűség szerint olyan szintre tudná emelni az eladási árakat, hogy abból ésszerű haszonkulcsa származzon.

| (106) | Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll. |
| --- | --- |

(106)

Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll.

7.3.   A kapcsolatban nem álló importőrök érdeke

| (107) | Egyes importőrök ellenezték az intézkedéseket. Ellenben mások, különösen a hat, kapcsolatban nem álló importőr, amelyek bekerültek a mintába, és megválaszolták a kérdőívet, egyetértettek az intézkedések meghozatalának elvével, mivel egy olyan termék esetén, amely gyártása ingadozhat a betakarítások miatt, szükség van kettős ellátási forrás fenntartására. Azt is kiemelték, hogy biztosítani kell a piac stabilitását. |
| --- | --- |

(107)

Egyes importőrök ellenezték az intézkedéseket. Ellenben mások, különösen a hat, kapcsolatban nem álló importőr, amelyek bekerültek a mintába, és megválaszolták a kérdőívet, egyetértettek az intézkedések meghozatalának elvével, mivel egy olyan termék esetén, amely gyártása ingadozhat a betakarítások miatt, szükség van kettős ellátási forrás fenntartására. Azt is kiemelték, hogy biztosítani kell a piac stabilitását.

| (108) | A Bizottság az együttműködő importőröknek a kérdőívre adott válaszában található adatokat is elemezte. Az érintett termék Kínából történő behozatala minden esetben tevékenységük csupán csekély hányadát érinti. Így nem valószínű, hogy az érintett termék Kínából származó behozatalára vonatkozó intézkedések túlzóak lennének az importőrágazat helyzetére nézve a közösségi gazdasági ágazat számára várható kedvező hatásokhoz képest. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság az együttműködő importőröknek a kérdőívre adott válaszában található adatokat is elemezte. Az érintett termék Kínából történő behozatala minden esetben tevékenységük csupán csekély hányadát érinti. Így nem valószínű, hogy az érintett termék Kínából származó behozatalára vonatkozó intézkedések túlzóak lennének az importőrágazat helyzetére nézve a közösségi gazdasági ágazat számára várható kedvező hatásokhoz képest.

7.4.   A felhasználók érdeke

| (109) | Emlékeztetőül: az érintett terméket, amelyet elsősorban desszert vagy köret gyanánt magánfogyasztásra szánt élelmiszerként használnak, főként a kiskereskedelem számára értékesítik. Nagyobb tartályokban való kiszerelés esetén a terméket közvetlenül a vendéglátóiparnak adják el, amely a fogyasztás 25 %-áért felelős. A vizsgálatban azonban egy vendéglátó-ipari vállalat sem működött együtt. |
| --- | --- |

(109)

Emlékeztetőül: az érintett terméket, amelyet elsősorban desszert vagy köret gyanánt magánfogyasztásra szánt élelmiszerként használnak, főként a kiskereskedelem számára értékesítik. Nagyobb tartályokban való kiszerelés esetén a terméket közvetlenül a vendéglátóiparnak adják el, amely a fogyasztás 25 %-áért felelős. A vizsgálatban azonban egy vendéglátó-ipari vállalat sem működött együtt.

| (110) | Mind a kiskereskedelem, mind a vendéglátóipar jelen tevékenységeik keretében a termékek széles skáláját szerzi be, melyek közül az érintett termék szükségleteiknek, és következésképpen költségeiknek, csupán csekély hányadát jelenti. Így nem valószínű, hogy az érintett termék Kínából származó behozatalára vonatkozó intézkedések a felhasználók ágazatának helyzetére aránytalan hatást gyakorolnának a közösségi gazdasági ágazat számára várható kedvező hatásokhoz képest. |
| --- | --- |

(110)

Mind a kiskereskedelem, mind a vendéglátóipar jelen tevékenységeik keretében a termékek széles skáláját szerzi be, melyek közül az érintett termék szükségleteiknek, és következésképpen költségeiknek, csupán csekély hányadát jelenti. Így nem valószínű, hogy az érintett termék Kínából származó behozatalára vonatkozó intézkedések a felhasználók ágazatának helyzetére aránytalan hatást gyakorolnának a közösségi gazdasági ágazat számára várható kedvező hatásokhoz képest.

| (111) | Ráadásul arra is emlékeztetni kell, hogy az intézkedések meghozatalának hiánya rövid és középtávon a közösségi gazdasági ágazat tevékenységének leépüléséhez vagy azonnali befejezéséhez is vezethetne. Ez azzal járna, hogy csak egy ellátási forrás létezne, amely ráadásul természeténél fogva a betakarítások függvényében ingadozna. Ez nem szolgálná a felhasználók érdekeit. |
| --- | --- |

(111)

Ráadásul arra is emlékeztetni kell, hogy az intézkedések meghozatalának hiánya rövid és középtávon a közösségi gazdasági ágazat tevékenységének leépüléséhez vagy azonnali befejezéséhez is vezethetne. Ez azzal járna, hogy csak egy ellátási forrás létezne, amely ráadásul természeténél fogva a betakarítások függvényében ingadozna. Ez nem szolgálná a felhasználók érdekeit.

| (112) | A vizsgálat során ellentétes értelmű beadvány nem érkezett. |
| --- | --- |

(112)

A vizsgálat során ellentétes értelmű beadvány nem érkezett.

7.5.   A fogyasztók érdekei

| (113) | A fogyasztói szervezetek semmilyen együttműködést nem mutattak. Az érintett termék a háztartások élelmiszerekre fordított kiadásainak olyan csekély hányadát képviseli, hogy a fogyasztókra gyakorolt hatás elenyésző lenne még az árakat érő jelentős hatások esetén is. |
| --- | --- |

(113)

A fogyasztói szervezetek semmilyen együttműködést nem mutattak. Az érintett termék a háztartások élelmiszerekre fordított kiadásainak olyan csekély hányadát képviseli, hogy a fogyasztókra gyakorolt hatás elenyésző lenne még az árakat érő jelentős hatások esetén is.

| (114) | Ráadásul arra is emlékeztetni kell, hogy az intézkedések meghozatalának hiánya rövid és középtávon a közösségi gazdasági ágazat tevékenységének leépüléséhez vagy azonnali befejezéséhez is vezethetne. Ez azzal járna, hogy csak egy ellátási forrás létezne, amely ráadásul természeténél fogva a betakarítások függvényében ingadozna. Ez nem szolgálná a fogyasztók érdekeit. |
| --- | --- |

(114)

Ráadásul arra is emlékeztetni kell, hogy az intézkedések meghozatalának hiánya rövid és középtávon a közösségi gazdasági ágazat tevékenységének leépüléséhez vagy azonnali befejezéséhez is vezethetne. Ez azzal járna, hogy csak egy ellátási forrás létezne, amely ráadásul természeténél fogva a betakarítások függvényében ingadozna. Ez nem szolgálná a fogyasztók érdekeit.

7.6.   Beszállítók érdeke

| (115) | A Kínából származó dömpingelt behozatalok növekedése káros a beszállítók szempontjából, és az intézkedések az érdekeiket szolgálják. A nyersanyagok mennyisége, amellyel a közösségi gyártókat ellátják, árbevételük egyik fontos forrása. Ha le kellene állni a gyártással, ez az érintett spanyol régió mezőgazdasági tevékenységének nagy kárára lenne, főként, mivel az egyes citrusfélék esetében – ízük és állaguk miatt – a konzerválás a fő felhasználási lehetőség. |
| --- | --- |

(115)

A Kínából származó dömpingelt behozatalok növekedése káros a beszállítók szempontjából, és az intézkedések az érdekeiket szolgálják. A nyersanyagok mennyisége, amellyel a közösségi gyártókat ellátják, árbevételük egyik fontos forrása. Ha le kellene állni a gyártással, ez az érintett spanyol régió mezőgazdasági tevékenységének nagy kárára lenne, főként, mivel az egyes citrusfélék esetében – ízük és állaguk miatt – a konzerválás a fő felhasználási lehetőség.

7.7.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (116) | A Bizottság a fenti megállapításokat figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a Kínából származó, egyes feldolgozott és tartósított citrusfélék (főként mandarin) behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság a fenti megállapításokat figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a Kínából származó, egyes feldolgozott és tartósított citrusfélék (főként mandarin) behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.

8.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

8.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (117) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt, anélkül hogy túllépné a megállapított dömpingkülönbözetet. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedésnek lehetőséget kell adnia a közösségi gazdasági ágazatnak arra, hogy előállítási költségeit fedezni tudja, és olyan, adózás előtti általános nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A számítás alapját ideiglenesen egy 6,8 %-os, adózás előtti haszonkulcs képezte. Ez volt az ágazat súlyos károsodásához vezető behozatalok megnövekedése előtt az ágazatra jellemző haszon. A Bizottság úgy tekinti, hogy ez a haszonszint reprezentatív a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége szempontjából, amely – a kárt okozó dömping hiányában – az érintett termék tekintetében elérhető lenne. |
| --- | --- |

(117)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt, anélkül hogy túllépné a megállapított dömpingkülönbözetet. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedésnek lehetőséget kell adnia a közösségi gazdasági ágazatnak arra, hogy előállítási költségeit fedezni tudja, és olyan, adózás előtti általános nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A számítás alapját ideiglenesen egy 6,8 %-os, adózás előtti haszonkulcs képezte. Ez volt az ágazat súlyos károsodásához vezető behozatalok megnövekedése előtt az ágazatra jellemző haszon. A Bizottság úgy tekinti, hogy ez a haszonszint reprezentatív a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége szempontjából, amely – a kárt okozó dömping hiányában – az érintett termék tekintetében elérhető lenne.

| (118) | A szükséges áremelést ezután úgy állapították meg, hogy – az alákínálásra (lásd a fenti (62)–(64) preambulumbekezdést) vonatkozó számításokban meghatározott – átlagos importárakat összevetették a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott hasonló termékek kárt nem okozó átlagárával. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazították, úgy hogy a fent említett haszonkulcsot tükrözze. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF import értékének százalékában kifejezve vállalatonként az alábbi, a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb szinteket érte el:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 % |
| --- | --- | --- |

(118)

A szükséges áremelést ezután úgy állapították meg, hogy – az alákínálásra (lásd a fenti (62)–(64) preambulumbekezdést) vonatkozó számításokban meghatározott – átlagos importárakat összevetették a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott hasonló termékek kárt nem okozó átlagárával. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazították, úgy hogy a fent említett haszonkulcsot tükrözze. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF import értékének százalékában kifejezve vállalatonként az alábbi, a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb szinteket érte el:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó termelője, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó termelője, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 %

| — | a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók 81,1 % |
| --- | --- |

—

a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók 81,1 %

| — | az összes többi vállalat 91 %. |
| --- | --- |

—

az összes többi vállalat 91 %.

8.2.   Ideiglenes intézkedések

| (119) | A fentiekre való tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság úgy véli, hogy a megállapított dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek szintjei közül a legalacsonyabbal azonos szintű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kiszabni, a legkisebb vám szabályával összhangban. Mivel a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet szintje minden esetben alacsonyabb a dömpingkülönbözet szintjénél, ez előbbinek kell alkotnia az intézkedések átlagos szintjének alapját. |
| --- | --- |

(119)

A fentiekre való tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság úgy véli, hogy a megállapított dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek szintjei közül a legalacsonyabbal azonos szintű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kiszabni, a legkisebb vám szabályával összhangban. Mivel a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet szintje minden esetben alacsonyabb a dömpingkülönbözet szintjénél, ez előbbinek kell alkotnia az intézkedések átlagos szintjének alapját.

| (120) | A dömpingellenes intézkedéseknek az a célja, hogy a kárt okozó dömping hatásai megszűnjenek. Az intézkedések formája ezért döntő jelentőségű tényező. Az intézkedések formáját a szóban forgó termék, illetve a termék piacának egyedi tulajdonságaitól függően kell meghatározni, valamint úgy, hogy azok hatékonyan megszüntethessék az említett hatásokat. |
| --- | --- |

(120)

A dömpingellenes intézkedéseknek az a célja, hogy a kárt okozó dömping hatásai megszűnjenek. Az intézkedések formája ezért döntő jelentőségű tényező. Az intézkedések formáját a szóban forgó termék, illetve a termék piacának egyedi tulajdonságaitól függően kell meghatározni, valamint úgy, hogy azok hatékonyan megszüntethessék az említett hatásokat.

| (121) | A jelen esetet figyelembe véve, és amint azt mind a közösségi gyártók, mind számos importőr állította, a szóban forgó termék, illetve piac figyelembe veendő egyedi tulajdonságai a következők. |
| --- | --- |

(121)

A jelen esetet figyelembe véve, és amint azt mind a közösségi gyártók, mind számos importőr állította, a szóban forgó termék, illetve piac figyelembe veendő egyedi tulajdonságai a következők.

| (122) | Az intézkedések formájával el kell kerülni azt a jelenséget, amelyet a védintézkedések/a védintézkedési vizsgálat, valamint a jelen vizsgálat során fedeztek fel. Az alábbiakban bemutatjuk ezeket a jelenségeket, amelyek bizonyos fokig alkalmasnak tűntek arra, hogy amikor csak lehet, bármiféle intézkedés hatását aláássák. |
| --- | --- |

(122)

Az intézkedések formájával el kell kerülni azt a jelenséget, amelyet a védintézkedések/a védintézkedési vizsgálat, valamint a jelen vizsgálat során fedeztek fel. Az alábbiakban bemutatjuk ezeket a jelenségeket, amelyek bizonyos fokig alkalmasnak tűntek arra, hogy amikor csak lehet, bármiféle intézkedés hatását aláássák.

| (123) | Az első jelenség abban állt, hogy az új tagállamok közvetlenül a csatlakozás előtt készleteket halmoztak fel, mint ahogy azt már a fentiekben is említettük. Az EU 2004-es kibővítése előtt a kínai importőrök az érintett termék jelentős mennyiségeit szállították a jövendő tagállamokhoz; ezek az áruk tehát úgy léptek be a Közösség területére, hogy az említett tagállamok csatlakozásakor nem képezték védintézkedések tárgyát. |
| --- | --- |

(123)

Az első jelenség abban állt, hogy az új tagállamok közvetlenül a csatlakozás előtt készleteket halmoztak fel, mint ahogy azt már a fentiekben is említettük. Az EU 2004-es kibővítése előtt a kínai importőrök az érintett termék jelentős mennyiségeit szállították a jövendő tagállamokhoz; ezek az áruk tehát úgy léptek be a Közösség területére, hogy az említett tagállamok csatlakozásakor nem képezték védintézkedések tárgyát.

| (124) | A második jelenség olyan új terméktípusok bevezetésére irányult, melyek névlegesen nem tartoznak védintézkedések hatálya alá, de amelyek ugyanazokkal a fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkeznek. Mint ahogy azt már a (14) preambulumbekezdésben elmagyaráztuk, e termékek a szóban forgó dömpingellenes eset által érintett termék részét képezik. |
| --- | --- |

(124)

A második jelenség olyan új terméktípusok bevezetésére irányult, melyek névlegesen nem tartoznak védintézkedések hatálya alá, de amelyek ugyanazokkal a fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkeznek. Mint ahogy azt már a (14) preambulumbekezdésben elmagyaráztuk, e termékek a szóban forgó dömpingellenes eset által érintett termék részét képezik.

| (125) | A harmadik jelenség az árkompenzáció volt. Az EU gazdasági szereplői nem csupán az érintett terméket szerzik be kínai kereskedőktől, hanem a feldolgozott élelmiszer-ipari termékek különböző fajtáit is. |
| --- | --- |

(125)

A harmadik jelenség az árkompenzáció volt. Az EU gazdasági szereplői nem csupán az érintett terméket szerzik be kínai kereskedőktől, hanem a feldolgozott élelmiszer-ipari termékek különböző fajtáit is.

| (126) | Ez azzal a veszéllyel jár, hogy egy klasszikus intézkedést, mint például egy ad valorem vámot, az egyéb importált élelmiszer-ipari termékekre kiszabott magasabb árakkal kompenzálni lehet. A fentiekre való tekintettel olyan intézkedésre van szükség, melynek formája ezeket az intézkedések hatékonyságát nagy mértékben csorbító jelenségeket a minimálisra csökkenti. Ilyen körülmények között a vámot az egy tonnára jutó bizonyos összeg formájában kell kiszabni az intézkedések hatékonyságának érdekében, valamint annak megakadályozására, hogy a dömpingellenes intézkedést az exportárak csökkentésével kompenzálják. Ezt az összeget úgy kapjuk, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetet a vizsgálati időszak során történt dömping kiszámításához használt exportárakra alkalmazzuk, mégpedig minden egyes vállalat vonatkozásában. A mintába fel nem vett, összes együttműködő exportáló gyártó számára kiszabott külön vámot pedig a mintába felvett egyes vállalatoktól származó adatok átlagaként határozzuk meg. Az összes többi vállalat külön vámja a mintában szereplő vállalatok legmagasabb vállalatspecifikus vámjával azonos. Így a külön vámok a következő összegekre rúgnak: | Meghatározott vám (EUR/tonna) |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang | 482,2 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan | 330 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó termelője, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen | 440,7 |
| A mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók | 455,1 |
| Az összes többi vállalat | 482,2 |

(126)

Ez azzal a veszéllyel jár, hogy egy klasszikus intézkedést, mint például egy ad valorem vámot, az egyéb importált élelmiszer-ipari termékekre kiszabott magasabb árakkal kompenzálni lehet. A fentiekre való tekintettel olyan intézkedésre van szükség, melynek formája ezeket az intézkedések hatékonyságát nagy mértékben csorbító jelenségeket a minimálisra csökkenti. Ilyen körülmények között a vámot az egy tonnára jutó bizonyos összeg formájában kell kiszabni az intézkedések hatékonyságának érdekében, valamint annak megakadályozására, hogy a dömpingellenes intézkedést az exportárak csökkentésével kompenzálják. Ezt az összeget úgy kapjuk, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetet a vizsgálati időszak során történt dömping kiszámításához használt exportárakra alkalmazzuk, mégpedig minden egyes vállalat vonatkozásában. A mintába fel nem vett, összes együttműködő exportáló gyártó számára kiszabott külön vámot pedig a mintába felvett egyes vállalatoktól származó adatok átlagaként határozzuk meg. Az összes többi vállalat külön vámja a mintában szereplő vállalatok legmagasabb vállalatspecifikus vámjával azonos. Így a külön vámok a következő összegekre rúgnak:

Meghatározott vám (EUR/tonna)

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

482,2

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

330

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó termelője, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen

440,7

A mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók

455,1

Az összes többi vállalat

482,2

| (127) | Az ebben a rendeletben meghatározott, az egyes vállalatspecifikus, egyedi dömpingellenes vámot a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek az említett vizsgálat során megállapított helyzetet tükrözik e vállalatokkal kapcsolatban. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, tehát a külön említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, amelyeket egy másik, e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalat gyártott, beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is, nem részesülhetnek az e vámtételek nyújtotta előnyökből, hanem az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel vonatkozik rájuk. |
| --- | --- |

(127)

Az ebben a rendeletben meghatározott, az egyes vállalatspecifikus, egyedi dömpingellenes vámot a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek az említett vizsgálat során megállapított helyzetet tükrözik e vállalatokkal kapcsolatban. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, tehát a külön említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, amelyeket egy másik, e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalat gyártott, beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is, nem részesülhetnek az e vámtételek nyújtotta előnyökből, hanem az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel vonatkozik rájuk.

| (128) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni, haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az vállalatspecifikus vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja. |
| --- | --- |

(128)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni, haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az vállalatspecifikus vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja.

| (129) | Az egyedi vámtételek jelentős eltéréseket mutatnak, és számos exportáló gyártó van. Mindezek az elemek megkönnyíthetik az olyan törekvéseket, hogy az exportáramlásokat a legalacsonyabb vámtételeket élvező, hagyományos exportőrökhöz irányítsák át. Következésképpen amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételeket élvező vállalatok egyikének exportja 30 %-nál nagyobb mértékben megnövekedne, az érintett egyedi intézkedéseket úgy kell tekinteni, hogy azok valószínűleg nem elegendők a megállapított káros dömping ellensúlyozására. Következésképpen – feltéve, hogy a szükséges feltételek teljesülnek – vizsgálatot lehetne indítani, annak érdekében, hogy az intézkedések formáját vagy szintjét megfelelően korrigálni lehessen. |
| --- | --- |

(129)

Az egyedi vámtételek jelentős eltéréseket mutatnak, és számos exportáló gyártó van. Mindezek az elemek megkönnyíthetik az olyan törekvéseket, hogy az exportáramlásokat a legalacsonyabb vámtételeket élvező, hagyományos exportőrökhöz irányítsák át. Következésképpen amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételeket élvező vállalatok egyikének exportja 30 %-nál nagyobb mértékben megnövekedne, az érintett egyedi intézkedéseket úgy kell tekinteni, hogy azok valószínűleg nem elegendők a megállapított káros dömping ellensúlyozására. Következésképpen – feltéve, hogy a szükséges feltételek teljesülnek – vizsgálatot lehetne indítani, annak érdekében, hogy az intézkedések formáját vagy szintjét megfelelően korrigálni lehessen.

| (130) | A fentiekre való tekintettel, valamint a közösségi gazdasági ágazat és számos importőr által tett, az intézkedések formájára vagy modalitására vonatkozó észrevételeket figyelembe véve, erre a kérdésre a későbbiekben, a vizsgálat végleges szakaszában szükség esetén vissza lehet térni. |
| --- | --- |

(130)

A fentiekre való tekintettel, valamint a közösségi gazdasági ágazat és számos importőr által tett, az intézkedések formájára vagy modalitására vonatkozó észrevételeket figyelembe véve, erre a kérdésre a későbbiekben, a vizsgálat végleges szakaszában szükség esetén vissza lehet térni.

| (131) | Emlékeztetőül: a Bizottság a 2007. november 5-i 1295/2007/EK rendelettel a Kínából származó egyes feldolgozott és tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) behozatalára nyilvántartásba vételi kötelezettséget írt elő a dömpingellenes intézkedések lehetséges visszamenőleges alkalmazására való tekintettel, az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének értelmében. A közösségi gazdasági ágazat az intézkedések visszamenőleges hatályú alkalmazását kérte. Ez a kérdés jelenleg vizsgálat tárgyát képezi. Ebben a szakaszban megjegyzendő, hogy rendelkezésre álló statisztikák szerint az érintett termék Kínából származó behozatala 2007 novembere és 2008 februárja között több mint 60 %-kal nőtt a megelőző évek ugyanezen időszakával összehasonlítva (16 300 tonnáról 27 300 tonnára). Ezt a növekedést a megfelelő behozatalok átlagárának 4 %-os csökkenése kísérte. |
| --- | --- |

(131)

Emlékeztetőül: a Bizottság a 2007. november 5-i 1295/2007/EK rendelettel a Kínából származó egyes feldolgozott és tartósított citrusfélék (főként mandarin stb.) behozatalára nyilvántartásba vételi kötelezettséget írt elő a dömpingellenes intézkedések lehetséges visszamenőleges alkalmazására való tekintettel, az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének értelmében. A közösségi gazdasági ágazat az intézkedések visszamenőleges hatályú alkalmazását kérte. Ez a kérdés jelenleg vizsgálat tárgyát képezi. Ebben a szakaszban megjegyzendő, hogy rendelkezésre álló statisztikák szerint az érintett termék Kínából származó behozatala 2007 novembere és 2008 februárja között több mint 60 %-kal nőtt a megelőző évek ugyanezen időszakával összehasonlítva (16 300 tonnáról 27 300 tonnára). Ezt a növekedést a megfelelő behozatalok átlagárának 4 %-os csökkenése kísérte.

9.   ZÁRÓRENDELKEZÉSEK

| (132) | Az alaprendelet 7. cikke (7) bekezdésének megfelelően egy hat hónapos időszakra ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni. |
| --- | --- |

(132)

Az alaprendelet 7. cikke (7) bekezdésének megfelelően egy hat hónapos időszakra ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni.

| (133) | A jó ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Meg kell állapítani továbbá, hogy a vámok megszabása tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat a végleges vám céljából esetleg felül kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(133)

A jó ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Meg kell állapítani továbbá, hogy a vámok megszabása tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat a végleges vám céljából esetleg felül kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot szab ki a rendszerint a 2008 30 55, 2008 30 75 és ex 2008 30 90 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód: 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069), a Kínai Népköztársaságból származó, a 2008. számú KN-vámtarifaszám meghatározása szerinti, feldolgozott és tartósított mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is), clementine, wilking és egyéb hasonló citrusfélék – alkohol hozzáadása nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is – behozatalára.

2. cikk

Az 1. cikkben leírt, az alábbi gyártók által előállított termékekre alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | EUR/tonna a termék nettó tömegére | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 482,2 | A 886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 330 | A 887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó gyártója, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang | 440,7 | A 888 |
| A mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók a melléklet szerint | 455,1 | A 889 |
| Az összes többi vállalat | 482,2 | A 999 |

Vállalat

EUR/tonna a termék nettó tömegére

Kiegészítő TARIC-kód

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

482,2

A 886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

330

A 887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. és kapcsolódó gyártója, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang

440,7

A 888

A mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók a melléklet szerint

455,1

A 889

Az összes többi vállalat

482,2

A 999

3. cikk

(1)   Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba kerülésük előtt károsodnak, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat arányosítják a vámértéknek a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (6) 145. cikke alapján történő meghatározásához, a fenti 2. cikk szerint kiszámított dömpingellenes vám összege olyan százalékos arányban csökkentendő, amely megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításának.

(2)   Az 1. cikkben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

4. cikk

A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül.

A 384/96/EK rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett felek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban észrevételeket tehetnek a rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.

5. cikk

A Bizottság felszólítja a vámhatóságokat, hogy hagyjanak fel a behozatalnak az 1295/2007/EK rendelet 1. cikkével összhangban megállapított nyilvántartásba vételével.

Az olyan termékek tekintetében gyűjtött adatokat, amelyeket fogyasztás céljából léptettek be legfeljebb 90 nappal e rendelet hatálybalépését megelőzően, meg kell őrizni a lehetséges végleges intézkedések hatályba lépéséig vagy ezen eljárás végéig.

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba, és hat hónapon keresztül alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 4-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6, 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 246., 2007.10.20., 15. o.

2

(3)  HL L 288., 2007.11.6, 22. o.

3

(4)  HL L 290., 2003.11.8, 3. o.

4

(5)  HL L 104., 2004.4.8, 67. o.

5

(6)  HL L 253., 1993.1.11., 3. o. A legutóbb a 214/2007/EK rendelettel (HL L 62., 2007.3.1., 6. o.) módosított rendelet.

6

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 5.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 178/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 178/38

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. december 11.)

a Szlovák Köztársaság által a Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozásnak nyújtani tervezett C 12/07 (ex N 799/06) számú Állami támogatásról

(az értesítés a C(2007) 6045. számú dokumentummal történt)

(csak a szlovák nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/551/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A szlovák hatóságok a 2006. november 29-i elektronikus úton történt bejelentésükben – amelyet a Bizottság 2006. november 30-án az A/39718 referenciaszám alatt iktatott – az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás számára ad hoc regionális támogatást kíván nyújtani. |
| --- | --- |

(1)

A szlovák hatóságok a 2006. november 29-i elektronikus úton történt bejelentésükben – amelyet a Bizottság 2006. november 30-án az A/39718 referenciaszám alatt iktatott – az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás számára ad hoc regionális támogatást kíván nyújtani.

| (2) | A Bizottság 2007. január 26-án kelt levelében (D/50360) további információkat kért. A szlovák hatóságok 2007. február 20-i levelükben (A/31585) válaszoltak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2007. január 26-án kelt levelében (D/50360) további információkat kért. A szlovák hatóságok 2007. február 20-i levelükben (A/31585) válaszoltak.

| (3) | 2007. április 24-i levelében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság tájékoztatta Szlovákiát arról, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében az eljárás megindításáról határozott. |
| --- | --- |

(3)

2007. április 24-i levelében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság tájékoztatta Szlovákiát arról, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében az eljárás megindításáról határozott.

| (4) | Az eljárás kezdeményezéséről szóló bizottsági határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás kezdeményezéséről szóló bizottsági határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (5) | A Bizottsághoz sem az érdekelt felek, sem pedig a Szlovák Köztársaság részéről nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottsághoz sem az érdekelt felek, sem pedig a Szlovák Köztársaság részéről nem érkeztek észrevételek.

II.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

II.1.   Az intézkedés célja

| (6) | A támogatási intézkedés célja a prešovi régió (Kelet-Szlovákia) regionális fejlődésének támogatása. Ez a térség az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja és a Szlovák Köztársaság bejelentés időpontjában alkalmazandó regionális támogatási térképe (3) szerinti támogatott terület volt, és esetében a regionális támogatás felső határát a nettó támogatástartalom 50 %-ában szabták meg. |
| --- | --- |

(6)

A támogatási intézkedés célja a prešovi régió (Kelet-Szlovákia) regionális fejlődésének támogatása. Ez a térség az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja és a Szlovák Köztársaság bejelentés időpontjában alkalmazandó regionális támogatási térképe (3) szerinti támogatott terület volt, és esetében a regionális támogatás felső határát a nettó támogatástartalom 50 %-ában szabták meg.

| (7) | A tervezett program a Szlovák Köztársaság által bejelentett ad hoc támogatást jelent. A támogatás nyújtására nem egy létező támogatási program keretében kerül sor (azaz jogalapja nem szerepel a csatlakozási szerződésben létező támogatási programként, az úgynevezett az ideiglenes eljárás hatálya alá sem tartozik, illetve a Bizottság sem hagyta jóvá e jogi rendelkezések alapján a támogatási programot Szlovákia EU-csatlakozását követően). |
| --- | --- |

(7)

A tervezett program a Szlovák Köztársaság által bejelentett ad hoc támogatást jelent. A támogatás nyújtására nem egy létező támogatási program keretében kerül sor (azaz jogalapja nem szerepel a csatlakozási szerződésben létező támogatási programként, az úgynevezett az ideiglenes eljárás hatálya alá sem tartozik, illetve a Bizottság sem hagyta jóvá e jogi rendelkezések alapján a támogatási programot Szlovákia EU-csatlakozását követően).

II.2.   A támogatás formája és típusa:

| (8) | A bejelentett támogatás adókedvezmény formájában nyújtandó, amelyre éves alapon kerül sor a 2007–2010 közötti időszakban a kedvezményezett Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás társasági adókötelezettségének 100 %-áig terjedően. A teljes adókedvezmény nem haladhatja meg a 42 millió SKK-t jelenlegi értéken (4) (megközelítőleg 1,15 millió EUR). A támogatás nem halmozódhat ugyanazon beruházási projektre felvett, más forrásokból származó támogatásokkal. |
| --- | --- |

(8)

A bejelentett támogatás adókedvezmény formájában nyújtandó, amelyre éves alapon kerül sor a 2007–2010 közötti időszakban a kedvezményezett Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás társasági adókötelezettségének 100 %-áig terjedően. A teljes adókedvezmény nem haladhatja meg a 42 millió SKK-t jelenlegi értéken (4) (megközelítőleg 1,15 millió EUR). A támogatás nem halmozódhat ugyanazon beruházási projektre felvett, más forrásokból származó támogatásokkal.

II.3.   Az ad hoc támogatás jogalapja

| (9) | Az ad hoc támogatás jogalapja az állami támogatásokról szóló 231/1999 Z. z. sz. módosított törvény; a jövedelemadóról szóló 595/2003 Z. z. sz. módosított törvény és a jövedelemadóról szóló 366/1999 Z. z. sz. törvény 2003. december 31-én érvényes változata, és különösen a jövedelemadóról szóló 595/2003 Z. z. sz. módosított törvény 52 §-ának 3. bekezdése, a 2003. december 31-én érvényes 366/1999 Z. z. sz. jövedelemadó-törvény 35a §-ában meghatározott feltételek mellett (5). |
| --- | --- |

(9)

Az ad hoc támogatás jogalapja az állami támogatásokról szóló 231/1999 Z. z. sz. módosított törvény; a jövedelemadóról szóló 595/2003 Z. z. sz. módosított törvény és a jövedelemadóról szóló 366/1999 Z. z. sz. törvény 2003. december 31-én érvényes változata, és különösen a jövedelemadóról szóló 595/2003 Z. z. sz. módosított törvény 52 §-ának 3. bekezdése, a 2003. december 31-én érvényes 366/1999 Z. z. sz. jövedelemadó-törvény 35a §-ában meghatározott feltételek mellett (5).

II.4.   Kedvezményezettek

| (10) | A kedvezményezett Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás nagyvállalat, azaz nem tekinthető KKV-nak az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet (6) értelmében. A Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás a Ringstede-i (Dánia) központú Glunz&Jensen A/S (a továbbiakban: Glunz&Jensen) vállalat szlovákiai leányvállalata. Az anyavállalat a bejelentés idején további leányvállalatokkal rendelkezett Virginiában (USA) és Thetfordban (Egyesült Királyság). |
| --- | --- |

(10)

A kedvezményezett Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás nagyvállalat, azaz nem tekinthető KKV-nak az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet (6) értelmében. A Glunz&Jensen s.r.o. vállalkozás a Ringstede-i (Dánia) központú Glunz&Jensen A/S (a továbbiakban: Glunz&Jensen) vállalat szlovákiai leányvállalata. Az anyavállalat a bejelentés idején további leányvállalatokkal rendelkezett Virginiában (USA) és Thetfordban (Egyesült Királyság).

| (11) | A Glunz&Jensen a világ egyik vezető gyártója és szállítója az ofszetnyomó lapok számára történő előkészítést végző grafikai berendezések és azok tartozékai terén, megközelítőleg [...] %-os (7) piaci részesedéssel Európában. |
| --- | --- |

(11)

A Glunz&Jensen a világ egyik vezető gyártója és szállítója az ofszetnyomó lapok számára történő előkészítést végző grafikai berendezések és azok tartozékai terén, megközelítőleg [...] %-os (7) piaci részesedéssel Európában.

II.5.   Beruházási folyamat

| (12) | 2004-ben a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat a kezdeti beruházásokon kezdett dolgozni Szlovákiában, amelyek összesen 213 millió SKK-t (körülbelül 5,8 millió EUR) tettek ki. E beruházási projekt a szlovák hatóságok szerint a 2004–2009 közötti időszakban két szakaszban valósul meg: 2004–2006 és 2007–2009 között. |
| --- | --- |

(12)

2004-ben a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat a kezdeti beruházásokon kezdett dolgozni Szlovákiában, amelyek összesen 213 millió SKK-t (körülbelül 5,8 millió EUR) tettek ki. E beruházási projekt a szlovák hatóságok szerint a 2004–2009 közötti időszakban két szakaszban valósul meg: 2004–2006 és 2007–2009 között.

| (13) | E projekt célja az, hogy a 2004-ben az Egyesült Királyságban és Dániában működő termelési tevékenységeket Prešovba helyezze. Az áthelyezési projekt eredményeként Thetfordban már 2006. végéig megszűnt a termelési tevékenység. |
| --- | --- |

(13)

E projekt célja az, hogy a 2004-ben az Egyesült Királyságban és Dániában működő termelési tevékenységeket Prešovba helyezze. Az áthelyezési projekt eredményeként Thetfordban már 2006. végéig megszűnt a termelési tevékenység.

| (14) | A vállalkozás fő termelési központja a prešovi üzem lesz. Valójában, ahogy azt a szlovák hatóságok jelezték, valamennyi gépi berendezést, amelyeket a szlovákiai üzemben kell elhelyezni, közvetlenül Dániából és az Egyesült Királyságból szállítják át. A projekt támogatható költségei tehát csak az épületeket és bizonyos kiegészítő berendezéseket foglalják magukban. |
| --- | --- |

(14)

A vállalkozás fő termelési központja a prešovi üzem lesz. Valójában, ahogy azt a szlovák hatóságok jelezték, valamennyi gépi berendezést, amelyeket a szlovákiai üzemben kell elhelyezni, közvetlenül Dániából és az Egyesült Királyságból szállítják át. A projekt támogatható költségei tehát csak az épületeket és bizonyos kiegészítő berendezéseket foglalják magukban.

| (15) | A 2004–2006 közötti beruházási szakasz első lépése a gyártócsarnok és a jövőbeli bővítéshez szükséges beépítetlen telek megvásárlása volt. A második lépés a helyiségek renoválása és a gyártással közvetlenül össze nem függő berendezések megvásárlása. Az első beruházási szakasz teljes összege 128 millió SKK-t (körülbelül 3,5 millió EUR) tesz ki. A bejelentéshez csatolt nyilatkozatok szerint a projekt e részéhez nem nyújtottak állami támogatást a Glunz&Jensen s.r.o. számára, és erre a cég kérelmet sem nyújtott be. |
| --- | --- |

(15)

A 2004–2006 közötti beruházási szakasz első lépése a gyártócsarnok és a jövőbeli bővítéshez szükséges beépítetlen telek megvásárlása volt. A második lépés a helyiségek renoválása és a gyártással közvetlenül össze nem függő berendezések megvásárlása. Az első beruházási szakasz teljes összege 128 millió SKK-t (körülbelül 3,5 millió EUR) tesz ki. A bejelentéshez csatolt nyilatkozatok szerint a projekt e részéhez nem nyújtottak állami támogatást a Glunz&Jensen s.r.o. számára, és erre a cég kérelmet sem nyújtott be.

| (16) | A beruházás második szakasza, amelynek 2007–2009 között kell megvalósulnia, a szlovák hatóságok által 2006. november 29-én bejelentett projekt. Ez a szakasz a kezdeti projekt folytatását jelenti, amely keretében további épületeket építenek és további berendezéseket vásárolnak (IT, tehergépkocsik és irodai berendezések) összesen 84 millió SKK jelenlegi értékben (körülbelül 2,3 millió EUR). |
| --- | --- |

(16)

A beruházás második szakasza, amelynek 2007–2009 között kell megvalósulnia, a szlovák hatóságok által 2006. november 29-én bejelentett projekt. Ez a szakasz a kezdeti projekt folytatását jelenti, amely keretében további épületeket építenek és további berendezéseket vásárolnak (IT, tehergépkocsik és irodai berendezések) összesen 84 millió SKK jelenlegi értékben (körülbelül 2,3 millió EUR).

| (17) | A szlovákiai termelőegységet 2005 áprilisában nyitották meg. Az üzemben azóta a termelés számottevően nőtt, a termelékenység pedig jelentősen javult (8). |
| --- | --- |

(17)

A szlovákiai termelőegységet 2005 áprilisában nyitották meg. Az üzemben azóta a termelés számottevően nőtt, a termelékenység pedig jelentősen javult (8).

III.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (18) | A Bizottság az ez ügyben való hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kifejtette, hogy a következő okok miatt kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a támogatás összeegyeztethető az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja és a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (9) (a továbbiakban: az 1998. évi RTI) alapján:






  — | Először is úgy tűnt, hogy a beruházás mindkét szakasza ugyanazon beruházási projekt részét képezi, mivel a Dániából és az Egyesült Királyságból fokozatosan áthelyezendő gyártósorok elhelyezésére vonatkozó teljes terv részét képezik. A bejelentésben a szlovák hatóságok maguk is egyetlen beruházási projektként jelölték meg e két szakaszt. „A Glunz&Jensen vállalat előterjesztett beruházási projektje a 2004–2009 közötti időszakban két szakaszban valósul meg: 2004–2006, 2007–2009”.
  Ezen felül a támogatás kedvezményezettje által a szlovák hatóságoknak benyújtott, és a bejelentéshez mellékelt, az adókedvezmény formájában nyújtott állami támogatás iránti kérelem 6. oldalán a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat jelezte, hogy a beruházási időszak 2004-től 2008-ig tart (10), valamint a beruházási költségek teljes összege „több mint 200 millió SKK-t” tesz ki, amely összeg megfelel a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat által megvalósított szlovákiai beruházások összegének.
  A fentiek alapján úgy tűnt, hogy a bejelentett projekt egyetlen olyan komplex beruházási projekt második szakaszára vonatkozik, amely már 2004-ben megkezdődött.
  Ezenfelül – mivel a támogatási kérelemben maga a kedvezményezett nem tett különbséget a beruházás két szakasza között – a Bizottság nem zárhatta ki, hogy a beruházás időtartamát mesterségesen osztották két szakaszra, azért, hogy a kedvezményezett jogosulttá váljon arra, hogy 2006-ban támogatás iránti kérelmet nyújtson be. |
| --- | --- | --- |

(18)

A Bizottság az ez ügyben való hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kifejtette, hogy a következő okok miatt kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a támogatás összeegyeztethető az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja és a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (9) (a továbbiakban: az 1998. évi RTI) alapján:

—

Először is úgy tűnt, hogy a beruházás mindkét szakasza ugyanazon beruházási projekt részét képezi, mivel a Dániából és az Egyesült Királyságból fokozatosan áthelyezendő gyártósorok elhelyezésére vonatkozó teljes terv részét képezik. A bejelentésben a szlovák hatóságok maguk is egyetlen beruházási projektként jelölték meg e két szakaszt. „A Glunz&Jensen vállalat előterjesztett beruházási projektje a 2004–2009 közötti időszakban két szakaszban valósul meg: 2004–2006, 2007–2009”.

Ezen felül a támogatás kedvezményezettje által a szlovák hatóságoknak benyújtott, és a bejelentéshez mellékelt, az adókedvezmény formájában nyújtott állami támogatás iránti kérelem 6. oldalán a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat jelezte, hogy a beruházási időszak 2004-től 2008-ig tart (10), valamint a beruházási költségek teljes összege „több mint 200 millió SKK-t” tesz ki, amely összeg megfelel a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat által megvalósított szlovákiai beruházások összegének.

A fentiek alapján úgy tűnt, hogy a bejelentett projekt egyetlen olyan komplex beruházási projekt második szakaszára vonatkozik, amely már 2004-ben megkezdődött.

Ezenfelül – mivel a támogatási kérelemben maga a kedvezményezett nem tett különbséget a beruházás két szakasza között – a Bizottság nem zárhatta ki, hogy a beruházás időtartamát mesterségesen osztották két szakaszra, azért, hogy a kedvezményezett jogosulttá váljon arra, hogy 2006-ban támogatás iránti kérelmet nyújtson be.

| — | Másodszor, a szlovák hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk alapján a 2006. június 29-én aláírt támogatási kérelmet csak 2006 novemberében nyújtották be, tehát azt követően, hogy 2004-ben megkezdődött a beruházás első szakasza.
  Ennek következményeként a Bizottságnak kétségei támadtak afelől, hogy teljesült-e a támogatás ösztönző hatására vonatkozó feltétel, amelyet az 1998. évi RTI 4.2. pontja határoz meg. A Bizottság hangsúlyozta, hogy elvben csak akkor hagyható jóvá olyan állami támogatás, amely torzítja a gazdasági versenyt vagy magában hordozza a verseny torzulásának veszélyét, illetve befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, amennyiben e negatív hatásokat több mint ellensúlyozzák azok a pozitív hatások, amelyek hozzájárulnak valamely közösségi célkitűzés (jelen esetben a regionális fejlődés) eléréséhez. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az a támogatás, amely iránt 2006 végén nyújtottak be kérelmet, visszamenőlegesen nem válthat ki olyan beruházásra vonatkozó döntéseket, amelyek a munkálatok 2004-ben történt megkezdéséhez és a termelési tevékenység 2005 áprilisában történt elindításához vezettek. |
| --- | --- |

—

Másodszor, a szlovák hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk alapján a 2006. június 29-én aláírt támogatási kérelmet csak 2006 novemberében nyújtották be, tehát azt követően, hogy 2004-ben megkezdődött a beruházás első szakasza.

Ennek következményeként a Bizottságnak kétségei támadtak afelől, hogy teljesült-e a támogatás ösztönző hatására vonatkozó feltétel, amelyet az 1998. évi RTI 4.2. pontja határoz meg. A Bizottság hangsúlyozta, hogy elvben csak akkor hagyható jóvá olyan állami támogatás, amely torzítja a gazdasági versenyt vagy magában hordozza a verseny torzulásának veszélyét, illetve befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, amennyiben e negatív hatásokat több mint ellensúlyozzák azok a pozitív hatások, amelyek hozzájárulnak valamely közösségi célkitűzés (jelen esetben a regionális fejlődés) eléréséhez. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az a támogatás, amely iránt 2006 végén nyújtottak be kérelmet, visszamenőlegesen nem válthat ki olyan beruházásra vonatkozó döntéseket, amelyek a munkálatok 2004-ben történt megkezdéséhez és a termelési tevékenység 2005 áprilisában történt elindításához vezettek.

| — | Harmadszor, a támogatás kedvezményezettjének a – tevékenysége Szlovákiába történő áthelyezésének okait tisztázó – támogatási kérelmében tett saját kijelentése megerősíteni látszik a gondolatot, amely szerint a kedvezményezett számára a támogatás hozzáférhetősége nem volt döntő kritérium, amikor az áthelyezési munkálatok megkezdéséről határozott. „A (Glunz&Jensen) vezetőség 2003 folyamán úgy határozott, hogy megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a termelőegységet alacsony termelési költségű országba helyezze. A cél a termelési költségek csökkentése, közép- és kelet-európai beszállítói hálózat kialakítása volt(...) A Glunz&Jensen összehasonlító elemzést végzett 11 közép- és kelet-európai országban annak érdekében, hogy leányvállalata számára megtalálja a legmegfelelőbb székhelyet (...). E 11 ország közül Csehországot, Szlovákiát és Bulgáriát vizsgálták alaposabban. Arra a következtetésre jutottunk, hogy a Szlovák Köztársaság bizonyult a legmegfelelőbb helyszínnek a Glunz&Jensen üzleti tevékenysége és az értékelt piacokon fennálló tényezők kombinációja tekintetében
   (11).” |
| --- | --- |

—

Harmadszor, a támogatás kedvezményezettjének a – tevékenysége Szlovákiába történő áthelyezésének okait tisztázó – támogatási kérelmében tett saját kijelentése megerősíteni látszik a gondolatot, amely szerint a kedvezményezett számára a támogatás hozzáférhetősége nem volt döntő kritérium, amikor az áthelyezési munkálatok megkezdéséről határozott. „A (Glunz&Jensen) vezetőség 2003 folyamán úgy határozott, hogy megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a termelőegységet alacsony termelési költségű országba helyezze. A cél a termelési költségek csökkentése, közép- és kelet-európai beszállítói hálózat kialakítása volt(...) A Glunz&Jensen összehasonlító elemzést végzett 11 közép- és kelet-európai országban annak érdekében, hogy leányvállalata számára megtalálja a legmegfelelőbb székhelyet (...). E 11 ország közül Csehországot, Szlovákiát és Bulgáriát vizsgálták alaposabban. Arra a következtetésre jutottunk, hogy a Szlovák Köztársaság bizonyult a legmegfelelőbb helyszínnek a Glunz&Jensen üzleti tevékenysége és az értékelt piacokon fennálló tényezők kombinációja tekintetében
   (11).”

| — | Negyedszer, a szlovák hatóságok tisztázták az okokat, amelyek miatt a támogatás kedvezményezettje nem nyújtott be támogatási kérelmet a beruházási projekt első szakasza tekintetében. A magyarázat szerint a vállalat úgy vélte, hogy a Szlovák Köztársaság uniós csatlakozása előtt nem volt szükség adókedvezmény formájában nyújtott állami támogatás jóváhagyása iránti kérelemre. Véleményük szerint a támogatás iránti kérelmet csak azon évi adóbevallásba kellett belefoglalni, amikor a vállalkozásnak először keletkezett adófizetési kötelezettsége.
  A szlovák hatóságok szerint ez azt jelenti, hogy a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat már a beruházási projekt megvalósításának elejétől, azaz 2004-től tervezte az állami támogatás iránti kérelem benyújtását.
  A Bizottság megítélése szerint nem vehető figyelembe, hogy a támogatás kedvezményezettje nem volt tájékozott a vonatkozó eljárás tekintetében. Fontos kiemelni, hogy a jövedelemadóról szóló 366/1999 Z. z. sz. módosított törvény 35a §-a szerint nyújtott támogatást nem nyújtották automatikusan Szlovákia csatlakozása előtt, illetve jelenleg sem nyújtják automatikusan, mivel nem létezik olyan támogatási program, amely a fent említett szakaszra hivatkozik. Ennek következtében a támogatás e típusát egyedileg, ad hoc támogatásként be kellett, illetve továbbra is be kell jelenteni a Bizottságnak, ezt bizonyítja a Szlovák Köztársaság által bejelentett közel 40 ad hoc támogatás, amelyekre az úgynevezett ideiglenes eljárás keretében alkalmazták e jogalapot. |
| --- | --- |

—

Negyedszer, a szlovák hatóságok tisztázták az okokat, amelyek miatt a támogatás kedvezményezettje nem nyújtott be támogatási kérelmet a beruházási projekt első szakasza tekintetében. A magyarázat szerint a vállalat úgy vélte, hogy a Szlovák Köztársaság uniós csatlakozása előtt nem volt szükség adókedvezmény formájában nyújtott állami támogatás jóváhagyása iránti kérelemre. Véleményük szerint a támogatás iránti kérelmet csak azon évi adóbevallásba kellett belefoglalni, amikor a vállalkozásnak először keletkezett adófizetési kötelezettsége.

A szlovák hatóságok szerint ez azt jelenti, hogy a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat már a beruházási projekt megvalósításának elejétől, azaz 2004-től tervezte az állami támogatás iránti kérelem benyújtását.

A Bizottság megítélése szerint nem vehető figyelembe, hogy a támogatás kedvezményezettje nem volt tájékozott a vonatkozó eljárás tekintetében. Fontos kiemelni, hogy a jövedelemadóról szóló 366/1999 Z. z. sz. módosított törvény 35a §-a szerint nyújtott támogatást nem nyújtották automatikusan Szlovákia csatlakozása előtt, illetve jelenleg sem nyújtják automatikusan, mivel nem létezik olyan támogatási program, amely a fent említett szakaszra hivatkozik. Ennek következtében a támogatás e típusát egyedileg, ad hoc támogatásként be kellett, illetve továbbra is be kell jelenteni a Bizottságnak, ezt bizonyítja a Szlovák Köztársaság által bejelentett közel 40 ad hoc támogatás, amelyekre az úgynevezett ideiglenes eljárás keretében alkalmazták e jogalapot.

| — | Végül akkor is jelentős kételyeket kellene megfogalmazni, ha a támogatásnak lett volna ösztönző hatása. Valójában az 1998. évi RTI (annak 2. pontja) negatív álláspontra helyezkedik az ad hoc támogatásokat illetően, kivéve, ha bizonyítható, hogy az intézkedés regionális fejlődésre gyakorolt hatása ellensúlyozza a verseny torzulását és a kereskedelemre gyakorolt hatást. Ezzel kapcsolatban a Bizottság a következőket jegyzi meg:






  — | Bár az intézkedés jelentős mértékben hozzájárul a regionális fejlődéshez (155 közvetlen munkahely, és körülbelül 30 közvetett munkahely), a negatív hatásai épp annyira jelentősek. |
| --- | --- | --- |

—

Végül akkor is jelentős kételyeket kellene megfogalmazni, ha a támogatásnak lett volna ösztönző hatása. Valójában az 1998. évi RTI (annak 2. pontja) negatív álláspontra helyezkedik az ad hoc támogatásokat illetően, kivéve, ha bizonyítható, hogy az intézkedés regionális fejlődésre gyakorolt hatása ellensúlyozza a verseny torzulását és a kereskedelemre gyakorolt hatást. Ezzel kapcsolatban a Bizottság a következőket jegyzi meg:

—

Bár az intézkedés jelentős mértékben hozzájárul a regionális fejlődéshez (155 közvetlen munkahely, és körülbelül 30 közvetett munkahely), a negatív hatásai épp annyira jelentősek.

| — | A kedvezményezett esetében az érintett termékpiac az előkészítést végző grafikai berendezések, főként a CtP (computer-to-plate) processzorok piaca. A Bizottság megjegyezte, hogy e támogatás olyan vállalkozásnak nyújtandó, amely [...] %-os piaci részesedéssel rendelkezik Európában. A Glunz&Jensen legszorosabb versenytársai Európában, és azok piaci részesedése: Height Design, Egyesült Királyság [...] %, Agfa (Lastra), Belgium [...] %, E-graf, Olaszország [...] %, Haase, Németország [...] %, valamint Ovit, Olaszország [...] %. A kedvezményezett piaci helyzetére tekintettel a Bizottság azon a véleményen volt, hogy a tervezett intézkedés komoly hatással lehet az azon a nagyon specifikus piacon zajló gazdasági versenyre, amelyen a támogatás kedvezményezettje tevékenykedik. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezett esetében az érintett termékpiac az előkészítést végző grafikai berendezések, főként a CtP (computer-to-plate) processzorok piaca. A Bizottság megjegyezte, hogy e támogatás olyan vállalkozásnak nyújtandó, amely [...] %-os piaci részesedéssel rendelkezik Európában. A Glunz&Jensen legszorosabb versenytársai Európában, és azok piaci részesedése: Height Design, Egyesült Királyság [...] %, Agfa (Lastra), Belgium [...] %, E-graf, Olaszország [...] %, Haase, Németország [...] %, valamint Ovit, Olaszország [...] %. A kedvezményezett piaci helyzetére tekintettel a Bizottság azon a véleményen volt, hogy a tervezett intézkedés komoly hatással lehet az azon a nagyon specifikus piacon zajló gazdasági versenyre, amelyen a támogatás kedvezményezettje tevékenykedik.

| — | Ezek kívül a projekt a termelési berendezések Dániából és az Egyesült Királyságból történő áttelepítésére vonatkozik. Mivel kizárólag termelőüzemről van szó, az Egyesült Királyságbeli Thetfordban található üzemet a termelés Szlovákiába történt áthelyezése után 2006 végén bezárták. A vállalat honlapján elérhető információ alapján Thetfordban 77 alkalmazott veszítette el munkahelyét. A dániai vállalat a jövőben az értékesítési tevékenységgel, az ügyfélszolgálattal, kutatással és fejlesztéssel, valamint a próbaüzem irányításával fog foglalkozni. Az áthelyezés ezért jelentős hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

—

Ezek kívül a projekt a termelési berendezések Dániából és az Egyesült Királyságból történő áttelepítésére vonatkozik. Mivel kizárólag termelőüzemről van szó, az Egyesült Királyságbeli Thetfordban található üzemet a termelés Szlovákiába történt áthelyezése után 2006 végén bezárták. A vállalat honlapján elérhető információ alapján Thetfordban 77 alkalmazott veszítette el munkahelyét. A dániai vállalat a jövőben az értékesítési tevékenységgel, az ügyfélszolgálattal, kutatással és fejlesztéssel, valamint a próbaüzem irányításával fog foglalkozni. Az áthelyezés ezért jelentős hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre.

IV.   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG ÉS AZ ÉRINTETT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (19) | Sem a Szlovák Köztársaság, sem pedig harmadik felek nem nyújtottak be észrevételeket, amelyek eloszlatták volna azokat a kételyeket, amelyek a hivatalos vizsgálat megkezdése idején merültek fel. |
| --- | --- |

(19)

Sem a Szlovák Köztársaság, sem pedig harmadik felek nem nyújtottak be észrevételeket, amelyek eloszlatták volna azokat a kételyeket, amelyek a hivatalos vizsgálat megkezdése idején merültek fel.

V.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

V.1.   Az intézkedés jogszerűsége

| (20) | A szlovák hatóságok teljesítették az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti előírásokat azáltal, hogy a Bizottságnak bejelentették a bizottsági jóváhagyásig való felfüggesztésre vonatkozó záradékot tartalmazó támogatási intézkedést. |
| --- | --- |

(20)

A szlovák hatóságok teljesítették az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti előírásokat azáltal, hogy a Bizottságnak bejelentették a bizottsági jóváhagyásig való felfüggesztésre vonatkozó záradékot tartalmazó támogatási intézkedést.

V.2.   Az intézkedés állami támogatás jellege

| (21) | A Bizottság úgy véli, hogy a következő okok miatt, amelyeket már az eljárás megindításáról szóló határozatban is jeleztek, az intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság úgy véli, hogy a következő okok miatt, amelyeket már az eljárás megindításáról szóló határozatban is jeleztek, az intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül.

V.2.1.   Állami források felhasználása

| (22) | Mivel jogi személynek nyújtott jövedelemadó-kedvezményről van szó, állami források kerülnek felhasználásra. |
| --- | --- |

(22)

Mivel jogi személynek nyújtott jövedelemadó-kedvezményről van szó, állami források kerülnek felhasználásra.

V.2.2.   Gazdasági előny

| (23) | Az intézkedés révén a támogatás kedvezményezettje mentesül azon terhektől, amelyeket rendes piaci feltételek mellett viselnie kellene. Az intézkedés ezért a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat előnyben részesítését jelenti más vállalkozásokkal szemben. |
| --- | --- |

(23)

Az intézkedés révén a támogatás kedvezményezettje mentesül azon terhektől, amelyeket rendes piaci feltételek mellett viselnie kellene. Az intézkedés ezért a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat előnyben részesítését jelenti más vállalkozásokkal szemben.

V.2.3.   Szelektivitás

| (24) | Az intézkedés szelektív, mivel csak egyetlen vállalkozásra vonatkozik. |
| --- | --- |

(24)

Az intézkedés szelektív, mivel csak egyetlen vállalkozásra vonatkozik.

V.2.4.   A verseny és a kereskedelem torzulása

| (25) | Az intézkedés hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre, mivel i. a támogatás kedvezményezettje olyan ágazatban tevékenykedik, amelyben nagyon intenzív kereskedelem folyik a Közösségen belül, valamint ii. a tevékenység áthelyezése Dániából és az Egyesült Királyságból jelentős hatással van az ágazat kereskedelmi forgalmára. |
| --- | --- |

(25)

Az intézkedés hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre, mivel i. a támogatás kedvezményezettje olyan ágazatban tevékenykedik, amelyben nagyon intenzív kereskedelem folyik a Közösségen belül, valamint ii. a tevékenység áthelyezése Dániából és az Egyesült Királyságból jelentős hatással van az ágazat kereskedelmi forgalmára.

V.3.   Összeegyeztethetőség

| (26) | Mivel az intézkedés állami támogatásnak minősül az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, összeegyeztethetőségét meg kell vizsgálni az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében rögzített kivételek fényében. Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében meghatározott kivételek – a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás és a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes területei számára nyújtott támogatás – erre az esetre nem vonatkoznak. A támogatás nem tekinthető az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint közös európai érdeket szolgáló projektnek, sem Szlovákia gazdaságában bekövetkezett komoly zavar elhárítására nyújtott támogatásnak. Az intézkedés a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivételek érvényesítésének feltételeit sem teljesíti, amely pont szerint engedélyezhető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekekkel ellentétes mértékben. Ugyanakkor az intézkedés nem szolgál a kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítására az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(26)

Mivel az intézkedés állami támogatásnak minősül az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, összeegyeztethetőségét meg kell vizsgálni az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében rögzített kivételek fényében. Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében meghatározott kivételek – a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás és a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes területei számára nyújtott támogatás – erre az esetre nem vonatkoznak. A támogatás nem tekinthető az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint közös európai érdeket szolgáló projektnek, sem Szlovákia gazdaságában bekövetkezett komoly zavar elhárítására nyújtott támogatásnak. Az intézkedés a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivételek érvényesítésének feltételeit sem teljesíti, amely pont szerint engedélyezhető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekekkel ellentétes mértékben. Ugyanakkor az intézkedés nem szolgál a kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítására az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében.

| (27) | A 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint engedélyezhető azon térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. A prešovi régió (Kelet-Szlovákia) e kivétel tekintetében támogatható régiónak minősül. |
| --- | --- |

(27)

A 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint engedélyezhető azon térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. A prešovi régió (Kelet-Szlovákia) e kivétel tekintetében támogatható régiónak minősül.

| (28) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában felsorolta azokat az okokat (amelyeket e határozat III. szakasza foglal magában), amelyek miatt kétségei támadtak afelől, hogy az intézkedés teljesíti a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt eltérés feltételeit. Tekintettel arra, hogy sem a Szlovák Köztársaság, sem pedig harmadik felek nem tették meg észrevételeiket, a Bizottság csak arra tud következtetni, hogy kétségei megalapozottak. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában felsorolta azokat az okokat (amelyeket e határozat III. szakasza foglal magában), amelyek miatt kétségei támadtak afelől, hogy az intézkedés teljesíti a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt eltérés feltételeit. Tekintettel arra, hogy sem a Szlovák Köztársaság, sem pedig harmadik felek nem tették meg észrevételeiket, a Bizottság csak arra tud következtetni, hogy kétségei megalapozottak.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (29) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Szlovák Köztársaság által bejelentett – a (6)–(9) bekezdésekben ismertetett – intézkedés az EK-Szerződésben meghatározott egyetlen kivétel szerint sem egyeztethető össze a közös piaccal, ezért meg kell tiltani. A szlovák hatóságok szerint a támogatás nyújtására nem került sor, ezért nem szükséges visszatéríteni. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Szlovák Köztársaság által bejelentett – a (6)–(9) bekezdésekben ismertetett – intézkedés az EK-Szerződésben meghatározott egyetlen kivétel szerint sem egyeztethető össze a közös piaccal, ezért meg kell tiltani. A szlovák hatóságok szerint a támogatás nyújtására nem került sor, ezért nem szükséges visszatéríteni.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A bejelentett adókedvezmény az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

A 42 millió SKK (1,15 millió EUR) összegű állami támogatás, amelyet a Szlovák Köztársaság a Glunz&Jensen s.r.o. vállalatnak kívánt nyújtani, nem egyeztethető össze a közös piaccal.

A támogatás ezért nem nyújtható.

2. cikk

A Szlovák Köztársaság e határozat közlésétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot az e határozat betartása érdekében hozott intézkedésekről.

3. cikk

E határozat címzettje a Szlovák Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 11-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 189., 2007.8.14., 2. o.

1

(2)  Ugyanaz.

2

Ugyanaz

(3)  SK 72/2003 – Szlovák Köztársaság – „A Szlovák Köztársaság regionális támogatási térképe”, C(2004) 1757/7, 2004. április 28.

3

(4)  A 2007. évi értékekben kifejezve, a bejelentés napján érvényes 5,62 %-os referenciarátával számolva.

4

(5)  Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä § 52 ods. 3 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v § 35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

5

(6)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o.

6

(7)  Üzleti titok.

7

(8)  A 2005–2006 közötti éves jelentésekre vonatkozó információk a Glunz&Jensen holnapján találhatók.

8

(9)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

9

(10)  Úgy tűnik, hogy a 2008. év gépelési hiba, amelyet a kedvezményezett ejtett a támogatási kérelmében. Valamennyi egyéb benyújtott dokumentumban a projekt végrehajtásának végeként 2009 szerepel.

10

(11)  Az adókedvezmény formájában nyújtott állami támogatás iránti kérelem 3. pontja.

11

---

| 5.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 178/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 178/43

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. június 24.)

a 2007/716/EK határozatnak egyes bulgáriai hús- és tejágazati létesítmények tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2008) 2931. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/552/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 42. cikkére,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2007. október 30-i 2007/716/EK bizottsági határozat (2) átmeneti intézkedéseket állapít meg a bizonyos bulgáriai hús- és tejágazati létesítményekre vonatkozóan a 852/2004/EK és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel előírt szerkezeti követelményekkel kapcsolatban. Amíg ezek a létesítmények átalakulóban vannak, a belőlük származó termékek csak a hazai piacon hozhatók forgalomba, vagy az átalakulóban lévő bolgár létesítményekben használhatók fel további feldolgozás céljából. |
| --- | --- |

(1)

A 2007. október 30-i 2007/716/EK bizottsági határozat (2) átmeneti intézkedéseket állapít meg a bizonyos bulgáriai hús- és tejágazati létesítményekre vonatkozóan a 852/2004/EK és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel előírt szerkezeti követelményekkel kapcsolatban. Amíg ezek a létesítmények átalakulóban vannak, a belőlük származó termékek csak a hazai piacon hozhatók forgalomba, vagy az átalakulóban lévő bolgár létesítményekben használhatók fel további feldolgozás céljából.

| (2) | A 2007/716/EK határozatot a 2008/290/EK (3) és a 2008/330/EK bizottsági határozat módosította. |
| --- | --- |

(2)

A 2007/716/EK határozatot a 2008/290/EK (3) és a 2008/330/EK bizottsági határozat módosította.

| (3) | Az illetékes bolgár hatóság hivatalos nyilatkozata szerint egyes hús- és tejágazati létesítmények beszüntették tevékenységüket vagy lezárták a korszerűsítési folyamatot, és így jelenleg teljes mértékben megfelelnek a közösségi jogszabályoknak. Ezeket a létesítményeket ezért törölni kell az átalakulóban lévő létesítmények listájáról. |
| --- | --- |

(3)

Az illetékes bolgár hatóság hivatalos nyilatkozata szerint egyes hús- és tejágazati létesítmények beszüntették tevékenységüket vagy lezárták a korszerűsítési folyamatot, és így jelenleg teljes mértékben megfelelnek a közösségi jogszabályoknak. Ezeket a létesítményeket ezért törölni kell az átalakulóban lévő létesítmények listájáról.

| (4) | Következésképpen a 2007/716/EK határozat mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Következésképpen a 2007/716/EK határozat mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében felsorolt létesítményeket el kell hagyni a 2007/716/EK határozat mellékletéből.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 24-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o. A legutóbb a 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 289., 2007.11.7., 14. o. A legutóbb a 2008/330/EK határozattal (HL L 114., 2008.4.26., 94. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 96., 2008.4.9., 35. o.

3

---

MELLÉKLET

A 2007/716/EK határozat mellékletéből elhagyandó létesítmények

Húsfeldolgozó létesítmények

| Szám | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió |
| --- | --- | --- | --- |
| 41. | BG 1201006 | „Monti-Miyt“ AD | gr. Montana
  Nova promishlena zona |
| 53. | BG 1601017 | ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“ | gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“
  kv. Gorni Voden obl. Plovdiv |
| 70. | BG 2001021 | ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“ | gr. Nova Zagora
  Kv.Industrialen |
| 78. | BG 2501009 | „Rodopa-2005“ OOD | gr. Targovishte |
| 111. | BG 0802043 | „Ptitseklanitsa“ AD | gr. Dobrich
  industrialna zona |
| 130. | BG 2302002 | „Polo Komers“ OOD | gr. Kostinbrod
  IKHT |
| 154. | BG 0805011 | „Kati“ OOD | gr. Dobrich, |
| bul. „3 ti mart“ 57 |

Szám

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

41.

BG 1201006

„Monti-Miyt“ AD

gr. Montana

Nova promishlena zona

53.

BG 1601017

ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“

gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“

kv. Gorni Voden obl. Plovdiv

70.

BG 2001021

ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“

gr. Nova Zagora

Kv.Industrialen

78.

BG 2501009

„Rodopa-2005“ OOD

gr. Targovishte

111.

BG 0802043

„Ptitseklanitsa“ AD

gr. Dobrich

industrialna zona

130.

BG 2302002

„Polo Komers“ OOD

gr. Kostinbrod

IKHT

154.

BG 0805011

„Kati“ OOD

gr. Dobrich,

bul. „3 ti mart“ 57

245.

BG 0804006

„Ani-I“ OOD

| gr. Dobrich |
| --- |
| ul. „Angel Stoyanov“ 1 |

gr. Dobrich

ul. „Angel Stoyanov“ 1

298.

BG 1604046

ET „Hristo Darakiev“

| gr. Plovdiv |
| --- |
| Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A |

gr. Plovdiv

Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A

308.

BG 1904002

„Aktual“ OOD

gr. Silistra

gr. Silistra

Promishlena zona-Iztok

319.

BG 2204013

„Salam i KO“ OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13 |

gr. Sofia

ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13

332.

BG 2204087

ET „SIAT-Slavcho Iliev“

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Moma Irina“ 4 |

gr. Sofia

ul. „Moma Irina“ 4

Tejfeldolgozó létesítmények

| Szám | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | BG 0112004 | „Matand“ EOOD | s. Eleshnitsa |
| 28. | BG 1812002 | „Laktis-Byala“ AD | gr. Byala |
| ul. „Stefan Stambolov“ 75 |

Szám

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

1.

BG 0112004

„Matand“ EOOD

s. Eleshnitsa

28.

BG 1812002

„Laktis-Byala“ AD

gr. Byala

ul. „Stefan Stambolov“ 75

30.

BG 1912004

„Merone – N“ EOOD

gr. Alfatar

49.

BG 1212001

„S i S – 7“ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| „Vrachansko shose“ 1 |

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

82.

BG 0712004

„Cheh-99“ OOD

s. Sokolovo

obsht. Dryanovo

84.

BG0712028

ET „Mik“

| gr. Dryanovo |
| --- |
| ul. „Shipka„ 226 |

gr. Dryanovo

ul. „Shipka„ 226

99.

BG 1312002

„Milk Grup“ EOOD

s. Yunacite

162.

BG 2312026

„Dyado Liben“ OOD

gr. Koprivshtitsa bul. „H. Nencho Palaveev“

195.

BG 0218009

„Helios milk“ EOOD

gr. Aytos

---

| 5.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 178/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 178/45

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. június 30.)

a klasszikus sertéspestis szlovákiai előfordulásával összefüggő egyes védekezési intézkedésekről szóló 2008/377/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(az értesítés a C(2008) 3223. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/553/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Szlovákiában több helyen kitört a klasszikus sertéspestis. |
| --- | --- |

(1)

Szlovákiában több helyen kitört a klasszikus sertéspestis.

| (2) | A klasszikus sertéspestis szlovákiai előfordulásával összefüggő egyes védekezési intézkedésekről szóló, 2008. május 8-i 2008/377/EK bizottsági határozatot (2) annak érdekében fogadták el, hogy megerősítsék a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló, 2001. október 23-i 2001/89/EK tanácsi irányelvvel (3) összhangban Szlovákia által hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

A klasszikus sertéspestis szlovákiai előfordulásával összefüggő egyes védekezési intézkedésekről szóló, 2008. május 8-i 2008/377/EK bizottsági határozatot (2) annak érdekében fogadták el, hogy megerősítsék a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló, 2001. október 23-i 2001/89/EK tanácsi irányelvvel (3) összhangban Szlovákia által hozott intézkedéseket.

| (3) | A Szlovákia által benyújtott információk arra utalnak, hogy a tagállamban felszámolták a klasszikus sertéspestis kitöréseit, a járványügyi vizsgálatok pedig azt mutatják, hogy a klasszikus sertéspestis nem terjedt tovább. |
| --- | --- |

(3)

A Szlovákia által benyújtott információk arra utalnak, hogy a tagállamban felszámolták a klasszikus sertéspestis kitöréseit, a járványügyi vizsgálatok pedig azt mutatják, hogy a klasszikus sertéspestis nem terjedt tovább.

| (4) | A 2008/377/EK határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(4)

A 2008/377/EK határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (5) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2008/377/EK határozat hatályát veszti.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 30-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 130., 2008.5.20., 18. o. A 2008/419/EK határozattal (HL L 147., 2008.6.6., 65. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 316., 2001.12.1., 5. o. A legutóbb a 2007/729/EK bizottsági határozattal (HL L 294., 2007.11.13., 26. o.) módosított irányelv.

3

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 5.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 178/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 178/46

---

2009. évi költségvetés az Europol részére (1)

(2008/554/IB)

Europol

| Cím
  Alcím
  Jogcímcsoport | Megnevezés | 2007. évi eredménykimutatás
  (EUR) | 2008. évi költségvetés
  (EUR) | 2009. évi költségvetés
  (EUR) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | BEVÉTELEK | | | | |
| 10 | Hozzájárulások | | | | |
| 100 | A tagállamok hozzájárulásai | 51 936 872 | 51 374 870 | 55 685 934 | A 2009. évre előirányzott összegből 7 700 000 EUR-t csak az igazgatótanács egyhangú döntése által meghatározott mértékében lehet lehívni (a Pénzügyi Szabályzat 38. cikke (1) bekezdésétől eltérően). |
| 101 | A t-2 pénzügyi év mérlege | 9 472 669 | 9 193 630 | 6 672 066 | |
| | 10. alcím összesen | 61 409 541 | 60 568 500 | 62 358 000 | |
| 11 | Egyéb bevételek | | | | |
| 110 | Kamatok | 1 542 845 | 1 150 000 | 650 000 | |
| 111 | Az Europol alkalmazottai juttatásának megadóztatásából származó bevétel | 1 974 351 | 2 102 500 | 2 345 000 | |
| 112 | Egyéb témák | 50 340 | 100 000 | 55 000 | |
| | 11. alcím összesen | 3 567 536 | 3 352 500 | 3 050 000 | |
| 12 | Harmadik felek általi finanszírozás | | | | |
| 121 | Az Európai Bizottság és egyéb érintett felek által finanszírozott projektek | — | p.m. | p.m. | Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 321. jogcímcsoport). Ez a jogcímcsoport a résztvevők hozzájárulásait is tartalmazhatja. Az Europol bizonyos projektekhez nyújtott saját hozzájárulásait más jogcímcsoportokban feltüntetett összegekből finanszírozzák. |
| 122 | Harmadik felek általi egyéb finanszírozás | — | p.m. | p.m. | Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 322. jogcímcsoport). Ez a jogcímcsoport a résztvevők hozzájárulásait is tartalmazhatja. Az Europol bizonyos projektekhez nyújtott saját hozzájárulásait más jogcímcsoportokban feltüntetett összegekből finanszírozzák. |
| | 12. alcím összesen | — | p.m. | p.m. | |
| | 1. CÍM ÖSSZESEN | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| 2 | SZEMÉLYZET | | | | |
| 20 | Fizetésekhez kapcsolódó költségek | | | | Lásd az A. mellékletet. Ehhez az alcímhez tartozik az álláshelyek és a szakmai gyakorlati helyek betöltésére felvett ideiglenesen foglalkoztatott külső irodáktól kölcsönzött személyzet. |
| 200 | Az Europol alkalmazottai | 35 833 740 | 42 106 000 | 41 185 000 | |
| 201 | Helyi alkalmazottak | 541 421 | 655 000 | 1 345 000 | Ebből az összegből 650 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 202 | Bérkiigazítások | — | 380 000 | 395 000 | |
| | 20. alcím összesen | 36 375 161 | 43 141 000 | 42 925 000 | |
| 21 | A személyzettel kapcsolatos egyéb költségek | | | | |
| 210 | Munkaerő-felvétel | 423 037 | 490 000 | 520 000 | |
| 211 | Az Europol alkalmazottainak képzése | 551 851 | 460 000 | 720 000 | Ebből az összegből 30 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| | 21. alcím összesen | 974 888 | 950 000 | 1 240 000 | |
| | 2. CÍM ÖSSZESEN | 37 350 049 | 44 091 000 | 44 165 000 | Ebből az összegből 5 025 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 3 | EGYÉB KIADÁSOK | | | | |
| 30 | Tevékenységekhez kapcsolódó költségek | | | | |
| 300 | Ülések | 650 702 | 710 000 | 762 500 | Ebből az összegből 10 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 301 | Fordítások | 911 112 | 500 000 | 669 000 | |
| 302 | Nyomtatás | 177 695 | 160 000 | 212 000 | Ebből az összegből 11 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 303 | Utazás | 1 124 024 | 1 085 000 | 1 470 000 | Ebből az összegből 86 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 304 | Tanulmányok, konzultációk (az ICT kivételével) | 118 089 | 550 000 | 429 000 | Ebből az összegből 40 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 305 | Szakértők képzése | 50 308 | 65 000 | 79 500 | |
| 306 | Műszaki berendezések | 23 088 | 5 000 | 23 000 | |
| 307 | Működési támogatások | 120 659 | 150 000 | 150 000 | |
| | 30. alcím összesen | 3 175 677 | 3 225 000 | 3 795 000 | Ebből az összegből 147 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 31 | Általános támogatás | | | | |
| 310 | Épületekkel kapcsolatos költségek | 889 158 | 860 000 | 1 040 000 | Ebből az összegből 12 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 311 | Gépjárművek | 212 050 | 250 000 | 280 000 | |
| 314 | Dokumentáció és szabadon hozzáférhető források | 250 618 | 280 000 | 300 000 | Ebből az összegből 1 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 315 | Támogatások | 468 298 | 480 000 | 545 000 | Ebből az összegből 10 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 316 | Egyéb beszerzések | 42 964 | 100 000 | 25 000 | |
| 317 | Egyéb folyó költségek | 377 873 | 450 000 | 465 000 | Ebből az összegből 25 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 318 | Új épület | 269 799 | — | — | 2008-tól az új épületek költésgvetését a következetesség érdekében azokba a vontakozó jogcímekbe iktatták, amelyekhez a specifikus költségek kapcsolódnak. |
| | 31. alcím összesen | 2 510 761 | 2 420 000 | 2 655 000 | Ebből az összegből 48 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 32 | Harmadik felek által finanszírozott kiadások | | | | |
| 321 | Az Európai Bizottság és egyéb illetékes felek által finanszírozott projektekkel kapcsolatos kiadások | — | p.m. | p.m. | Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 121. jogcímcsoport). Az Europol bizonyos projektekhez nyújtott saját hozzájárulásait más jogcímcsoportokban feltüntetett összegekből finanszírozzák. Ez a jogcímcsoport az EU programokból finanszírozott projektekkel kapcsolatos kiadások fedezésére szolgál. |
| 322 | Egyéb harmadik felek által finanszírozott kiadások | — | p.m. | p.m. | Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 122. jogcímcsoport). Az Europol bizonyos projektekhez nyújtott saját hozzájárulásait más jogcímcsoportokban feltüntetett összegekből finanszírozzák. |
| | 32. alcím összesen | — | p.m. | p.m. | |
| | 3. CÍM ÖSSZESEN | 5 686 438 | 5 645 000 | 6 450 000 | Ebből az összegből 800 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 4 | TESTÜLETEK ÉS SZERVEK | | | | |
| 40 | Fizetésekhez kapcsolódó költségek | | | | Lásd az A. mellékletet. Ehhez az alcímhez tartozik az álláshelyek és a szakmai gyakorlati helyek betöltésére felvett ideiglenesen foglalkoztatott külső irodáktól kölcsönzött személyzet. |
| 400 | Az Europol alkalmazottai | 866 391 | 960 000 | 1 000 000 | |
| 401 | Helyi alkalmazottak | — | p.m. | p.m. | |
| 402 | Bérkiigazítások | — | 10 000 | 10 000 | |
| | 40. alcím összesen | 866 391 | 970 000 | 1 010 000 | |
| 41 | Egyéb folyó költségek | | | | |
| 410 | Igazgatótanács | 1 955 885 | 1 835 000 | 2 390 000 | Ebből az összegből 450 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 411 | Közös Ellenőrző Hatóság | 376 705 | 600 000 | 610 000 | Ebből az összegből 210 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 412 | Fellebbezési költségek | — | p.m. | p.m. | Az összeget a 2004. és 2005. évi költségvetésből a fellebbezési költségekre állították be. Az összeget (amely jelenleg 170 000 EUR) évente felülvizsgálják. |
| 413 | Pénzügyi ellenőr | 7 083 | 10 000 | 13 000 | |
| 414 | Közös pénzügyi ellenőrző bizottság | 35 943 | 45 000 | 45 000 | |
| 415 | Rendőrfőnökök Munkacsoportja | 42 186 | 100 000 | 50 000 | |
| | 41. alcím összesen | 2 417 802 | 2 590 000 | 3 108 000 | |
| | 4. CÍM ÖSSZESEN | 3 284 193 | 3 560 000 | 4 118 000 | Ebből az összegből 660 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 6 | IKT (beleértve a TECS-t is) | | | | |
| 62 | IKT | | | | |
| 620 | Információtechnológia | 3 048 919 | 4 900 000 | 4 020 000 | Ebből az összegből 625 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 621 | Kommunikációtechnológia | 4 619 972 | 3 030 000 | 3 130 000 | Ebből az összegből 210 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 622 | Konzultáció | 2 221 146 | 1 615 000 | 1 515 000 | Ebből az összegből 80 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 623 | Elemzés, kapcsolattartás, tárgymutató és biztonsági rendszerek | 2 729 818 | 985 000 | 1 960 000 | Ebből az összegből 300 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| 624 | Információs rendszer | 551 | 95 000 | 50 000 | |
| | 62. alcím összesen | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | |
| | 6. CÍM ÖSSZESEN | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | Ebből az összegből 1 215 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet. |
| | TELJES BEVÉTEL, A. RÉSZ | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | TELJES KIADÁS, A. RÉSZ | 58 941 085 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | MÉRLEG | 6 035 992 | — | — | |

Cím

Alcím

Jogcímcsoport

Megnevezés

2007. évi eredménykimutatás

(EUR)

2008. évi költségvetés

(EUR)

2009. évi költségvetés

(EUR)

Megjegyzések

1

BEVÉTELEK

10

Hozzájárulások

100

A tagállamok hozzájárulásai

51 936 872

51 374 870

55 685 934

A 2009. évre előirányzott összegből 7 700 000 EUR-t csak az igazgatótanács egyhangú döntése által meghatározott mértékében lehet lehívni (a Pénzügyi Szabályzat 38. cikke (1) bekezdésétől eltérően).

101

A t-2 pénzügyi év mérlege

9 472 669

9 193 630

6 672 066

10. alcím összesen

61 409 541

60 568 500

62 358 000

11

Egyéb bevételek

110

Kamatok

1 542 845

1 150 000

650 000

111

Az Europol alkalmazottai juttatásának megadóztatásából származó bevétel

1 974 351

2 102 500

2 345 000

112

Egyéb témák

50 340

100 000

55 000

11. alcím összesen

3 567 536

3 352 500

3 050 000

12

Harmadik felek általi finanszírozás

121

Az Európai Bizottság és egyéb érintett felek által finanszírozott projektek

—

p.m.

p.m.

Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 321. jogcímcsoport). Ez a jogcímcsoport a résztvevők hozzájárulásait is tartalmazhatja. Az Europol bizonyos projektekhez nyújtott saját hozzájárulásait más jogcímcsoportokban feltüntetett összegekből finanszírozzák.

122

Harmadik felek általi egyéb finanszírozás

—

p.m.

p.m.

Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 322. jogcímcsoport). Ez a jogcímcsoport a résztvevők hozzájárulásait is tartalmazhatja. Az Europol bizonyos projektekhez nyújtott saját hozzájárulásait más jogcímcsoportokban feltüntetett összegekből finanszírozzák.

12. alcím összesen

—

p.m.

p.m.

1. CÍM ÖSSZESEN

64 977 077

63 921 000

65 408 000

2

SZEMÉLYZET

20

Fizetésekhez kapcsolódó költségek

Lásd az A. mellékletet. Ehhez az alcímhez tartozik az álláshelyek és a szakmai gyakorlati helyek betöltésére felvett ideiglenesen foglalkoztatott külső irodáktól kölcsönzött személyzet.

200

Az Europol alkalmazottai

35 833 740

42 106 000

41 185 000

201

Helyi alkalmazottak

541 421

655 000

1 345 000

Ebből az összegből 650 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

202

Bérkiigazítások

—

380 000

395 000

20. alcím összesen

36 375 161

43 141 000

42 925 000

21

A személyzettel kapcsolatos egyéb költségek

210

Munkaerő-felvétel

423 037

490 000

520 000

211

Az Europol alkalmazottainak képzése

551 851

460 000

720 000

Ebből az összegből 30 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

21. alcím összesen

974 888

950 000

1 240 000

2. CÍM ÖSSZESEN

37 350 049

44 091 000

44 165 000

Ebből az összegből 5 025 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

3

EGYÉB KIADÁSOK

30

Tevékenységekhez kapcsolódó költségek

300

Ülések

650 702

710 000

762 500

Ebből az összegből 10 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

301

Fordítások

911 112

500 000

669 000

302

Nyomtatás

177 695

160 000

212 000

Ebből az összegből 11 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

303

Utazás

1 124 024

1 085 000

1 470 000

Ebből az összegből 86 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

304

Tanulmányok, konzultációk (az ICT kivételével)

118 089

550 000

429 000

Ebből az összegből 40 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

305

Szakértők képzése

50 308

65 000

79 500

306

Műszaki berendezések

23 088

5 000

23 000

307

Működési támogatások

120 659

150 000

150 000

30. alcím összesen

3 175 677

3 225 000

3 795 000

Ebből az összegből 147 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

31

Általános támogatás

310

Épületekkel kapcsolatos költségek

889 158

860 000

1 040 000

Ebből az összegből 12 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

311

Gépjárművek

212 050

250 000

280 000

314

Dokumentáció és szabadon hozzáférhető források

250 618

280 000

300 000

Ebből az összegből 1 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

315

Támogatások

468 298

480 000

545 000

Ebből az összegből 10 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

316

Egyéb beszerzések

42 964

100 000

25 000

317

Egyéb folyó költségek

377 873

450 000

465 000

Ebből az összegből 25 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

318

Új épület

269 799

—

—

2008-tól az új épületek költésgvetését a következetesség érdekében azokba a vontakozó jogcímekbe iktatták, amelyekhez a specifikus költségek kapcsolódnak.

31. alcím összesen

2 510 761

2 420 000

2 655 000

Ebből az összegből 48 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

32

Harmadik felek által finanszírozott kiadások

321

Az Európai Bizottság és egyéb illetékes felek által finanszírozott projektekkel kapcsolatos kiadások

—

p.m.

p.m.

Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 121. jogcímcsoport). Az Europol bizonyos projektekhez nyújtott saját hozzájárulásait más jogcímcsoportokban feltüntetett összegekből finanszírozzák. Ez a jogcímcsoport az EU programokból finanszírozott projektekkel kapcsolatos kiadások fedezésére szolgál.

322

Egyéb harmadik felek által finanszírozott kiadások

—

p.m.

p.m.

Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 122. jogcímcsoport). Az Europol bizonyos projektekhez nyújtott saját hozzájárulásait más jogcímcsoportokban feltüntetett összegekből finanszírozzák.

32. alcím összesen

—

p.m.

p.m.

3. CÍM ÖSSZESEN

5 686 438

5 645 000

6 450 000

Ebből az összegből 800 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

4

TESTÜLETEK ÉS SZERVEK

40

Fizetésekhez kapcsolódó költségek

Lásd az A. mellékletet. Ehhez az alcímhez tartozik az álláshelyek és a szakmai gyakorlati helyek betöltésére felvett ideiglenesen foglalkoztatott külső irodáktól kölcsönzött személyzet.

400

Az Europol alkalmazottai

866 391

960 000

1 000 000

401

Helyi alkalmazottak

—

p.m.

p.m.

402

Bérkiigazítások

—

10 000

10 000

40. alcím összesen

866 391

970 000

1 010 000

41

Egyéb folyó költségek

410

Igazgatótanács

1 955 885

1 835 000

2 390 000

Ebből az összegből 450 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

411

Közös Ellenőrző Hatóság

376 705

600 000

610 000

Ebből az összegből 210 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

412

Fellebbezési költségek

—

p.m.

p.m.

Az összeget a 2004. és 2005. évi költségvetésből a fellebbezési költségekre állították be. Az összeget (amely jelenleg 170 000 EUR) évente felülvizsgálják.

413

Pénzügyi ellenőr

7 083

10 000

13 000

414

Közös pénzügyi ellenőrző bizottság

35 943

45 000

45 000

415

Rendőrfőnökök Munkacsoportja

42 186

100 000

50 000

41. alcím összesen

2 417 802

2 590 000

3 108 000

4. CÍM ÖSSZESEN

3 284 193

3 560 000

4 118 000

Ebből az összegből 660 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

6

IKT (beleértve a TECS-t is)

62

IKT

620

Információtechnológia

3 048 919

4 900 000

4 020 000

Ebből az összegből 625 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

621

Kommunikációtechnológia

4 619 972

3 030 000

3 130 000

Ebből az összegből 210 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

622

Konzultáció

2 221 146

1 615 000

1 515 000

Ebből az összegből 80 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

623

Elemzés, kapcsolattartás, tárgymutató és biztonsági rendszerek

2 729 818

985 000

1 960 000

Ebből az összegből 300 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

624

Információs rendszer

551

95 000

50 000

62. alcím összesen

12 620 405

10 625 000

10 675 000

6. CÍM ÖSSZESEN

12 620 405

10 625 000

10 675 000

Ebből az összegből 1 215 000 EUR-t kezdetben nem kell lehívni. Lásd a 100. jogcímcsoportot és a C. mellékletet.

TELJES BEVÉTEL, A. RÉSZ

64 977 077

63 921 000

65 408 000

TELJES KIADÁS, A. RÉSZ

58 941 085

63 921 000

65 408 000

MÉRLEG

6 035 992

—

—

Fogadó állam

| Cím
  Alcím
  Jogcímcsoport | Megnevezés | 2007. évi eredménykimutatás
  (EUR) | 2008. évi költségvetés
  (EUR) | 2009. évi költségvetés
  (EUR) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | BEVÉTELEK, FOGADÓ ÁLLAM | | | | |
| 70 | Hozzájárulások | | | | |
| 700 | A fogadó állam hozzájárulása, biztonság | 2 193 652 | 2 412 872 | 2 430 485 | Az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől eltérve az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 80. alcím). Az igazgató javaslatának összhangban kell állnia az Europol és a holland igazságügyi minisztérium közötti egyezménnyel. |
| 701 | A fogadó állam hozzájárulása, épületek | — | p.m. | p.m. | Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 810. jogcímcsoport). Az igazgató javaslatának összhangban kell állnia az Europol és a holland igazságügyi minisztérium közötti egyezménnyel. |
| 702 | A t-2 pénzügyi év mérlege | 266 348 | 111 128 | 162 515 | |
| | 70. alcím összesen | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 71 | Egyéb bevételek | | | | |
| 711 | Egyéb témák | — | p.m. | p.m. | |
| | 71. alcím összesen | — | p.m. | p.m. | |
| | 7. CÍM ÖSSZESEN | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 8 | KIADÁSOK, FOGADÓ ÁLLAM | | | | |
| 80 | Biztonság | | | | |
| 800 | Biztonsággal kapcsolatos költségek | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 700. jogcímcsoport). Az igazgató javaslatának összhangban kell állnia az Europol és a holland igazságügyi minisztérium közötti egyezménnyel. |
| | 80. alcím összesen | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 81 | Épületekkel kapcsolatos költségek | | | | |
| 810 | Épületekkel kapcsolatos költségek, fogadó állam | — | p.m. | p.m. | Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 701. jogcímcsoport). Az igazgató javaslatának összhangban kell állnia az Europol és a holland igazságügyi minisztérium közötti egyezménnyel. |
| | 81. alcím összesen | — | p.m. | p.m. | |
| | 8. CÍM ÖSSZESEN | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | ÖSSZES BEVÉTEL, C. RÉSZ | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | ÖSSZES KIADÁS, C. RÉSZ | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | MÉRLEG, C. RÉSZ | 115 110 | — | — | |
| Megjegyzés: A lekerekítések miatt a 2007-es végösszegek esetenként eltérhetnek az egyes adatok összegétől. |

Cím

Alcím

Jogcímcsoport

Megnevezés

2007. évi eredménykimutatás

(EUR)

2008. évi költségvetés

(EUR)

2009. évi költségvetés

(EUR)

Megjegyzések

7

BEVÉTELEK, FOGADÓ ÁLLAM

70

Hozzájárulások

700

A fogadó állam hozzájárulása, biztonság

2 193 652

2 412 872

2 430 485

Az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől eltérve az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 80. alcím). Az igazgató javaslatának összhangban kell állnia az Europol és a holland igazságügyi minisztérium közötti egyezménnyel.

701

A fogadó állam hozzájárulása, épületek

—

p.m.

p.m.

Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 810. jogcímcsoport). Az igazgató javaslatának összhangban kell állnia az Europol és a holland igazságügyi minisztérium közötti egyezménnyel.

702

A t-2 pénzügyi év mérlege

266 348

111 128

162 515

70. alcím összesen

2 460 000

2 524 000

2 593 000

71

Egyéb bevételek

711

Egyéb témák

—

p.m.

p.m.

71. alcím összesen

—

p.m.

p.m.

7. CÍM ÖSSZESEN

2 460 000

2 524 000

2 593 000

8

KIADÁSOK, FOGADÓ ÁLLAM

80

Biztonság

800

Biztonsággal kapcsolatos költségek

2 344 890

2 524 000

2 593 000

Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 700. jogcímcsoport). Az igazgató javaslatának összhangban kell állnia az Europol és a holland igazságügyi minisztérium közötti egyezménnyel.

80. alcím összesen

2 344 890

2 524 000

2 593 000

81

Épületekkel kapcsolatos költségek

810

Épületekkel kapcsolatos költségek, fogadó állam

—

p.m.

p.m.

Eltérően az Europol-egyezmény 35. cikkétől és a pénzügyi szabályzat 16. cikkétől az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján egyhangúlag módosíthatja az előirányzatok összegét amennyiben a költségvetés összbevételei és -kiadásai egyensúlyban maradnak (lásd 701. jogcímcsoport). Az igazgató javaslatának összhangban kell állnia az Europol és a holland igazságügyi minisztérium közötti egyezménnyel.

81. alcím összesen

—

p.m.

p.m.

8. CÍM ÖSSZESEN

2 344 890

2 524 000

2 593 000

ÖSSZES BEVÉTEL, C. RÉSZ

2 460 000

2 524 000

2 593 000

ÖSSZES KIADÁS, C. RÉSZ

2 344 890

2 524 000

2 593 000

MÉRLEG, C. RÉSZ

115 110

—

—

Megjegyzés: A lekerekítések miatt a 2007-es végösszegek esetenként eltérhetnek az egyes adatok összegétől.

---

(1)  A Tanács által 2008. június 5-én elfogadva.

---

A. MELLÉKLET

A 2009. évi létszámterv

2. cím

| Fizetési osztály | Költségvetés 2008 | Átcsoportosítások 2008 | Új munkakörök | 2009. évi költségvetés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | — | 1 |
| 2 | 3 | — | — | 3 |
| 3 | 3 | — | — | 3 |
| 4 | 20 | — | 1 | 21 |
| 5 | 61 | — | 1 | 62 |
| 6 | 83 | –2 | 4 | 85 |
| 7 | 108 | +2 | 1 | 111 |
| 8 | 93 | +1 | 3 | 97 |
| 9 | 45 | –1 | 1 | 45 |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (1) | 3 | — | — | 3 |
| 12 (1) | 5 | — | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — | — |
| Összesen | 425 | — | 11 | 436 |

Fizetési osztály

Költségvetés 2008

Átcsoportosítások 2008

Új munkakörök

2009. évi költségvetés

1

1

—

—

1

2

3

—

—

3

3

3

—

—

3

4

20

—

1

21

5

61

—

1

62

6

83

–2

4

85

7

108

+2

1

111

8

93

+1

3

97

9

45

–1

1

45

10

—

—

—

—

11 (1)

3

—

—

3

12 (1)

5

—

—

5

13 (1)

—

—

—

—

Összesen

425

—

11

436

4. cím

| Fizetési osztály | Költségvetés 2008 | Átcsoportosítások 2008 | Új munkakörök | 2009. évi költségvetés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — | — |
| 2 | — | — | — | — |
| 3 | — | — | — | — |
| 4 | 2 | — | — | 2 |
| 5 | 2 | — | — | 2 |
| 6 | — | — | — | — |
| 7 | 2 | — | — | 2 |
| 8 | 2 | — | — | 2 |
| 9 | — | — | — | — |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — | — |
| Összesen | 8 | — | — | 8 |

Fizetési osztály

Költségvetés 2008

Átcsoportosítások 2008

Új munkakörök

2009. évi költségvetés

1

—

—

—

—

2

—

—

—

—

3

—

—

—

—

4

2

—

—

2

5

2

—

—

2

6

—

—

—

—

7

2

—

—

2

8

2

—

—

2

9

—

—

—

—

10

—

—

—

—

11 (2)

—

—

—

—

12 (2)

—

—

—

—

13 (2)

—

—

—

—

Összesen

8

—

—

8

Összesen, 2. cím és 4. cím

| Fizetési osztály | Költségvetés 2008 | Átcsoportosítások 2008 | Új munkakörök | 2009. évi költségvetés-tervezet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összesen | 433 | — | 11 | 444 |

Fizetési osztály

Költségvetés 2008

Átcsoportosítások 2008

Új munkakörök

2009. évi költségvetés-tervezet

Összesen

433

—

11

444

---

(1)  Amennyiben a személyzeti szabályzat megköveteli, az ebben a fizetési osztályban szereplő álláshelyeket helyi alkalmazottakkal kell betölteni.

(2)  Amennyiben a személyzeti szabályzat megköveteli, az ebben a fizetési osztályban szereplő álláshelyeket helyi alkalmazottakkal kell betölteni.

---

B. MELLÉKLET

| | 2007-es bruttó nemzeti jövedelmre vonatkozásban használt számadatok
  millió EUR | 2007-es bruttó nemzeti jövedelem részesedése 27 tagállam esetében
  % | 2007-es bruttó nemzeti jövedelem részesedése 25 tagállam esetében
  % | 2007-es mérleg 27 tagállam esetében
  EUR | Románia és Bulgária 5/12-e
  EUR | Románia és Bulgária 7/12-es mérlegének a 25 tagállam közötti szétosztása
  EUR | A jelenlegi 7/12-es mérleg a 25 tagállam közötti szétosztása
  EUR | A 27 tagállamra vonatkozó 2007-es javított mérleg
  EUR | A 2009-es hozzájárulások a levonás előtt
  2007-es javított mérleg
  EUR | A 2009-es hozzájárulások a levonás után
  2007-es javított mérleg
  EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | a | b = a/116 942 340 | c = a/115 663 051 | d = 6 672 066 × b | e = d × 5/12 | f = d – e | g = 42 577 × c | h = d – f + g | i | j = i – h |
| Ausztria | 2 624 363 | 2,24 | 2,27 | 149 731 | | | 966 | 150 697 | 1 399 408 | 1 248 711 |
| Belgium | 3 254 093 | 2,78 | 2,81 | 185 660 | | | 1 198 | 186 858 | 1 735 203 | 1 548 345 |
| Bulgária (1) | 250 734 | 0,21 | | 14 305 | 5 961 | 8 345 | | 5 961 | 133 701 | 127 740 |
| Ciprus | 147 960 | 0,13 | 0,13 | 8 442 | | | 54 | 8 496 | 78 898 | 70 402 |
| Cseh Köztársaság | 1 101 606 | 0,94 | 0,95 | 62 851 | | | 406 | 63 257 | 587 417 | 524 160 |
| Dánia | 2 259 663 | 1,93 | 1,95 | 128 924 | | | 832 | 129 755 | 1 204 936 | 1 075 181 |
| Észtország | 124 726 | 0,11 | 0,11 | 7 116 | | | 46 | 7 162 | 66 509 | 59 346 |
| Finnország | 1 688 352 | 1,44 | 1,46 | 96 328 | | | 622 | 96 949 | 900 292 | 803 343 |
| Franciaország | 18 438 795 | 15,77 | 15,94 | 1 052 013 | | | 6 788 | 1 058 800 | 9 832 250 | 8 773 450 |
| Németország | 23 148 221 | 19,79 | 20,01 | 1 320 706 | | | 8 521 | 1 329 227 | 12 343 491 | 11 014 264 |
| Görögország | 2 032 580 | 1,74 | 1,76 | 115 967 | | | 748 | 116 716 | 1 083 847 | 967 131 |
| Magyarország | 878 113 | 0,75 | 0,76 | 50 100 | | | 323 | 50 423 | 468 242 | 417 819 |
| Írország | 1 563 390 | 1,34 | 1,35 | 89 198 | | | 576 | 89 774 | 833 658 | 743 884 |
| Olaszország | 14 678 365 | 12,55 | 12,69 | 837 464 | | | 5 403 | 842 867 | 7 827 050 | 6 984 182 |
| Lettország | 166 638 | 0,14 | 0,14 | 9 507 | | | 61 | 9 569 | 88 858 | 79 289 |
| Litvánia | 244 476 | 0,21 | 0,21 | 13 948 | | | 90 | 14 038 | 130 364 | 116 325 |
| Luxemburg | 260 122 | 0,22 | 0,22 | 14 841 | | | 96 | 14 937 | 138 707 | 123 770 |
| Málta | 48 143 | 0,04 | 0,04 | 2 747 | | | 18 | 2 764 | 25 672 | 22 907 |
| Hollandia | 5 346 690 | 4,57 | 4,62 | 305 052 | | | 1 968 | 307 020 | 2 851 054 | 2 544 034 |
| Lengyelország | 2 639 229 | 2,26 | 2,28 | 150 579 | | | 972 | 151 551 | 1 407 335 | 1 255 784 |
| Portugália | 1 544 415 | 1,32 | 1,34 | 88 116 | | | 569 | 88 684 | 823 539 | 734 855 |
| Románia (1) | 1 028 555 | 0,88 | | 58 684 | 24 451 | 34 232 | — | 24 451 | 548 464 | 524 012 |
| Szlovákia | 454 120 | 0,39 | 0,39 | 25 910 | | | 167 | 26 077 | 242 154 | 216 077 |
| Szlovénia | 304 908 | 0,26 | 0,26 | 17 396 | | | 112 | 17 509 | 162 588 | 145 080 |
| Spanyolország | 10 078 570 | 8,62 | 8,71 | 575 026 | | | 3 710 | 578 736 | 5 374 268 | 4 795 532 |
| Svédország | 3 120 578 | 2,67 | 2,70 | 178 042 | | | 1 149 | 179 191 | 1 664 008 | 1 484 817 |
| Egyesült Királyság | 19 514 935 | 16,69 | 16,87 | 1 113 411 | | | 7 184 | 1 120 595 | 10 406 088 | 9 285 493 |
| Teljes összeg | 116 942 340 | 100,00 | 100,00 | 6 672 066 | 30 412 | 42 577 | 42 577 | 6 672 066 | 62 358 000 | 55 685 934 |
| | 2007-es mérleg | 6 672 066 |
| 2009-es egyéb bevétel | 3 050 000 |
| Összes bevétel | 65 408 000 |
| Megjegyzések: A bruttó nemzeti jövedelem vonatkozásában használt számadatok forrásai az EU teljes 2007. évi költségvetését meghatározó az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának2007. augusztus 3-i számában (L 203/46. o.) közzétett 3. táblázatban használt számadatok. A fenti számításban szereplő és a 2007-es valós bruttó nemzeti jövedelem vonatkozásában használt számadatok közti bármilyen eltérés esetén a számadatokat a 2011. évi költségvetés lehívásakor fogják helyesbíteni. Abban az esetben, ha az Europol-egyezmény helyébe a Tanács határozata lép, a bruttó nemzeti jövedelem vonatkozásában használt számadatok felfrissítésre, szükség szerint kijavításra kerülnek, amikor 2010-ben a tagállamoknak megadják a 2008-as és 2009-es mérlegből származó visszatérítéseket. |

2007-es bruttó nemzeti jövedelmre vonatkozásban használt számadatok

millió EUR

2007-es bruttó nemzeti jövedelem részesedése 27 tagállam esetében

%

2007-es bruttó nemzeti jövedelem részesedése 25 tagállam esetében

%

2007-es mérleg 27 tagállam esetében

EUR

Románia és Bulgária 5/12-e

EUR

Románia és Bulgária 7/12-es mérlegének a 25 tagállam közötti szétosztása

EUR

A jelenlegi 7/12-es mérleg a 25 tagállam közötti szétosztása

EUR

A 27 tagállamra vonatkozó 2007-es javított mérleg

EUR

A 2009-es hozzájárulások a levonás előtt

2007-es javított mérleg

EUR

A 2009-es hozzájárulások a levonás után

2007-es javított mérleg

EUR

a

b = a/116 942 340

c = a/115 663 051

d = 6 672 066 × b

e = d × 5/12

f = d – e

g = 42 577 × c

h = d – f + g

i

j = i – h

Ausztria

2 624 363

2,24

2,27

149 731

966

150 697

1 399 408

1 248 711

Belgium

3 254 093

2,78

2,81

185 660

1 198

186 858

1 735 203

1 548 345

Bulgária (1)

250 734

0,21

14 305

5 961

8 345

5 961

133 701

127 740

Ciprus

147 960

0,13

0,13

8 442

54

8 496

78 898

70 402

Cseh Köztársaság

1 101 606

0,94

0,95

62 851

406

63 257

587 417

524 160

Dánia

2 259 663

1,93

1,95

128 924

832

129 755

1 204 936

1 075 181

Észtország

124 726

0,11

0,11

7 116

46

7 162

66 509

59 346

Finnország

1 688 352

1,44

1,46

96 328

622

96 949

900 292

803 343

Franciaország

18 438 795

15,77

15,94

1 052 013

6 788

1 058 800

9 832 250

8 773 450

Németország

23 148 221

19,79

20,01

1 320 706

8 521

1 329 227

12 343 491

11 014 264

Görögország

2 032 580

1,74

1,76

115 967

748

116 716

1 083 847

967 131

Magyarország

878 113

0,75

0,76

50 100

323

50 423

468 242

417 819

Írország

1 563 390

1,34

1,35

89 198

576

89 774

833 658

743 884

Olaszország

14 678 365

12,55

12,69

837 464

5 403

842 867

7 827 050

6 984 182

Lettország

166 638

0,14

0,14

9 507

61

9 569

88 858

79 289

Litvánia

244 476

0,21

0,21

13 948

90

14 038

130 364

116 325

Luxemburg

260 122

0,22

0,22

14 841

96

14 937

138 707

123 770

Málta

48 143

0,04

0,04

2 747

18

2 764

25 672

22 907

Hollandia

5 346 690

4,57

4,62

305 052

1 968

307 020

2 851 054

2 544 034

Lengyelország

2 639 229

2,26

2,28

150 579

972

151 551

1 407 335

1 255 784

Portugália

1 544 415

1,32

1,34

88 116

569

88 684

823 539

734 855

Románia (1)

1 028 555

0,88

58 684

24 451

34 232

—

24 451

548 464

524 012

Szlovákia

454 120

0,39

0,39

25 910

167

26 077

242 154

216 077

Szlovénia

304 908

0,26

0,26

17 396

112

17 509

162 588

145 080

Spanyolország

10 078 570

8,62

8,71

575 026

3 710

578 736

5 374 268

4 795 532

Svédország

3 120 578

2,67

2,70

178 042

1 149

179 191

1 664 008

1 484 817

Egyesült Királyság

19 514 935

16,69

16,87

1 113 411

7 184

1 120 595

10 406 088

9 285 493

Teljes összeg

116 942 340

100,00

100,00

6 672 066

30 412

42 577

42 577

6 672 066

62 358 000

55 685 934

2007-es mérleg

6 672 066

2009-es egyéb bevétel

3 050 000

Összes bevétel

65 408 000

Megjegyzések: A bruttó nemzeti jövedelem vonatkozásában használt számadatok forrásai az EU teljes 2007. évi költségvetését meghatározó az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának2007. augusztus 3-i számában (L 203/46. o.) közzétett 3. táblázatban használt számadatok. A fenti számításban szereplő és a 2007-es valós bruttó nemzeti jövedelem vonatkozásában használt számadatok közti bármilyen eltérés esetén a számadatokat a 2011. évi költségvetés lehívásakor fogják helyesbíteni. Abban az esetben, ha az Europol-egyezmény helyébe a Tanács határozata lép, a bruttó nemzeti jövedelem vonatkozásában használt számadatok felfrissítésre, szükség szerint kijavításra kerülnek, amikor 2010-ben a tagállamoknak megadják a 2008-as és 2009-es mérlegből származó visszatérítéseket.

---

(1)  Megjegyzendő, hogy Románia és Bulgária csak részben járult hozzá a 2007-es költségvetéshez és a kapcsolódó mérleghez, így a 2009-es hozzájárulások levonásaiból csak 5/12-ed részében jogosultak igényt támasztani. A 7/12-nyi különbség Bulária esetében 8 345 EUR-t, Románia esetében pedig a 34 232 EUR-t tesz ki, ezt a többi tagállam között kell szétosztani a bruttó nemzeti jövedelemre vonatkozó súlyozott adatoktól függően.

---

C. MELLÉKLET

Részletek azokkal az összegekkel kapcsolatban, amelyek lehívása az igazgatótanács egyhangú jóváhagyástól függ

| Költségvetési címenként |
| --- |
| Cím | Megnevezés | Összeg
  (EUR) |
| 2 | Személyzet | 5 025 000 |
| 3 | Egyéb kiadások | 800 000 |
| 4 | Testületek és szervek | 660 000 |
| 6 | IKT (beleértve a TECS-et) | 1 215 000 |
| | Összesen | 7 700 000 |

Költségvetési címenként

Cím

Megnevezés

Összeg

(EUR)

2

Személyzet

5 025 000

3

Egyéb kiadások

800 000

4

Testületek és szervek

660 000

6

IKT (beleértve a TECS-et)

1 215 000

Összesen

7 700 000

---

D. MELLÉKLET

Részletek az 2009. évi költségvetés hozzájárulásainak elsődleges és másodlagos lehívásairól

| | 2009-es hozzájárulások a 2007-es levonás után 2007-es javított mérleg
  (EUR) | Az igazgatótanács egyhangú döntéseitől függő bizonytalanságokkal és a JSB-vel kapcsolatos lehetséges lehívások
  (EUR) | Az igazgatótanács egyhangú döntésétől függő a költségvetés 2., 3. és 4. címének (kivéve a Tanácsi határozattervezet (DCD) és az Új központok (New HQ) programokat) 10%-ával kapcsolatos lehetséges lehívások
  (EUR) | Az eredetileg lehívásokra szánt öszeg 2009-ben
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a = B. melléklet, j oszlop | b = 2 540 000 × B. melléklet, b oszlop | c = 5 160 000 × B. melléklet, c oszlop | d = a – b – c |
| Ausztria | 1 248 711 | 57 001 | 115 798 | 1 075 911 |
| Belgium | 1 548 345 | 70 679 | 143 585 | 1 334 081 |
| Bulgária (1) | 127 740 | 5 446 | 11 063 | 111 231 |
| Ciprus | 70 402 | 3 214 | 6 529 | 60 659 |
| Cseh Köztársaság | 524 160 | 23 927 | 48 608 | 451 626 |
| Dánia | 1 075 181 | 49 080 | 99 706 | 926 395 |
| Észtország | 59 346 | 2 709 | 5 503 | 51 134 |
| Finnország | 803 343 | 36 671 | 74 497 | 692 174 |
| Franciaország | 8 773 450 | 400 493 | 813 599 | 7 559 358 |
| Németország | 11 014 264 | 502 782 | 1 021 399 | 9 490 083 |
| Görögország | 967 131 | 44 148 | 89 686 | 833 297 |
| Magyarország | 417 819 | 19 073 | 38 746 | 360 000 |
| Írország | 743 884 | 33 957 | 68 984 | 640 943 |
| Olaszország | 6 984 182 | 318 816 | 647 673 | 6 017 694 |
| Lettország | 79 289 | 3 619 | 7 353 | 68 317 |
| Litvánia | 116 325 | 5 310 | 10 787 | 100 228 |
| Luxemburg | 123 770 | 5 650 | 11 478 | 106 642 |
| Málta | 22 907 | 1 046 | 2 124 | 19 737 |
| Hollandia | 2 544 034 | 116 131 | 235 919 | 2 191 984 |
| Lengyelország | 1 255 784 | 57 324 | 116 454 | 1 082 006 |
| Portugália | 734 855 | 33 545 | 68 146 | 633 164 |
| Románia (1) | 524 012 | 22 340 | 45 384 | 456 288 |
| Szlovákia | 216 077 | 9 864 | 20 038 | 186 176 |
| Szlovénia | 145 080 | 6 623 | 13 454 | 125 003 |
| Spanyolország | 4 795 532 | 218 908 | 444 710 | 4 131 914 |
| Svédország | 1 484 817 | 67 779 | 137 693 | 1 279 344 |
| Egyesült Királyság | 9 285 493 | 423 866 | 861 083 | 8 000 544 |
| Teljes összeg | 55 685 934 | 2 540 000 | 5 160 000 | 47 985 934 |

2009-es hozzájárulások a 2007-es levonás után 2007-es javított mérleg

(EUR)

Az igazgatótanács egyhangú döntéseitől függő bizonytalanságokkal és a JSB-vel kapcsolatos lehetséges lehívások

(EUR)

Az igazgatótanács egyhangú döntésétől függő a költségvetés 2., 3. és 4. címének (kivéve a Tanácsi határozattervezet (DCD) és az Új központok (New HQ) programokat) 10%-ával kapcsolatos lehetséges lehívások

(EUR)

Az eredetileg lehívásokra szánt öszeg 2009-ben

(EUR)

a = B. melléklet, j oszlop

b = 2 540 000 × B. melléklet, b oszlop

c = 5 160 000 × B. melléklet, c oszlop

d = a – b – c

Ausztria

1 248 711

57 001

115 798

1 075 911

Belgium

1 548 345

70 679

143 585

1 334 081

Bulgária (1)

127 740

5 446

11 063

111 231

Ciprus

70 402

3 214

6 529

60 659

Cseh Köztársaság

524 160

23 927

48 608

451 626

Dánia

1 075 181

49 080

99 706

926 395

Észtország

59 346

2 709

5 503

51 134

Finnország

803 343

36 671

74 497

692 174

Franciaország

8 773 450

400 493

813 599

7 559 358

Németország

11 014 264

502 782

1 021 399

9 490 083

Görögország

967 131

44 148

89 686

833 297

Magyarország

417 819

19 073

38 746

360 000

Írország

743 884

33 957

68 984

640 943

Olaszország

6 984 182

318 816

647 673

6 017 694

Lettország

79 289

3 619

7 353

68 317

Litvánia

116 325

5 310

10 787

100 228

Luxemburg

123 770

5 650

11 478

106 642

Málta

22 907

1 046

2 124

19 737

Hollandia

2 544 034

116 131

235 919

2 191 984

Lengyelország

1 255 784

57 324

116 454

1 082 006

Portugália

734 855

33 545

68 146

633 164

Románia (1)

524 012

22 340

45 384

456 288

Szlovákia

216 077

9 864

20 038

186 176

Szlovénia

145 080

6 623

13 454

125 003

Spanyolország

4 795 532

218 908

444 710

4 131 914

Svédország

1 484 817

67 779

137 693

1 279 344

Egyesült Királyság

9 285 493

423 866

861 083

8 000 544

Teljes összeg

55 685 934

2 540 000

5 160 000

47 985 934

---

(1)  Megjegyzendő, hogy Románia és Bulgária csak részben járult hozzá a 2007-es költségvetéshez és a kapcsolódó mérleghez, így a 2009-es hozzájárulások levonásaiból csak 5/12-ed részében jogosultak igényt támasztani. A 7/12-nyi különbség Bulária esetében 8 345 EUR-t, Románia esetében pedig a 34 232 EUR-t tesz ki, ezt a többi tagállam között kell szétosztani a bruttó nemzeti jövedelemre vonatkozó súlyozott adatoktól függően.

---