# Eiropas Savienības L 248/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 248 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 17. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 248

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 17. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 897/2008 (2008. gada 16. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 898/2008 (2008. gada 16. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 896/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 899/2008 (2008. gada 15. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot mencas I un II zonas Norvēģijas ūdeņos | 6 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 900/2008 (2008. gada 16. septembris), ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (Kodificēta versija) | 8 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 901/2008 (2008. gada 16. septembris), ar ko 2008./2009. tirdzniecības gadā aptur ievedmuitas nodokļa piemērošanu attiecībā uz konkrētiem rūpnieciskā cukura daudzumiem | 18 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 897/2008 (2008. gada 16. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 898/2008 (2008. gada 16. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 896/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 899/2008 (2008. gada 15. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot mencas I un II zonas Norvēģijas ūdeņos

6

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 900/2008 (2008. gada 16. septembris), ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (Kodificēta versija)

8

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 901/2008 (2008. gada 16. septembris), ar ko 2008./2009. tirdzniecības gadā aptur ievedmuitas nodokļa piemērošanu attiecībā uz konkrētiem rūpnieciskā cukura daudzumiem

18

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/734/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 4. jūnijs) par valsts atbalstu C 57/07 (ex N 843/06), ko Slovākijas Republika plāno īstenot attiecībā uz Alas Slovakia, s.r.o.

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2254)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2008/735/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 16. septembris), ar kuru ieceļ Komisijas pārstāvi Eiropas Zāļu aģentūras valdē | 25 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/734/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 4. jūnijs) par valsts atbalstu C 57/07 (ex N 843/06), ko Slovākijas Republika plāno īstenot attiecībā uz Alas Slovakia, s.r.o.

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2254)

   (
  1
  )

Alas Slovakia, s.r.o.

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2254)

1

19

2008/735/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 16. septembris), ar kuru ieceļ Komisijas pārstāvi Eiropas Zāļu aģentūras valdē

25

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2008/736/KĀDP (2008. gada 15. septembris) par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia | 26 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2008/736/KĀDP (2008. gada 15. septembris) par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia

EUMM Georgia

26

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 17.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 897/2008

(2008. gada 16. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 17. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 28,9 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 48,5 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| MK | 43,3 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 100,3 |
| 0709 90 70 | TR | 90,1 |
| ZZ | 90,1 |
| 0805 50 10 | AR | 69,5 |
| TR | 104,3 |
| UY | 47,5 |
| ZA | 88,3 |
| ZZ | 77,4 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 101,8 |
| US | 110,9 |
| ZZ | 153,8 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 109,7 |
| CN | 78,4 |
| NZ | 107,1 |
| US | 100,5 |
| ZA | 80,5 |
| ZZ | 104,7 |
| 0808 20 50 | AR | 76,1 |
| CN | 90,5 |
| TR | 139,0 |
| ZA | 89,8 |
| ZZ | 98,9 |
| 0809 30 | TR | 142,7 |
| US | 150,3 |
| ZZ | 146,5 |
| 0809 40 05 | IL | 122,2 |
| TR | 82,5 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 88,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

28,9

TR

68,0

ZZ

48,5

0707 00 05

EG

162,5

MK

43,3

TR

95,0

ZZ

100,3

0709 90 70

TR

90,1

ZZ

90,1

0805 50 10

AR

69,5

TR

104,3

UY

47,5

ZA

88,3

ZZ

77,4

0806 10 10

IL

248,7

TR

101,8

US

110,9

ZZ

153,8

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

109,7

CN

78,4

NZ

107,1

US

100,5

ZA

80,5

ZZ

104,7

0808 20 50

AR

76,1

CN

90,5

TR

139,0

ZA

89,8

ZZ

98,9

0809 30

TR

142,7

US

150,3

ZZ

146,5

0809 40 05

IL

122,2

TR

82,5

XS

62,1

ZZ

88,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 898/2008

(2008. gada 16. septembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 896/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 896/2008 (3) noteica no 2008. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 896/2008 (3) noteica no 2008. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (2) | Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 896/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 896/2008.

| (3) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 896/2008, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 896/2008,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 896/2008 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 17. septembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. septembra

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

(3)  OV L 247, 16.9.2008., 20. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2008. gada 17. septembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 (2) |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 (2) |
| zema kvalitāte | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUDZI | 4,57 (2) |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 9,56 (2) |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00 (2)

vidēji augsta kvalitāte

0,00 (2)

zema kvalitāte

0,00 (2)

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00 (2)

1002 00 00

RUDZI

4,57 (2)

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (3)

0,00 (2)

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

9,56 (2)

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 608/2008 šis nodoklis uz laiku ir atcelts.

(3)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

2008. gada 15. septembris

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 223,83 | 152,19 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 305,61 | 295,61 | 275,61 | 124,55 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 13,93 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 4,68 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

223,83

152,19

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

305,61

295,61

275,61

124,55

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

13,93

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

4,68

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 32,68 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 27,91 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

32,68 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

27,91 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

| 17.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 899/2008

(2008. gada 15. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot mencas I un II zonas Norvēģijas ūdeņos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 36/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | GBR |
| Krājums | COD/1N2AB. |
| Suga | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā |
| Datums | 14.8.2008. |

Nr.

36/T&Q

Dalībvalsts

GBR

Krājums

COD/1N2AB.

Suga

Menca (Gadus morhua)

Zona

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

Datums

14.8.2008.

---

| 17.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 900/2008

(2008. gada 16. septembris),

ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm

(Kodificēta versija)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. pantu,

tā kā

| (1) | Komisijas 1987. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4154/87, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, īstenojot Padomes Regulas (EEK) Nr. 3033/80, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kurš piemērojams dažām lauksaimniecības produkcijas pārstrādē iegūtām precēm (2) ir būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1987. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4154/87, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, īstenojot Padomes Regulas (EEK) Nr. 3033/80, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kurš piemērojams dažām lauksaimniecības produkcijas pārstrādē iegūtām precēm (2) ir būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

| (2) | Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret to preču importu Kopienā, uz kurām attiecas Padomes 1993. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 3448/93 ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (4), ir svarīgi definēt analītiskās metodes un citus tehniska rakstura noteikumus, ņemot vērā analītisko metožu zinātnisko un tehnoloģisko attīstību. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret to preču importu Kopienā, uz kurām attiecas Padomes 1993. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 3448/93 ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (4), ir svarīgi definēt analītiskās metodes un citus tehniska rakstura noteikumus, ņemot vērā analītisko metožu zinātnisko un tehnoloģisko attīstību.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas Tarifu un statistikas nodaļas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas Tarifu un statistikas nodaļas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šajā regulā noteiktas Kopienas analīzes metodes, kas vajadzīgas Regulas (EK) Nr. 3448/93 piemērošanai, ciktāl tas attiecas uz importu, un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1460/96 (5) piemērošanai vai, ja nav šādas analīzes metodes, veicamo analītisko darbību raksturu vai piemērojamās metodes principu.

2. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1460/96 III pielikumā izklāstītajām definīcijām, kas attiecas uz cietes/glikozes saturu, saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu un, lai izpildītu minētās regulas II un III pielikuma prasības, izmanto šādas formulas, procedūras un metodes cietes/glikozes un saharozes/invertcukura/izoglikozes saturam:

| 1) | Cietes/glikozes saturs:

  (100 % bezūdens cietes saturs konkrētajās precēs)






  a) | (Z – F) × 0,9,
  ja glikozes saturs nav mazāks par fruktozes saturu; vai |
| --- | --- | --- |

1)

Cietes/glikozes saturs:

(100 % bezūdens cietes saturs konkrētajās precēs)

a)

(Z – F) × 0,9,

ja glikozes saturs nav mazāks par fruktozes saturu; vai

| b) | (Z – G) × 0,9,
  ja glikozes saturs ir mazāks par fruktozes saturu, |
| --- | --- |

b)

(Z – G) × 0,9,

ja glikozes saturs ir mazāks par fruktozes saturu,

kur:

| Z | = | ir glikozes saturs, kas noteikts ar šīs regulas I pielikumā izklāstīto metodi; |
| --- | --- | --- |
| F | = | ir fruktozes saturs, ko nosaka ar HPLC (augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfiju); |
| G | = | ir glikozes saturs, ko nosaka ar HPLC. |

Z

=

ir glikozes saturs, kas noteikts ar šīs regulas I pielikumā izklāstīto metodi;

F

=

ir fruktozes saturs, ko nosaka ar HPLC (augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfiju);

G

=

ir glikozes saturs, ko nosaka ar HPLC.

a) apakšpunkta gadījumā, kad ir zināma laktozes hidrolizāta klātbūtne un/vai nosaka laktozi un galaktozi, glikozes saturu, kas vienāds ar galaktozes saturu (ko nosaka ar HPLC) pirms citiem aprēķiniem atskaita no glikozes satura (Z).

| 2) | Saharozes/invertcukura/izoglikozes saturs:

  (ko izsaka kā saharozes saturu konkrētajās precēs)






  a) | S + (2F) × 0,95,
  ja glikozes saturs nav mazāks par fruktozes saturu; |
| --- | --- | --- |

2)

Saharozes/invertcukura/izoglikozes saturs:

(ko izsaka kā saharozes saturu konkrētajās precēs)

a)

S + (2F) × 0,95,

ja glikozes saturs nav mazāks par fruktozes saturu;

| b) | S + (G + F) × 0,95,
  ja glikozes saturs ir mazāks par fruktozes saturu, |
| --- | --- |

b)

S + (G + F) × 0,95,

ja glikozes saturs ir mazāks par fruktozes saturu,

kur:

| S | = | ir saharozes saturs, ko nosaka ar HPLC; |
| --- | --- | --- |
| F | = | ir fruktozes saturs, ko nosaka ar HPLC; |
| G | = | ir glikozes saturs, ko nosaka ar HPLC. |

S

=

ir saharozes saturs, ko nosaka ar HPLC;

F

=

ir fruktozes saturs, ko nosaka ar HPLC;

G

=

ir glikozes saturs, ko nosaka ar HPLC.

Ja ir zināma laktozes hidrolizāta klātbūtne un/vai nosaka laktozi un galaktozi, tad glikozes saturu, kas vienāds ar galaktozes saturu, ko nosaka ar HPLC, pirms citiem aprēķiniem atskaita no glikozes satura (G).

| 3) | Piena tauku saturu:







  a) | Ja b) apakšpunktā nav noteikts citādi, piena tauku saturu pēc svara nosaka ekstrakcijā ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi. |
| --- | --- | --- |

3)

Piena tauku saturu:

a)

Ja b) apakšpunktā nav noteikts citādi, piena tauku saturu pēc svara nosaka ekstrakcijā ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi.

| b) | Ja preču sastāvā ir uzrādīti arī tauki, kas nav piena tauki, piemēro šādu procedūru:






  — | kopīgo tauku īpatsvaru precēs pēc svara nosaka saskaņā ar a) apakšpunktu, |
| --- | --- | --- |

b)

Ja preču sastāvā ir uzrādīti arī tauki, kas nav piena tauki, piemēro šādu procedūru:

—

kopīgo tauku īpatsvaru precēs pēc svara nosaka saskaņā ar a) apakšpunktu,

| — | piena tauku satura noteikšanai izmanto metodi, kas pamatojas uz ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi, pēc ekstrakcijas izdarot taukskābju metilesteru gāzes hromatogrāfiju. Ja konstatē piena taukus, tad to procentuālo attiecību aprēķina, reizinot metilbutirāta procentuālo koncentrāciju ar 25, reizinājumu reizinot ar preces kopīgo tauku saturu pēc svara un dalot ar 100. |
| --- | --- |

—

piena tauku satura noteikšanai izmanto metodi, kas pamatojas uz ekstrakciju ar petrolēteri pēc hidrolīzes ar sālsskābi, pēc ekstrakcijas izdarot taukskābju metilesteru gāzes hromatogrāfiju. Ja konstatē piena taukus, tad to procentuālo attiecību aprēķina, reizinot metilbutirāta procentuālo koncentrāciju ar 25, reizinājumu reizinot ar preces kopīgo tauku saturu pēc svara un dalot ar 100.

| 4) | Piena olbaltuma saturs:







  a) | ja vien b) apakšpunktā nav paredzēts citādi, tad piena olbaltuma saturu precēs aprēķina, reizinot slāpekļa saturu (ko nosaka pēc Kjeldāla metodes) ar koeficientu 6,38; |
| --- | --- | --- |

4)

Piena olbaltuma saturs:

a)

ja vien b) apakšpunktā nav paredzēts citādi, tad piena olbaltuma saturu precēs aprēķina, reizinot slāpekļa saturu (ko nosaka pēc Kjeldāla metodes) ar koeficientu 6,38;

| b) | ja precēs konstatē sastāvdaļas, kas satur olbaltumus, kuri nav piena olbaltumi, tad:






  — | kopīgo slāpekļa saturu nosaka pēc Kjeldāla metodes, |
| --- | --- | --- |

b)

ja precēs konstatē sastāvdaļas, kas satur olbaltumus, kuri nav piena olbaltumi, tad:

—

kopīgo slāpekļa saturu nosaka pēc Kjeldāla metodes,

| — | piena olbaltuma saturu aprēķina, kā noteikts a) apakšpunktā, no kopīgā slāpekļa satura atskaitot olbaltumiem, kas nav piena olbaltumi, atbilstošo slāpekļa saturu. |
| --- | --- |

—

piena olbaltuma saturu aprēķina, kā noteikts a) apakšpunktā, no kopīgā slāpekļa satura atskaitot olbaltumiem, kas nav piena olbaltumi, atbilstošo slāpekļa saturu.

3. pants

Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1460/96 I pielikumu, izmanto šādas metodes un/vai procedūras:

| 1) | Lai klasificētu KN kodiem no 0403 10 51 līdz 0403 10 59, no 0403 10 91 līdz 0403 10 99, no 0403 90 71 līdz 0403 90 79 un no 0403 90 91 līdz 0403 90 99 atbilstošos produktus, piena tauku saturu nosaka pēc šīs regulas 2. panta 3. punktā minētās metodes; |
| --- | --- |

1)

Lai klasificētu KN kodiem no 0403 10 51 līdz 0403 10 59, no 0403 10 91 līdz 0403 10 99, no 0403 90 71 līdz 0403 90 79 un no 0403 90 91 līdz 0403 90 99 atbilstošos produktus, piena tauku saturu nosaka pēc šīs regulas 2. panta 3. punktā minētās metodes;

| 2) | Lai klasificētu KN kodiem no 1704 10 11 līdz 1704 10 99 un no 1905 20 10 līdz 1905 20 90 atbilstošos produktus, saharozes saturu, ieskaitot invertcukuru, ko izsaka kā saharozi, nosaka ar HPLC; (invertcukurs izteikts kā saharoze ir vienādu glikozes un fruktozes daudzumu summa, kas reizināta ar 0,95); |
| --- | --- |

2)

Lai klasificētu KN kodiem no 1704 10 11 līdz 1704 10 99 un no 1905 20 10 līdz 1905 20 90 atbilstošos produktus, saharozes saturu, ieskaitot invertcukuru, ko izsaka kā saharozi, nosaka ar HPLC; (invertcukurs izteikts kā saharoze ir vienādu glikozes un fruktozes daudzumu summa, kas reizināta ar 0,95);

| 3) | Lai klasificētu KN kodiem no 1806 10 10 līdz 1806 10 90 atbilstošos produktus, saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu nosaka saskaņā ar šīs regulas 2. panta 2. punktā minēto formulu, metodi un procedūrām; |
| --- | --- |

3)

Lai klasificētu KN kodiem no 1806 10 10 līdz 1806 10 90 atbilstošos produktus, saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu nosaka saskaņā ar šīs regulas 2. panta 2. punktā minēto formulu, metodi un procedūrām;

| 4) | Lai klasificētu KN kodiem no 3505 20 10 līdz 3505 20 90 atbilstošos produktus, cietes, dekstrīna vai citas pārveidotas cietes saturu nosaka pēc šīs regulas II pielikumā izklāstītās metodes; |
| --- | --- |

4)

Lai klasificētu KN kodiem no 3505 20 10 līdz 3505 20 90 atbilstošos produktus, cietes, dekstrīna vai citas pārveidotas cietes saturu nosaka pēc šīs regulas II pielikumā izklāstītās metodes;

| 5) | Lai klasificētu KN kodiem no 3809 10 10 līdz 3809 10 90 atbilstošos produktus, vielas ar cietes īpašībām nosaka pēc šīs regulas II pielikumā izklāstītās metodes; |
| --- | --- |

5)

Lai klasificētu KN kodiem no 3809 10 10 līdz 3809 10 90 atbilstošos produktus, vielas ar cietes īpašībām nosaka pēc šīs regulas II pielikumā izklāstītās metodes;

| 6) | Lai klasificētu KN kodiem 1901 90 11 vai 1901 90 19 atbilstošos produktus, atšķirību nosaka, pamatojoties uz sauso ekstraktu, kas noteikts 103 ± 2 °C temperatūrā, žāvējot līdz nemainīgam svaram; |
| --- | --- |

6)

Lai klasificētu KN kodiem 1901 90 11 vai 1901 90 19 atbilstošos produktus, atšķirību nosaka, pamatojoties uz sauso ekstraktu, kas noteikts 103 ± 2 °C temperatūrā, žāvējot līdz nemainīgam svaram;

| 7) | Lai klasificētu KN kodiem 1902 19 10 un 1902 19 90 atbilstošos produktus, šīs regulas III pielikumā noteikto metodi lieto, lai makaronos (makaronu izstrādājumos) konstatētu parastos kviešu miltus un mannas putraimus; |
| --- | --- |

7)

Lai klasificētu KN kodiem 1902 19 10 un 1902 19 90 atbilstošos produktus, šīs regulas III pielikumā noteikto metodi lieto, lai makaronos (makaronu izstrādājumos) konstatētu parastos kviešu miltus un mannas putraimus;

| 8) | Manīta un D-glucīta (sorbīta) saturu precēs, kas attiecas uz KN kodiem no 2905 44 11 līdz 2905 44 99 un no 3824 60 11 līdz 3824 60 99, nosaka, izmantojot metodi, kas pamatojas uz HPLC. |
| --- | --- |

8)

Manīta un D-glucīta (sorbīta) saturu precēs, kas attiecas uz KN kodiem no 2905 44 11 līdz 2905 44 99 un no 3824 60 11 līdz 3824 60 99, nosaka, izmantojot metodi, kas pamatojas uz HPLC.

4. pants

1.   Sastāda pārbaudes ziņojumu.

2.   Pārbaudes ziņojumā iekļauj šādas ziņas:

| — | visu informāciju, kas vajadzīga parauga identifikācijai, |
| --- | --- |

—

visu informāciju, kas vajadzīga parauga identifikācijai,

| — | informāciju par izmantoto metodi un precīzu atsauci uz juridisko instrumentu, kas to nosaka, vai, ja vajadzīgs, sīki izstrādātu atsauci uz metodi, kurā norāda veicamo analītisko darbību raksturu vai pielietotās metodes principu, kā noteikts šajā regulā, |
| --- | --- |

—

informāciju par izmantoto metodi un precīzu atsauci uz juridisko instrumentu, kas to nosaka, vai, ja vajadzīgs, sīki izstrādātu atsauci uz metodi, kurā norāda veicamo analītisko darbību raksturu vai pielietotās metodes principu, kā noteikts šajā regulā,

| — | jebkurus faktorus, kas ir ietekmējuši rezultātus, |
| --- | --- |

—

jebkurus faktorus, kas ir ietekmējuši rezultātus,

| — | analīzes rezultātus, pienācīgi ievērojot to izteiksmes veidu atbilstīgi izmantotajai metodei un izteiksmes veidu, ko nosaka to muitas vai administratīvo resoru vajadzības, pēc kuru pieprasījuma veikta analīze. |
| --- | --- |

—

analīzes rezultātus, pienācīgi ievērojot to izteiksmes veidu atbilstīgi izmantotajai metodei un izteiksmes veidu, ko nosaka to muitas vai administratīvo resoru vajadzības, pēc kuru pieprasījuma veikta analīze.

5. pants

Regulu (EEK) Nr. 4154/87 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas V pielikumā.

6. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. septembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 392, 31.12.1987., 19. lpp.

2

(3)  Sk. IV pielikumu.

3

(4)  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp.

4

(5)  OV L 187, 26.7.1996., 18. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

Cietes satura un tās šķelšanās produktu, ieskaitot glikozi, noteikšana

1.   MĒRĶIS UN PIEMĒROŠANAS JOMA

| a) | metode dod iespēju noteikt cietes saturu, tās šķelšanās produktus, ieskaitot glikozi, kas šeit turpmāk saukta “ciete”; |
| --- | --- |

a)

metode dod iespēju noteikt cietes saturu, tās šķelšanās produktus, ieskaitot glikozi, kas šeit turpmāk saukta “ciete”;

| b) | punktā minētais “cietes” saturs ir vienāds ar vērtību E, ko aprēķina, kā noteikts šī pielikuma 6.a) punktā. |
| --- | --- |

b)

punktā minētais “cietes” saturs ir vienāds ar vērtību E, ko aprēķina, kā noteikts šī pielikuma 6.a) punktā.

2.   PRINCIPS

Paraugu šķeļ ar nātrija hidroksīdu un “cieti”, kas sašķelta glikozes vienībās ar amilglikozidāzi. Glikozi nosaka fermentējot.

3.   REAĢENTI

(Lieto divkārt destilētu ūdeni).

3.1.   0,5 N nātrija hidroksīda šķīdums (0,5 mol/l).

3.2.   vismaz 96 % (ledus) etiķskābe.

3.3.   Amilglikozidāzes šķīdums:

Tieši pirms lietošanas izšķīdina apmēram 10 mg amilglikozidāzes (EK 3.2.1.3.) (60 U/mg) 1 ml ūdens (1).

3.4.   Trietanolamīna buferšķīdums:

Izšķīdina 14,0 g trietanolamīna hidrohlorīda [tris(2-hidroksietil)amonija hlorīda] un 0,25 g magnija sulfāta (MgSO47H2O) 80 ml ūdens, pievieno apmēram 5 ml 5 N nātrija hidroksīda šķīduma (5 mol/l) un ieregulē pH 7,6, lietojot 1 N nātrija hidroksīda šķīdumu (1 mol/l).

Šķīdumu uzpilda ar ūdeni līdz 100 ml. Šo buferšķīdumu var glabāt vismaz četras nedēļas 4 °C temperatūrā.

3.5.   NADF (nikotinamīda adenīna dinukleotīda fosfāta nātrija sāls) šķīdums:

Izšķīdina 60 mg NADF 6 ml ūdens. Šo šķīdumu var glabāt vismaz četras nedēļas 4 °C temperatūrā.

3.6.   ATF (adenozīna-5-trifosfāta nātrija sāls) šķīdums:

Izšķīdina 300 mg ATF. 3H2O un 300 mg nātrija hidrogenkarbonāta (NaHCO3) 6 ml ūdens. Šo šķīdumu var glabāt vismaz četras nedēļas 4 °C.

3.7.   HK/G6P-DH suspensija (heksokināze EK 2.7.1.1.) un glikozes-6-fosfāt-dehidrogenāze (EK 1.1.1.49):

Suspendē 280 U HK un 140 U G6P-DH 1 ml 3,2 M amonija sulfāta šķīduma. Šo suspensiju var glabāt vismaz četras nedēļas 4 °C temperatūrā.

4.   APRĪKOJUMS

4.1.   Ūdens vanna 60 °C ar magnētisko maisītāju.

4.2.   Magnētiskie stienīši.

4.3.   UV spektrofotometrs ar 1 cm optisko ķiveti.

4.4.   Pipetes fermentu analīzei.

5.   METODE

5.1.   Paraugu šķeļ ar nātrija hidroksīdu un “cieti” pakļauj fermentu hidrolīzei

| 5.1.1. | Parauga svaru izvēlas šādi (atkarībā no prognozētā “cietes” satura) (“cietes” saturs nedrīkst pārsniegt 0,4 g vienā paraugā):








  Prognozētais “cietes” saturs g 100 g produkta | Aptuvenais parauga svars g
  (p) | Mērkolbas tilpums ml | Atšķaidījuma koeficients līdz 1 litram
  (f) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| > 70 | 0,35–0,4 | 500 | 2 |
| 20–70 | maks. 0,5 | 500 | 2 |
| 5–20 | maks. 1 | 250 | 4 |
| < 5 | maks. 2 | 200 | 5 |

5.1.1.

Parauga svaru izvēlas šādi (atkarībā no prognozētā “cietes” satura) (“cietes” saturs nedrīkst pārsniegt 0,4 g vienā paraugā):

Prognozētais “cietes” saturs g 100 g produkta

Aptuvenais parauga svars g

(p)

Mērkolbas tilpums ml

Atšķaidījuma koeficients līdz 1 litram

(f)

> 70

0,35–0,4

500

2

20–70

maks. 0,5

500

2

5–20

maks. 1

250

4

< 5

maks. 2

200

5

| 5.1.2. | Paraugu sver ar precizitāti līdz 0,1 mg. |
| --- | --- |

5.1.2.

Paraugu sver ar precizitāti līdz 0,1 mg.

| 5.1.3. | Pievieno 50 ml 0,5 N nātrija hidroksīda šķīduma (3.1. punkts) un 60 °C temperatūrā 30 minūtes nepārtraukti maisa ūdens vannā (4.1. punkts) ar magnētisko maisītāju. |
| --- | --- |

5.1.3.

Pievieno 50 ml 0,5 N nātrija hidroksīda šķīduma (3.1. punkts) un 60 °C temperatūrā 30 minūtes nepārtraukti maisa ūdens vannā (4.1. punkts) ar magnētisko maisītāju.

| 5.1.4. | Pievieno dažus ml koncentrētas etiķskābes (3.2. punkts) un noregulē pH no 4,6 līdz 4,8. |
| --- | --- |

5.1.4.

Pievieno dažus ml koncentrētas etiķskābes (3.2. punkts) un noregulē pH no 4,6 līdz 4,8.

| 5.1.5. | Ieliek ūdens vannā ar magnētisko maisītāju (4.1. punkts) 60 °C temperatūrā, pievieno 1,0 ml fermenta šķīduma (3.3. punkts) un 30 minūtes, nepārtraukti maisot, ļauj reaģēt. |
| --- | --- |

5.1.5.

Ieliek ūdens vannā ar magnētisko maisītāju (4.1. punkts) 60 °C temperatūrā, pievieno 1,0 ml fermenta šķīduma (3.3. punkts) un 30 minūtes, nepārtraukti maisot, ļauj reaģēt.

| 5.1.6. | Pēc atdzesēšanas kvantitatīvi pārnes mērkolbā (5.1.1. punkts) un uzpilda ar ūdeni līdz zīmei. |
| --- | --- |

5.1.6.

Pēc atdzesēšanas kvantitatīvi pārnes mērkolbā (5.1.1. punkts) un uzpilda ar ūdeni līdz zīmei.

| 5.1.7. | Ja vajadzīgs, izfiltrē caur kroku filtru (sk. 1. piezīmi). |
| --- | --- |

5.1.7.

Ja vajadzīgs, izfiltrē caur kroku filtru (sk. 1. piezīmi).

5.2.   Glikozes kvantitatīvā noteikšana

| 5.2.1. | Pārbaudāmajā šķīdumā jābūt no 100 līdz 1 000 mg glikozes litrā, kas atbilst ΔΕ340 robežās no 0,1 līdz 1,0.
  Pārbaudāmā šķīduma absorbcija 1 + 30 atšķaidījumā ar ūdeni pie 340 nm nedrīkst pārsniegt 0,4 (attiecinot pret gaisu). |
| --- | --- |

5.2.1.

Pārbaudāmajā šķīdumā jābūt no 100 līdz 1 000 mg glikozes litrā, kas atbilst ΔΕ340 robežās no 0,1 līdz 1,0.

Pārbaudāmā šķīduma absorbcija 1 + 30 atšķaidījumā ar ūdeni pie 340 nm nedrīkst pārsniegt 0,4 (attiecinot pret gaisu).

| 5.2.2. | Buferšķīduma (3.4. punkts) temperatūra ir apkārtējās vides temperatūra (20 °C). |
| --- | --- |

5.2.2.

Buferšķīduma (3.4. punkts) temperatūra ir apkārtējās vides temperatūra (20 °C).

| 5.2.3. | Reaģentu un parauga temperatūrai jābūt starp 20 un 25 °C. |
| --- | --- |

5.2.3.

Reaģentu un parauga temperatūrai jābūt starp 20 un 25 °C.

| 5.2.4. | Absorbciju mēra pie 340 nm pret gaisu (t. i., neievietojot optisko ķiveti salīdzināšanai). |
| --- | --- |

5.2.4.

Absorbciju mēra pie 340 nm pret gaisu (t. i., neievietojot optisko ķiveti salīdzināšanai).

| 5.2.5. | Analīzi izdara saskaņā ar pipetēšanas tabulu (sk. zemāk):







  Ielej optiskajās ķivetēs | Kontrole
  (ml) | Analīze
  (ml) |
| --- | --- | --- | --- |
| Buferšķīdums (reaģents 3.4.) | 1,00 | 1,00 |
| NADF (reaģents 3.5.) | 0,10 | 0,10 |
| ATF (reaģents 3.6.) | 0,10 | 0,10 |
| Pārbaudāmais šķīdums (5.1.6. vai 5.1.7.) | — | 0,10 |
| Divkārt destilēts ūdens | 2,00 | 1,90 |
| Samaisa un apmēram pēc trim minūtēm mēra šķīdumu absorbciju (E1).
  Ierosina reakciju, pievienojot: |
| HK/G6P.DH (reaģents 3.7.) | 0,02 | 0,02 |
| Samaisa, ļauj reakcijai norisināties līdz galam (apmēram 15 minūtes) un izmēra šķīdumu absorbciju (E2).
  Ja reakcija pēc 15 minūtēm nav beigusies, absorbciju turpina nolasīt ar piecu minūšu intervālu, kamēr pieaugums ir konstants. Tad ekstrapolē atpakaļ līdz suspensijas pievienošanas laikam (kā paredzēts 3.7. punktā) (sk. 2. piezīmi). |

5.2.5.

Analīzi izdara saskaņā ar pipetēšanas tabulu (sk. zemāk):

Ielej optiskajās ķivetēs

Kontrole

(ml)

Analīze

(ml)

Buferšķīdums (reaģents 3.4.)

1,00

1,00

NADF (reaģents 3.5.)

0,10

0,10

ATF (reaģents 3.6.)

0,10

0,10

Pārbaudāmais šķīdums (5.1.6. vai 5.1.7.)

—

0,10

Divkārt destilēts ūdens

2,00

1,90

Samaisa un apmēram pēc trim minūtēm mēra šķīdumu absorbciju (E1).

Ierosina reakciju, pievienojot:

HK/G6P.DH (reaģents 3.7.)

0,02

0,02

Samaisa, ļauj reakcijai norisināties līdz galam (apmēram 15 minūtes) un izmēra šķīdumu absorbciju (E2).

Ja reakcija pēc 15 minūtēm nav beigusies, absorbciju turpina nolasīt ar piecu minūšu intervālu, kamēr pieaugums ir konstants. Tad ekstrapolē atpakaļ līdz suspensijas pievienošanas laikam (kā paredzēts 3.7. punktā) (sk. 2. piezīmi).

| 5.2.6. | Aprēķina reaģentu tukšā mēģinājuma un parauga absorbciju starpību (E2 – E1). Atskaita reaģentu tukšā mēģinājuma absorbcijas starpību (ΔΕ reaģentu tukšajā mēģinājumā) no parauga absorbcijas starpības (ΔΕparaugā):
  ΔΕ = ΔΕ paraugā – ΔΕ reaģentu tukšajā mēģinājumā

  Šī starpība norāda glikozes saturu pārbaudāmajā šķīdumā:

  Glikozes saturs pārbaudāmajā šķīdumā, g/l

  Gl = ((3,22 × 180,16)/(6,3 × 1 × 0,1 × 1 000)) × ΔΕ340 = 0,921 × ΔΕ340

  (3,22: mērāmā šķīduma tilpums; 1: kivetes biezums; 0,1: parauga šķīduma tilpums; glikozes molekulmasa ir 180,16 (g/mol)). |
| --- | --- |

5.2.6.

Aprēķina reaģentu tukšā mēģinājuma un parauga absorbciju starpību (E2 – E1). Atskaita reaģentu tukšā mēģinājuma absorbcijas starpību (ΔΕ reaģentu tukšajā mēģinājumā) no parauga absorbcijas starpības (ΔΕparaugā):

ΔΕ = ΔΕ paraugā – ΔΕ reaģentu tukšajā mēģinājumā

Šī starpība norāda glikozes saturu pārbaudāmajā šķīdumā:

Glikozes saturs pārbaudāmajā šķīdumā, g/l

Gl = ((3,22 × 180,16)/(6,3 × 1 × 0,1 × 1 000)) × ΔΕ340 = 0,921 × ΔΕ340

(3,22: mērāmā šķīduma tilpums; 1: kivetes biezums; 0,1: parauga šķīduma tilpums; glikozes molekulmasa ir 180,16 (g/mol)).

| 5.2.7. | Ja kādu apstākļu dēļ mērījumu nevar izdarīt pie 340 nm viļņu garuma, tad to drīkst izdarīt pie viļņu garuma 365 nm vai 334 nm, Gl formulā (augstāk) skaitlis 6,3 būtu attiecīgi jāaizstāj ar skaitli 3,5 vai 6,18. |
| --- | --- |

5.2.7.

Ja kādu apstākļu dēļ mērījumu nevar izdarīt pie 340 nm viļņu garuma, tad to drīkst izdarīt pie viļņu garuma 365 nm vai 334 nm, Gl formulā (augstāk) skaitlis 6,3 būtu attiecīgi jāaizstāj ar skaitli 3,5 vai 6,18.

6.   REZULTĀTU APRĒĶINI UN IZTEIKSME

| a) | E = “cietes” saturs g/100 g:
  E = ((100 × 0,9 × Gl)/(p × f)) |
| --- | --- |

a)

E = “cietes” saturs g/100 g:

E = ((100 × 0,9 × Gl)/(p × f))

| b) | Z = “glikozes” saturs g/100 g:
  Z = ((100 × Gl)/(p × f)) |
| --- | --- |

b)

Z = “glikozes” saturs g/100 g:

Z = ((100 × Gl)/(p × f))

kur:

| Gl | = | glikoze G/l (5.2.6.); |
| --- | --- | --- |
| f | = | atšķaidījuma koeficients (5.1.1.); |
| p | = | parauga svars g; |
| 0,9 | = | glikozes konversijas koeficients cietei. |

Gl

=

glikoze G/l (5.2.6.);

f

=

atšķaidījuma koeficients (5.1.1.);

p

=

parauga svars g;

0,9

=

glikozes konversijas koeficients cietei.

Piezīmes:

| 1. | Ja pārbaudāmo šķīdumu nevar izfiltrēt, kā noteikts 5.1.7. punktā, tad dzidrs šķīdums būtu jāiegūst ar citām atbilstīgām metodēm. |
| --- | --- |

1.

Ja pārbaudāmo šķīdumu nevar izfiltrēt, kā noteikts 5.1.7. punktā, tad dzidrs šķīdums būtu jāiegūst ar citām atbilstīgām metodēm.

| 2. | Ja notiek fermentu inhibēšana, tad ieteicams izmantot metodi, kas ietver zināma daudzuma tīras cietes pievienošanu. |
| --- | --- |

2.

Ja notiek fermentu inhibēšana, tad ieteicams izmantot metodi, kas ietver zināma daudzuma tīras cietes pievienošanu.

---

(1)  U ir fermentu aktivitātes starptautiskā vienība.

---

II PIELIKUMS

Dažādu veidu cietes vai dekstrīnu vai citas pārveidotas cietes satura noteikšana precēs, kas atbilst preču KN kodiem no 3505 20 10 līdz 3505 20 90, un vielu ar cietes īpašībām noteikšana precēs, kas atbilst KN kodiem no 3809 10 10 līdz 3809 10 90

I.   PRINCIPS

Cieti skābes hidrolīzē pārveido par reducējošiem cukuriem, kurus nosaka tilpumanalīzē ar Fēlinga šķīdumu.

II.   APRĪKOJUMS UN REAĢENTI

| 1. | 250 ml kolba; |
| --- | --- |

1.

250 ml kolba;

| 2. | 200 ml mērkolba; |
| --- | --- |

2.

200 ml mērkolba;

| 3. | 25 ml graduēta birete; |
| --- | --- |

3.

25 ml graduēta birete;

| 4. | Sālsskābe ar blīvumu 1,19; |
| --- | --- |

4.

Sālsskābe ar blīvumu 1,19;

| 5. | Kālija hidroksīda šķīdums; |
| --- | --- |

5.

Kālija hidroksīda šķīdums;

| 6. | Atkrāsojoša kokogle; |
| --- | --- |

6.

Atkrāsojoša kokogle;

| 7. | Fēlinga šķīdums; |
| --- | --- |

7.

Fēlinga šķīdums;

| 8. | Metilēnzilā šķīdums (1 %). |
| --- | --- |

8.

Metilēnzilā šķīdums (1 %).

III.   METODE

250 ml kolbā ieliek paraugu, kurā ir apmēram 1 g cietes. Pievieno 100 ml destilēta ūdens un 2 ml sālsskābes. Uzvāra un trīs stundas karsē kolbā ar atteces dzesētāju.

Kolbas saturu un saskalojumus pārnes 200 ml mērkolbā. Atdzesē un gandrīz neitralizē ar kālija hidroksīda šķīdumu. Uzpilda ar destilētu ūdeni līdz 200 ml un izfiltrē caur atkrāsojošu kokogli.

Tad šķīdumu ielej graduētā biretē un ar šādu metodi reducē 10 ml Fēlinga šķīduma:

Apmēram 250 ml plakandibena kolbā ielej 10 ml Fēlinga šķīduma (5 ml šķīduma A un 5 ml šķīduma B). Krata, kamēr šķīdums kļūst dzidrs, un pievieno 40 ml destilēta ūdens un nedaudz kvarca vai pumeka.

Kolbu noliek uz kvadrātveida azbesta plāksnes, kuras centrā ir apaļš caurums ar diametru apmēram 6 cm, azbesta plāksne balstās uz drāšu sieta gabala. Kolbu karsē tik intensīvi, lai šķidrums sāk vārīties apmēram pēc divām minūtēm.

No biretes verdošajam šķidrumam vairākkārt pievieno cukura šķīduma daudzumus, līdz Fēlinga šķīduma zilā krāsa kļūst tikko pamanāma; tad pievieno 2 vai 3 pilienus metilēnzilā šķīduma, kas ir indikators, un, turpinot pilienu pa pilienam pievienot cukura šķīdumu, līdz indikatora zilā krāsa izzūd, pabeidz titrēšanu.

Lielākas precizitātes labad titrēšanu atkārto ar tādiem pašiem nosacījumiem, bet bez pārtraukuma pievienojot gandrīz visu Fēlinga šķīduma reducēšanai vajadzīgo cukura šķīdumu. Otrajā titrēšanā Fēlinga šķīdumam būtu jāreducējas trīs minūtēs. Vārīšanu turpina vēl tieši divas minūtes, vienā minūtē pilienu pa pilienam pievienojot reaģentu verdošajam šķīdumam, līdz zilā krāsa izzūd.

Cietes svara procentus paraugā nosaka pēc šādas formulas:

ciete % = ((T × 200 × 100)/(n × p)) × 0,95

kur:

| T | ir bezūdens dekstrozes daudzums gramos, kas atbilst 10 ml Fēlinga šķīduma (5 ml šķīduma A un 5 ml šķīduma B). Šis titrs atbilst 0,04945 g bezūdens dekstrozes, ja šķīduma A vara saturs ir 17,636 g litrā; |
| --- | --- |
| n | ir titrēšanā izlietotā cukura šķīduma ml skaits; |
| p | ir parauga svars; |
| 0,95 | ir bezūdens dekstrozes pārvēršanas cietē koeficients. |

T

ir bezūdens dekstrozes daudzums gramos, kas atbilst 10 ml Fēlinga šķīduma (5 ml šķīduma A un 5 ml šķīduma B). Šis titrs atbilst 0,04945 g bezūdens dekstrozes, ja šķīduma A vara saturs ir 17,636 g litrā;

n

ir titrēšanā izlietotā cukura šķīduma ml skaits;

p

ir parauga svars;

0,95

ir bezūdens dekstrozes pārvēršanas cietē koeficients.

IV.   FĒLINGA ŠĶĪDUMU GATAVOŠANA

| Šķīdums A | : | mērkolbā destilētā ūdenī izšķīdina 69,278 g tīra kristalizētā vara sulfāta, kas ir dzelzi nesaturošs analīzes kvalitātes reaģents (CuSO4 5H2O), un šķīdumu uzpilda ar destilētu ūdeni līdz 1 litram. Šā šķīduma precīzā koncentrācija jāpārbauda, kvantitatiīvi nosakot varu. |
| --- | --- | --- |
| Šķīdums B | : | mērkolbā destilētā ūdenī izšķīdina 100 g nātrija hidroksīda un 346 g dubultā nātrija kālija tartrāta (Rošela sāls) un šķīdumu uzpilda ar destilētu ūdeni līdz 1 litram. |

Šķīdums A

:

mērkolbā destilētā ūdenī izšķīdina 69,278 g tīra kristalizētā vara sulfāta, kas ir dzelzi nesaturošs analīzes kvalitātes reaģents (CuSO4 5H2O), un šķīdumu uzpilda ar destilētu ūdeni līdz 1 litram. Šā šķīduma precīzā koncentrācija jāpārbauda, kvantitatiīvi nosakot varu.

Šķīdums B

:

mērkolbā destilētā ūdenī izšķīdina 100 g nātrija hidroksīda un 346 g dubultā nātrija kālija tartrāta (Rošela sāls) un šķīdumu uzpilda ar destilētu ūdeni līdz 1 litram.

Abi šķīdumi jāsajauc vienādos daudzumos tieši pirms lietošanas. 0,04945 g bezūdens dekstrozes ar III punktā aprakstītajiem nosacījumiem pilnīgi reducē 10 ml Fēlinga šķīduma (5 ml šķīduma A un 5 ml šķīduma B).

---

III PIELIKUMS

Parasto kviešu miltu konstatēšana makaronos, spageti un līdzīgos produktos (makaronu izstrādājumos)

(pēc Janga (Young) un Džila (Gilles) metodes, ko pārveidojis Bernerts (Bernaerts) un Gruners (Gruner))

I.   PRINCIPS

Ar nepolāru šķīdinātāju sagatavo analizējamo makaronu izstrādājumu parauga ekstraktu.

Šo ekstraktu hromatografē uz plāna silikagēla slāņa, lai atdalītu dažādās joslās esošas sterolu frakcijas.

Pēc spilgti iekrāsotām joslu skaita var noteikt, vai pārbaudāmais produkts ir izgatavots tikai no cietajiem kviešiem vai parastajiem kviešiem, vai abu šķirņu maisījuma. Var noteikt arī, vai ir pievienotas olas.

II.   APRĪKOJUMS UN REAĢENTI

| 1. | Homogenizators vai dzirnaviņas, ar ko sagatavo malumu, ko izsijā caur standarta sietu, kura acu izmērs ir 0,200 mm; |
| --- | --- |

1.

Homogenizators vai dzirnaviņas, ar ko sagatavo malumu, ko izsijā caur standarta sietu, kura acu izmērs ir 0,200 mm;

| 2. | Standarta siets ar acu izmēru 0,200 mm; |
| --- | --- |

2.

Standarta siets ar acu izmēru 0,200 mm;

| 3. | Iztvaicētājs ar ūdens vannu iztvaicēšanai pazemināta spiediena režīmā; |
| --- | --- |

3.

Iztvaicētājs ar ūdens vannu iztvaicēšanai pazemināta spiediena režīmā;

| 4. | Stikla plāksne, alumīnija loksne vai cits atbilstošs pamats, kura izmēri ir 20 cm × 20 cm un kas pārklāts ar plānu silikagēla slāni. Ja plānais slānis jāsagatavo, lieto silikagēlu, kas samaisīts ar apmēram 13 % ģipsi, un slānis būtu jāuzklāj 0,25 mm biezumā ar šim nolūkam paredzētu aparātu saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem; |
| --- | --- |

4.

Stikla plāksne, alumīnija loksne vai cits atbilstošs pamats, kura izmēri ir 20 cm × 20 cm un kas pārklāts ar plānu silikagēla slāni. Ja plānais slānis jāsagatavo, lieto silikagēlu, kas samaisīts ar apmēram 13 % ģipsi, un slānis būtu jāuzklāj 0,25 mm biezumā ar šim nolūkam paredzētu aparātu saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem;

| 5. | Mikropipete 20 mikrolitru mērīšanai; |
| --- | --- |

5.

Mikropipete 20 mikrolitru mērīšanai;

| 6. | Hromatogrammu attīstīšanai piemērots trauks ar vāku; |
| --- | --- |

6.

Hromatogrammu attīstīšanai piemērots trauks ar vāku;

| 7. | Pulverizators; |
| --- | --- |

7.

Pulverizators;

| 8. | Pirms lietošanas pārdestilēts petrolēteris, kura vārīšanās temperatūra ir no 40 līdz 60 °C; |
| --- | --- |

8.

Pirms lietošanas pārdestilēts petrolēteris, kura vārīšanās temperatūra ir no 40 līdz 60 °C;

| 9. | Bezūdens etilēteris, analīzes kvalitātes; |
| --- | --- |

9.

Bezūdens etilēteris, analīzes kvalitātes;

| 10. | Pirms lietošanas pārdestilēts oglekļa tetrahlorīds, hromatogrāfijas kvalitātes; |
| --- | --- |

10.

Pirms lietošanas pārdestilēts oglekļa tetrahlorīds, hromatogrāfijas kvalitātes;

| 11. | Fosfomolibdēnskābe, analīzes kvalitātes; |
| --- | --- |

11.

Fosfomolibdēnskābe, analīzes kvalitātes;

| 12. | 94° etilspirts. |
| --- | --- |

12.

94° etilspirts.

III.   METODE

Apmēram 20 g analīzei vajadzīgā parauga samaļ tā, ka tas viss iet cauri sietam. Paraugu ieliek Ērlenmeijera (Erlenmeyer) kolbā un pārlej ar 150 ml petrolētera. Atstāj normālā temperatūrā līdz nākamajai dienai. Laiku pa laikam sakrata.

Tad izfiltrē caur Bihnera (Büchner) piltuvi, kas aprīkota ar filtru, vai caur stikla filtru. Tā iegūto dzidro šķīdumu lēnām pārnes 100 ml kalibrētā kolbā. Šķīdinātāju iztvaicē pazemināta spiediena režīmā, karsējot kolbu ūdens vannā 40 °C līdz 50 °C temperatūrā. Kad šķīdinātājs ir iztvaikojis, karsēšanu pazeminātā spiedienā turpina vēl 10 minūtes.

Kad kolba ir atdzisusi, nosaka ekstrakta svaru. Ekstraktu atšķaida etilēterī attiecībā 1 ml etilētera pret 60 mg ekstrakta.

Plānos slāņus aktivizē, trīs stundas karsējot 130 °C. Atdzesē eksikatorā, kurā ir silikagēls. Plāksnes, ko uzreiz nelieto, var glabāt tajā pašā eksikatorā.

Izlieto 20 mikrolitrus dzidrā šķīduma, pilienu pa pilienam veidojot 3 cm garu vienāda platuma joslu uz slāņa, kas vēlams ir tikko aktivizēts. Ļauj šķīdinātājam iztvaikot.

Hromatogrammu attīsta normālā temperatūrā ar oglekļa tetrahlorīdu hromatogrāfiskā traukā, kura sienas ir pārklātas ar filtrpapīru, kas piesūcināts ar šķīdinātāju. Apmēram pēc stundas šķīdinātājs sasniedz 18 cm augstumu. Izņem plāksni un ļauj šķīdinātājam iztvaikot gaisā. Joslu labākas izšķiršanas nolūkā hromatogrammu attīsta otrreiz. Šķīdinātājam atkal ļauj gaisā iztvaikot.

Plāno silikagēla slāni apsmidzina ar 20 % fosfomolibdēnskābes šķīdumu etilspirtā. Slānim jābūt vienmērīgi dzeltenam. Karsējot apsmidzināto plāksni 110 °C piecas minūtes, attīsta joslas.

IV.   HROMATOGRAMMAS INTERPRETĀCIJA

Ja hromatogrammā ir redzama viena galvenā spilgti iekrāsota josla ar Rf apmēram no 0,4 līdz 0,5, tad attiecīgā makaronu izstrādājuma izgatavošanā ir lietoti cietie kvieši. Turpretī, ja parādās divas galvenās spilgti iekrāsotas joslas, tad izejmateriāls ir parastie kvieši. Cieto kviešu un parasto kviešu maisījumus var novērtēt pēc abu joslu relatīvā spilgtuma.

Ja ir trīs joslas (divas joslas tajā augstumā, kur jābūt galvenajām joslām, kas liecina par parastajiem kviešiem, un vēl viena josla starp tām), tad mīklai ir pievienotas olas. Tādā gadījumā izejmateriāls ir cietie kvieši, ja vidējā josla ir spilgtāka par augšējo joslu. Turpretī, ja augšējā josla ir spilgtāka par vidējo joslu, tad izejmateriāls ir parastie kvieši.

---

IV PIELIKUMS

Atceltā regula ar grozījumu

| Komisijas Regula (EEK) Nr. 4154/87 | (OV L 392, 31.12.1987., 19. lpp.). |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 203/98 | (OV L 21, 28.1.1998., 6. lpp.). |

Komisijas Regula (EEK) Nr. 4154/87

(OV L 392, 31.12.1987., 19. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 203/98

(OV L 21, 28.1.1998., 6. lpp.).

---

V PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EEK) Nr. 4154/87 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. līdz 4. pants | 1. līdz 4. pants |
| 5. pants | — |
| — | 5. pants |
| 6. pants | 6. pants |
| I, II un III pielikums | I, II un III pielikums |
| — | IV pielikums |
| — | V pielikums |

Regula (EEK) Nr. 4154/87

Šī regula

1. līdz 4. pants

1. līdz 4. pants

5. pants

—

—

5. pants

6. pants

6. pants

I, II un III pielikums

I, II un III pielikums

—

IV pielikums

—

V pielikums

---

| 17.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 901/2008

(2008. gada 16. septembris),

ar ko 2008./2009. tirdzniecības gadā aptur ievedmuitas nodokļa piemērošanu attiecībā uz konkrētiem rūpnieciskā cukura daudzumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

Ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 142. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 142. pantā paredzēts, ka, lai nodrošinātu nepieciešamās piegādes šīs regulas 62. panta 2. punktā minēto produktu ražošanai, Komisija var pilnībā vai daļēji apturēt ievedmuitas nodokļa piemērošanu attiecībā uz konkrētiem cukura daudzumiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 142. pantā paredzēts, ka, lai nodrošinātu nepieciešamās piegādes šīs regulas 62. panta 2. punktā minēto produktu ražošanai, Komisija var pilnībā vai daļēji apturēt ievedmuitas nodokļa piemērošanu attiecībā uz konkrētiem cukura daudzumiem.

| (2) | Piemērošanas noteikumi attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 62. panta 2. punktā minētā rūpnieciskā cukura importu ir paredzēti 30.–30.d pantā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulā (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2). |
| --- | --- |

(2)

Piemērošanas noteikumi attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 62. panta 2. punktā minētā rūpnieciskā cukura importu ir paredzēti 30.–30.d pantā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulā (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2).

| (3) | Lai Regulas (EK) Nr. 1234/2007 62. panta 2. punktā minēto produktu ražošanai nepieciešamo piegāžu cenu saglabātu pasaules tirgus cenas līmenī, Kopienas interesēs ir pilnībā apturēt ievedmuitas nodokļa piemērošanu cukuram, kas paredzēts minēto produktu ražošanai 2008./2009. tirdzniecības gadā, attiecinot šo noteikumu uz daudzumu, kas atbilst pusei no Kopienai vajadzīgā rūpnieciskā cukura daudzuma. |
| --- | --- |

(3)

Lai Regulas (EK) Nr. 1234/2007 62. panta 2. punktā minēto produktu ražošanai nepieciešamo piegāžu cenu saglabātu pasaules tirgus cenas līmenī, Kopienas interesēs ir pilnībā apturēt ievedmuitas nodokļa piemērošanu cukuram, kas paredzēts minēto produktu ražošanai 2008./2009. tirdzniecības gadā, attiecinot šo noteikumu uz daudzumu, kas atbilst pusei no Kopienai vajadzīgā rūpnieciskā cukura daudzuma.

| (4) | Tāpēc 2008./2009. tirdzniecības gadam ir jānosaka rūpnieciskā cukura importa daudzumi. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc 2008./2009. tirdzniecības gadam ir jānosaka rūpnieciskā cukura importa daudzumi.

| (5) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 30. pantu 2008./2009. tirdzniecības gadā pilnībā aptur ievedmuitas nodokļa piemērošanu attiecībā uz 400 000 tonnām rūpnieciskā cukura ar KN kodu 1701 un kārtas numuru 09.4390.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp.

2

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 17.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/19

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 4. jūnijs)

par valsts atbalstu C 57/07 (ex N 843/06), ko Slovākijas Republika plāno īstenot attiecībā uz Alas Slovakia, s.r.o.

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2254)

(Autentisks ir tikai teksts slovāku valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/734/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinot ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2006. gada 15. decembra vēstuli, kuru Komisija reģistrēja 2006. gada 18. decembrī (A/40324), Slovākijas iestādes saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu paziņoja par savu nolūku sniegt reģionālo individuālo investīciju atbalstu nodokļu atvieglojumu veidā Alas Slovakia, s.r.o. investīciju darbību veikšanai deviņās dažādās vietās (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar 2006. gada 15. decembra vēstuli, kuru Komisija reģistrēja 2006. gada 18. decembrī (A/40324), Slovākijas iestādes saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu paziņoja par savu nolūku sniegt reģionālo individuālo investīciju atbalstu nodokļu atvieglojumu veidā Alas Slovakia, s.r.o. investīciju darbību veikšanai deviņās dažādās vietās (2).

| (2) | Informācijas pieprasījumi tika izsūtīti attiecīgi 2007. gada 13. februārī (D/50598), 2007. gada 8. maijā (D/51936), 2007. gada 25. jūlijā (D/53139) un 2007. gada 12. oktobrī (D/54058). Slovākijas iestādes pārsūtīja papildu informāciju vēstulēs, kas ir datētas ar 2007. gada 12. martu (A/32162), 2007. gada 4. jūniju (A/34580), 2007. gada 13. augustu (A/36769) un 2007. gada 31. oktobri (A/39017). |
| --- | --- |

(2)

Informācijas pieprasījumi tika izsūtīti attiecīgi 2007. gada 13. februārī (D/50598), 2007. gada 8. maijā (D/51936), 2007. gada 25. jūlijā (D/53139) un 2007. gada 12. oktobrī (D/54058). Slovākijas iestādes pārsūtīja papildu informāciju vēstulēs, kas ir datētas ar 2007. gada 12. martu (A/32162), 2007. gada 4. jūniju (A/34580), 2007. gada 13. augustu (A/36769) un 2007. gada 31. oktobri (A/39017).

| (3) | Komisija ar 2007. gada 11. decembra vēstuli (turpmāk tekstā – “procedūras uzsākšanas lēmums”) informēja Slovākiju par savu lēmumu saistībā ar atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar 2007. gada 11. decembra vēstuli (turpmāk tekstā – “procedūras uzsākšanas lēmums”) informēja Slovākiju par savu lēmumu saistībā ar atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā.

| (4) | Komisijas lēmums uzsākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums uzsākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.

| (5) | Komisija nesaņēma piezīmes ne no ieinteresētajām personām, ne Slovākijas Republikas. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nesaņēma piezīmes ne no ieinteresētajām personām, ne Slovākijas Republikas.

II.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

2.1.   Pasākuma mērķis

| (6) | Atbalsta pasākuma mērķis ir veicināt reģionālo attīstību Nitra
   (4), Trnava
   (5) un Trenčín reģionos
   (6), kuri atrodas Slovākijas rietumu daļā, kurai paziņojuma iesniegšanas laikā saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu bija atbalstāmā apgabala statuss; saskaņā ar Slovākijas reģionālā atbalsta karti 2004.–2006. gadam (7) atbalsta maksimālā intensitāte ir 50 % tīrās dotācijas ekvivalenta (TDE). |
| --- | --- |

(6)

Atbalsta pasākuma mērķis ir veicināt reģionālo attīstību Nitra
   (4), Trnava
   (5) un Trenčín reģionos
   (6), kuri atrodas Slovākijas rietumu daļā, kurai paziņojuma iesniegšanas laikā saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu bija atbalstāmā apgabala statuss; saskaņā ar Slovākijas reģionālā atbalsta karti 2004.–2006. gadam (7) atbalsta maksimālā intensitāte ir 50 % tīrās dotācijas ekvivalenta (TDE).

| (7) | Ierosinātais projekts ir Slovākijas iestāžu paziņotais individuālā atbalsta pasākums, t. i., šis atbalsts netiek piešķirts saskaņā ar pastāvošo atbalsta shēmu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (8). |
| --- | --- |

(7)

Ierosinātais projekts ir Slovākijas iestāžu paziņotais individuālā atbalsta pasākums, t. i., šis atbalsts netiek piešķirts saskaņā ar pastāvošo atbalsta shēmu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (8).

2.2.   Atbalsta forma un veids

| (8) | Paziņotais pasākums ir jāīsteno kā nodokļu atvieglojums, ko piemēro katru gadu laika posmā no 2007. līdz 2011. gadam. Ikgadējais atvieglojums nepārsniedz 50 % no uzņēmuma Alas Slovakia, s.r.o. ienākuma nodokļa. Nodokļu atvieglojuma kopējā summa nepārsniedz SKK 100 813 444 atbilstoši valsts valūtas pašreizējai vērtībai (9) (apmēram 2,89 miljoni euro). Šo atbalstu nevar apvienot ar atbalstu no citiem avotiem, lai segtu tās pašas attaisnotās izmaksas. |
| --- | --- |

(8)

Paziņotais pasākums ir jāīsteno kā nodokļu atvieglojums, ko piemēro katru gadu laika posmā no 2007. līdz 2011. gadam. Ikgadējais atvieglojums nepārsniedz 50 % no uzņēmuma Alas Slovakia, s.r.o. ienākuma nodokļa. Nodokļu atvieglojuma kopējā summa nepārsniedz SKK 100 813 444 atbilstoši valsts valūtas pašreizējai vērtībai (9) (apmēram 2,89 miljoni euro). Šo atbalstu nevar apvienot ar atbalstu no citiem avotiem, lai segtu tās pašas attaisnotās izmaksas.

| (9) | Paziņotais atbalsts ir turpinājums tam atbalstam, kas agrāk tika saņemts kā nodokļa atvieglojums (pamatojoties uz Ienākuma nodokļa likuma 35.a pantu), kuru Slovākijas Republikas Valsts atbalsta birojs apstiprināja pirms Slovākijas Republikas iestāšanās Eiropas Savienībā (10). |
| --- | --- |

(9)

Paziņotais atbalsts ir turpinājums tam atbalstam, kas agrāk tika saņemts kā nodokļa atvieglojums (pamatojoties uz Ienākuma nodokļa likuma 35.a pantu), kuru Slovākijas Republikas Valsts atbalsta birojs apstiprināja pirms Slovākijas Republikas iestāšanās Eiropas Savienībā (10).

| (10) | Saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 35.a panta atbalsta saņēmējam turpmākajos piecos gados tiek piešķirts uzņēmuma ienākuma nodokļa atlaide 100 % apmērā, un vēlāk tam ir iespēja pieteikties uz turpmāku nodokļu atlaidi 50 % apmērā vēl uz turpmākajiem pieciem gadiem. Iesniegtais paziņojums attiecas uz šo otru piecu gadu laika posmu. Paziņotais atbalsts, atšķirībā no pirmspievienošanās atbalsta, sedz citas attaisnotās izmaksas un daļēji tiek piešķirts arī citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 35.a panta atbalsta saņēmējam turpmākajos piecos gados tiek piešķirts uzņēmuma ienākuma nodokļa atlaide 100 % apmērā, un vēlāk tam ir iespēja pieteikties uz turpmāku nodokļu atlaidi 50 % apmērā vēl uz turpmākajiem pieciem gadiem. Iesniegtais paziņojums attiecas uz šo otru piecu gadu laika posmu. Paziņotais atbalsts, atšķirībā no pirmspievienošanās atbalsta, sedz citas attaisnotās izmaksas un daļēji tiek piešķirts arī citiem uzņēmumiem.

2.3.   Individuālā atbalsta juridiskais pamats

| (11) | Šā atbalsta valsts juridiskais pamats ir Valsts atbalsta likums Nr. 231/1999 ar grozījumiem; Ienākumu nodokļa likuma Nr. 595/2003 ar grozījumiem un Ienākumu nodokļa likums Nr. 366/1999 ar grozījumiem, kuri stājās spēkā 2003. gada 31. decembrī, un jo īpaši Ienākumu nodokļa likuma Nr. 595/2003 52. panta 3. punkts ar grozījumiem, ievērojot 35.a panta nosacījumus Ienākuma nodokļa likumā Nr. 366/1999 ar grozījumiem, kas stājās spēkā 2003. gada 31. decembrī (11). |
| --- | --- |

(11)

Šā atbalsta valsts juridiskais pamats ir Valsts atbalsta likums Nr. 231/1999 ar grozījumiem; Ienākumu nodokļa likuma Nr. 595/2003 ar grozījumiem un Ienākumu nodokļa likums Nr. 366/1999 ar grozījumiem, kuri stājās spēkā 2003. gada 31. decembrī, un jo īpaši Ienākumu nodokļa likuma Nr. 595/2003 52. panta 3. punkts ar grozījumiem, ievērojot 35.a panta nosacījumus Ienākuma nodokļa likumā Nr. 366/1999 ar grozījumiem, kas stājās spēkā 2003. gada 31. decembrī (11).

2.4.   Saņēmēji

| (12) | Atbalsta saņēmējs – Alas Slovakia, s.r.o. – ir liels uzņēmums. Tas ir pārņēmis darbu, ko agrāk pildīja bijušie valsts uzņēmumi – Západoslovenské kameňolomy a štrkopiesky un Strmáč Comp. Ltd. Saņēmējs darbojas minerālu, uz kuriem nav ekskluzīvu ieguves tiesību (grants, akmens), ieguves un apstrādes jomā, kas atbilst NACE saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas 08. nodaļas 08.1. grupas 08.11. un 08.12. klasei. Tas ir iesaistīts arī cementa un betona maisījumu ražošanā un pārdošanā – NACE klasifikācijas 23. nodaļas 23.6. grupas 23.63. klase. |
| --- | --- |

(12)

Atbalsta saņēmējs – Alas Slovakia, s.r.o. – ir liels uzņēmums. Tas ir pārņēmis darbu, ko agrāk pildīja bijušie valsts uzņēmumi – Západoslovenské kameňolomy a štrkopiesky un Strmáč Comp. Ltd. Saņēmējs darbojas minerālu, uz kuriem nav ekskluzīvu ieguves tiesību (grants, akmens), ieguves un apstrādes jomā, kas atbilst NACE saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas 08. nodaļas 08.1. grupas 08.11. un 08.12. klasei. Tas ir iesaistīts arī cementa un betona maisījumu ražošanā un pārdošanā – NACE klasifikācijas 23. nodaļas 23.6. grupas 23.63. klase.

| (13) | Saskaņā ar uzņēmuma tīmekļa vietnē sniegto informāciju Alas Slovakia, s.r.o. ir viens no vadošajiem keramikas ražotājiem Slovākijas Republikā. Tā tirgus daļa ir apmēram 15 %. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar uzņēmuma tīmekļa vietnē sniegto informāciju Alas Slovakia, s.r.o. ir viens no vadošajiem keramikas ražotājiem Slovākijas Republikā. Tā tirgus daļa ir apmēram 15 %.

| (14) | Alas Slovakia, s.r.o. lielākais akcionārs (67,45 %) ir Alas International Baustoffproduktions AG (turpmāk tekstā – Alas International), kura galvenais birojs atrodas Ohlsdorf (Austrija), un tas savukārt pieder ASAMER holding grupai. Alas International tika dibināts 1998. gadā kā kontrolakciju sabiedrība, lai starptautiskā mērogā darbotos minerālo pildvielu un betona izstrādājumu jomā. |
| --- | --- |

(14)

Alas Slovakia, s.r.o. lielākais akcionārs (67,45 %) ir Alas International Baustoffproduktions AG (turpmāk tekstā – Alas International), kura galvenais birojs atrodas Ohlsdorf (Austrija), un tas savukārt pieder ASAMER holding grupai. Alas International tika dibināts 1998. gadā kā kontrolakciju sabiedrība, lai starptautiskā mērogā darbotos minerālo pildvielu un betona izstrādājumu jomā.

2.5.   Investīciju projekts

| (15) | Saskaņā ar Slovākijas sniegtajiem datiem atbalsts attiecas gan uz trīs jaunu uzņēmumu (Červeník, Okoč un Prievidza) izveidi, gan uz sešu jau esošu ražotņu (Veľký Grob, Veľký Cetín, Komjatice, Kamenec pod Vtáčnikom, Hontianske Trsťany – Hrondín and Nitra) modernizāciju, racionalizāciju un diversifikāciju. Investīciju projekts ietvers moderna un videi draudzīga tehniskā aprīkojuma iepirkšanu no trešām personām un dažādu izejmateriālu (akmens un grants, kā arī to minerālās pildvielas) ieguves vietu izveidošanu un uzlabošanu. Šķiet, ka visi šie uzņēmumi ir pilnīgi neatkarīgi viens no otra, jo starp tiem nav ne funkcionālas saiknes, ne arī ekonomisku attiecību. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Slovākijas sniegtajiem datiem atbalsts attiecas gan uz trīs jaunu uzņēmumu (Červeník, Okoč un Prievidza) izveidi, gan uz sešu jau esošu ražotņu (Veľký Grob, Veľký Cetín, Komjatice, Kamenec pod Vtáčnikom, Hontianske Trsťany – Hrondín and Nitra) modernizāciju, racionalizāciju un diversifikāciju. Investīciju projekts ietvers moderna un videi draudzīga tehniskā aprīkojuma iepirkšanu no trešām personām un dažādu izejmateriālu (akmens un grants, kā arī to minerālās pildvielas) ieguves vietu izveidošanu un uzlabošanu. Šķiet, ka visi šie uzņēmumi ir pilnīgi neatkarīgi viens no otra, jo starp tiem nav ne funkcionālas saiknes, ne arī ekonomisku attiecību.

| (16) | Īstenojot minētās investīciju darbības, uzņēmums vēlas uzlabot ražojumu un sniegto pakalpojumu kvalitāti, kā arī nodrošināt investoriem būvniecības nozarē nepieciešamo ražojumu daudzumu un paveidu drošu piegādi. Projekta attaisnotās izmaksas tiek lēstas SKK 345 026 285 (apmēram 9,90 miljoni euro) atbilstoši valsts valūtas pašreizējai vērtībai. |
| --- | --- |

(16)

Īstenojot minētās investīciju darbības, uzņēmums vēlas uzlabot ražojumu un sniegto pakalpojumu kvalitāti, kā arī nodrošināt investoriem būvniecības nozarē nepieciešamo ražojumu daudzumu un paveidu drošu piegādi. Projekta attaisnotās izmaksas tiek lēstas SKK 345 026 285 (apmēram 9,90 miljoni euro) atbilstoši valsts valūtas pašreizējai vērtībai.

| (17) | Tika ziņots, ka darbs pie šiem investīciju projektiem sāksies 2007. gadā. Projekta īstenošana ir jāpabeidz līdz 2011. gadam. Plašāka informācija ir sniegta tabulā.









  Atrašanās vieta | Sākotnējo investīciju veids | Investīciju laika posms | Jaunradīto darba vietu skaits | Investīciju summa – nominālvērtība
  (tūkstošos Slovākijas kronu) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veľký Grob | Racionalizācija Esošo uzņēmumu paplašināšana | 2007, 2008 | — | 26 400 |
| Veľký Cetín | Modernizācija | 2007 | — | 9 000 |
| Komjatice | Modernizācija | 2008 | — | 10 200 |
| Kamenec pod Vtáčnikom | Modernizācija diversifikācija | 2007, 2008
  2010, 2011 | 27 | 151 000 |
| Hontianske Trsťany – Hrondín | Diversifikācija | 2008, 2009 | 20 | 49 000 |
| Červeník | Jaunu uzņēmumu izveide | 2007, 2009 | 16 | 40 000 |
| Okoč | Jaunu uzņēmumu izveide | 2007 | 14 | 29 000 |
| Nitra | Diversifikācija | 2008 | — | 14 000 |
| Prievidza | Jaunu uzņēmumu izveide | 2009, 2010 | 4 | 51 000 |
| Kopā | | | 81 | 379 600 |

(17)

Tika ziņots, ka darbs pie šiem investīciju projektiem sāksies 2007. gadā. Projekta īstenošana ir jāpabeidz līdz 2011. gadam. Plašāka informācija ir sniegta tabulā.

Atrašanās vieta

Sākotnējo investīciju veids

Investīciju laika posms

Jaunradīto darba vietu skaits

Investīciju summa – nominālvērtība

(tūkstošos Slovākijas kronu)

Veľký Grob

Racionalizācija Esošo uzņēmumu paplašināšana

2007, 2008

—

26 400

Veľký Cetín

Modernizācija

2007

—

9 000

Komjatice

Modernizācija

2008

—

10 200

Kamenec pod Vtáčnikom

Modernizācija diversifikācija

2007, 2008

2010, 2011

27

151 000

Hontianske Trsťany – Hrondín

Diversifikācija

2008, 2009

20

49 000

Červeník

Jaunu uzņēmumu izveide

2007, 2009

16

40 000

Okoč

Jaunu uzņēmumu izveide

2007

14

29 000

Nitra

Diversifikācija

2008

—

14 000

Prievidza

Jaunu uzņēmumu izveide

2009, 2010

4

51 000

Kopā

81

379 600

III.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (18) | Komisija savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu šajā lietā pauda šaubas par atbalsta saderību ar kopējo tirgu, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu un pamatnostādnēm par valstu reģionālo atbalstu (12) (turpmāk tekstā – “RAG 1998”), šādu iemeslu dēļ:






  — | Pirmkārt, Komisijai bija šaubas, vai ir ievērots reģionālo investīciju atbalsta ierobežojums attiecībā uz sākotnējām investīcijām, kā noteikts RAG 1998 4.4. punktā. Saskaņā ar RAG 1998 4.4. punktu sākotnējās investīcijas ir definētas kā investīcijas pamatkapitālā, kas ir saistītas ar jaunu uzņēmumu izveidi, esošo uzņēmumu paplašināšanu vai tādas darbības uzsākšanu, kas rada būtiskas izmaiņas kāda esoša uzņēmuma ražojumā vai ražošanas procesā (veicot racionalizāciju, diversifikāciju vai modernizācijiu). Šī definīcija neietver aizstāšanas investīcijas. Atbalsts aizstāšanas investīcijām ir jāuzskata par darbības atbalstu, kas ir atļauts vienīgi tad, ja ir ievēroti īpaši nosacījumi (sal. ar RAG 1998 4.15., 4.16. un 4.17. punktu).






  — | Izrādījās, ka vismaz trīs uzņēmumos (Veľký Grob, Veľký Cetín un Kamenec pod Vtáčnikom) saņēmējs gatavojas pirkt tāda paša veida iekārtas/aprīkojumu, kādas tas pašlaik izmanto un nomā. Var apšaubīt pirktā aprīkojuma uzlaboto kvalitāti vai attiecīgā ražojuma ievērojamu palielināšanos, kaut arī saņēmējs apgalvoja, ka jaunais aprīkojums būs modernāks par to, kas pašlaik tiek nomāts. |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisija savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu šajā lietā pauda šaubas par atbalsta saderību ar kopējo tirgu, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu un pamatnostādnēm par valstu reģionālo atbalstu (12) (turpmāk tekstā – “RAG 1998”), šādu iemeslu dēļ:

—

Pirmkārt, Komisijai bija šaubas, vai ir ievērots reģionālo investīciju atbalsta ierobežojums attiecībā uz sākotnējām investīcijām, kā noteikts RAG 1998 4.4. punktā. Saskaņā ar RAG 1998 4.4. punktu sākotnējās investīcijas ir definētas kā investīcijas pamatkapitālā, kas ir saistītas ar jaunu uzņēmumu izveidi, esošo uzņēmumu paplašināšanu vai tādas darbības uzsākšanu, kas rada būtiskas izmaiņas kāda esoša uzņēmuma ražojumā vai ražošanas procesā (veicot racionalizāciju, diversifikāciju vai modernizācijiu). Šī definīcija neietver aizstāšanas investīcijas. Atbalsts aizstāšanas investīcijām ir jāuzskata par darbības atbalstu, kas ir atļauts vienīgi tad, ja ir ievēroti īpaši nosacījumi (sal. ar RAG 1998 4.15., 4.16. un 4.17. punktu).

—

Izrādījās, ka vismaz trīs uzņēmumos (Veľký Grob, Veľký Cetín un Kamenec pod Vtáčnikom) saņēmējs gatavojas pirkt tāda paša veida iekārtas/aprīkojumu, kādas tas pašlaik izmanto un nomā. Var apšaubīt pirktā aprīkojuma uzlaboto kvalitāti vai attiecīgā ražojuma ievērojamu palielināšanos, kaut arī saņēmējs apgalvoja, ka jaunais aprīkojums būs modernāks par to, kas pašlaik tiek nomāts.

| — | Nitras uzņēmumā saņēmējs piedāvās klientiem tikai “papildu” pakalpojumus, lai “saglabātu uzņēmuma tirgus daļu, naudas plūsmu un saimnieciskās darbības rezultātus” (13). Bija grūti pamatot atbalsta nepieciešamību situācijā, kad nav paredzēts veikt papildu darbību. |
| --- | --- |

—

Nitras uzņēmumā saņēmējs piedāvās klientiem tikai “papildu” pakalpojumus, lai “saglabātu uzņēmuma tirgus daļu, naudas plūsmu un saimnieciskās darbības rezultātus” (13). Bija grūti pamatot atbalsta nepieciešamību situācijā, kad nav paredzēts veikt papildu darbību.

| — | Otrkārt, atiecīgais pasākums ir individuāls atbalsts, kas tiek piešķirts uzņēmumam, kurš darbojas konkrētā izejmateriālu ieguves nozarē. Līdz ar to šis atbalsta pasākums ir jāuzskata par selektīvu un ar lielāku ietekmi uz citiem uzņēmumiem, kas darbojas tajā pašā nozarē. Saskaņā ar RAG 1998 2. punktu individuāls ad hoc atbalsts, kas tiek sniegts vienam uzņēmumam vai skar tikai vienu darbības jomu, var būtiski ietekmēt konkurenci attiecīgajā tirgū, bet tā ietekme uz reģiona attīstību var būt pārak niecīga. Šādu atbalstu parasti piešķir konkrētu rūpniecības nozaru politikas jomām, un tas neatbilst pašai reģionālā atbalsta politikas būtībai. Šai politikai ir jāpaliek neitrālai attiecībā uz ražošanas resursu sadali starp dažādām ekonomikas nozarēm un darbībām. Noslēgumā jāpiemin, ka RAG 1998 ir negatīva nostāja pret individuālā atbalsta pasākumiem, ja vien netiek pierādīts, ka šā atbalsta reģionālais ieguldījums pārsniedz konkurences kropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību. Šajā gadījumā Komisijai ir radušās šaubas, vai ierobežotais ieguldījums reģionālajā attīstībā var attaisnot samērā lielo atbalsta summu par katru jaunizveidoto darba vietu.






  — | No iesniegtās informācijas izriet, ka ar investīciju atbalsta palīdzību no jauna radīs tikai 81 tiešo darba vietu, kā arī kādas 57 tiešās darba vietas, kuras saņēmējs bija izveidojis iepriekš, tiks saglabātas. Jaunas darba vietas tiktu izveidotas tikai piecās no deviņām projekta vietām (sk. iepriekšējo tabulu). Komisija norādīja, ka 34 no 81 jaunajām darba vietām jāizveido plānotajos trīs jaunajos uzņēmumos (14). Līdz ar to Komisijai radās šaubas par to, vai šī salīdzinoši lielā atbalsta summa, kāda ir paredzēta uz katru jaunizveidoto darba vietu, jo īpaši zemo algu sektorā (atbalsts uz katru jaunizveidoto tiešo darba vietu atbilstu apmēram septiņām gada algām), bija pamatots. |
| --- | --- | --- |

—

Otrkārt, atiecīgais pasākums ir individuāls atbalsts, kas tiek piešķirts uzņēmumam, kurš darbojas konkrētā izejmateriālu ieguves nozarē. Līdz ar to šis atbalsta pasākums ir jāuzskata par selektīvu un ar lielāku ietekmi uz citiem uzņēmumiem, kas darbojas tajā pašā nozarē. Saskaņā ar RAG 1998 2. punktu individuāls ad hoc atbalsts, kas tiek sniegts vienam uzņēmumam vai skar tikai vienu darbības jomu, var būtiski ietekmēt konkurenci attiecīgajā tirgū, bet tā ietekme uz reģiona attīstību var būt pārak niecīga. Šādu atbalstu parasti piešķir konkrētu rūpniecības nozaru politikas jomām, un tas neatbilst pašai reģionālā atbalsta politikas būtībai. Šai politikai ir jāpaliek neitrālai attiecībā uz ražošanas resursu sadali starp dažādām ekonomikas nozarēm un darbībām. Noslēgumā jāpiemin, ka RAG 1998 ir negatīva nostāja pret individuālā atbalsta pasākumiem, ja vien netiek pierādīts, ka šā atbalsta reģionālais ieguldījums pārsniedz konkurences kropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību. Šajā gadījumā Komisijai ir radušās šaubas, vai ierobežotais ieguldījums reģionālajā attīstībā var attaisnot samērā lielo atbalsta summu par katru jaunizveidoto darba vietu.

—

No iesniegtās informācijas izriet, ka ar investīciju atbalsta palīdzību no jauna radīs tikai 81 tiešo darba vietu, kā arī kādas 57 tiešās darba vietas, kuras saņēmējs bija izveidojis iepriekš, tiks saglabātas. Jaunas darba vietas tiktu izveidotas tikai piecās no deviņām projekta vietām (sk. iepriekšējo tabulu). Komisija norādīja, ka 34 no 81 jaunajām darba vietām jāizveido plānotajos trīs jaunajos uzņēmumos (14). Līdz ar to Komisijai radās šaubas par to, vai šī salīdzinoši lielā atbalsta summa, kāda ir paredzēta uz katru jaunizveidoto darba vietu, jo īpaši zemo algu sektorā (atbalsts uz katru jaunizveidoto tiešo darba vietu atbilstu apmēram septiņām gada algām), bija pamatots.

| — | Attiecībā uz netiešo darba vietu skaitu Slovākijas iestādes vēstulē, kas ir datēta ar 2007. gada 17. februāri, vispirms norādīja, ka tiks izveidotas 100 netiešās darba vietas. Vēlāk, 2007. gada 4. jūnijā, sniedzot informāciju otrreiz, tās atsaucās uz statistikas datiem, ko sagatavojusi Eiropas Minerālo pildvielu asociācija, apgalvojot, ka netiešo darba vietu skaits sasniegs 414–690. Saskaņā ar šo pētījumu tajā nozarē, kurā uzņēmums īsteno uzņēmējdarbību, uz katru jaunizveidoto darba vietu tiek radītas apmēram 3–5 citas darba vietas. Informācijā, kas tika iesniegta 2007. gada 13. augustā, Slovākijas iestādes atsaucās uz pētījumu, ko uzņēmumam Alas bija veikusi Leobenas universitāte (Austrija), un saskaņā ar šo pētījumu izejmateriālu pārstrādes jomā katra jaunizveidotā darba vieta atbilst 30–40 netiešām darba vietām (15). Komisijai bija šaubas, vai vispārīgais ziņojums par minerālu ieguvi bija attiecināms uz situāciju būvmateriālu nozarē. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz netiešo darba vietu skaitu Slovākijas iestādes vēstulē, kas ir datēta ar 2007. gada 17. februāri, vispirms norādīja, ka tiks izveidotas 100 netiešās darba vietas. Vēlāk, 2007. gada 4. jūnijā, sniedzot informāciju otrreiz, tās atsaucās uz statistikas datiem, ko sagatavojusi Eiropas Minerālo pildvielu asociācija, apgalvojot, ka netiešo darba vietu skaits sasniegs 414–690. Saskaņā ar šo pētījumu tajā nozarē, kurā uzņēmums īsteno uzņēmējdarbību, uz katru jaunizveidoto darba vietu tiek radītas apmēram 3–5 citas darba vietas. Informācijā, kas tika iesniegta 2007. gada 13. augustā, Slovākijas iestādes atsaucās uz pētījumu, ko uzņēmumam Alas bija veikusi Leobenas universitāte (Austrija), un saskaņā ar šo pētījumu izejmateriālu pārstrādes jomā katra jaunizveidotā darba vieta atbilst 30–40 netiešām darba vietām (15). Komisijai bija šaubas, vai vispārīgais ziņojums par minerālu ieguvi bija attiecināms uz situāciju būvmateriālu nozarē.

| — | Turklāt atbalsts ir piešķirts tādām darbībām ieguves rūpniecībā, kuras atrašanās vietu nenosaka atbalsta piešķiršana, bet gan dabas resursu pieejamība; reģionālie atpalicības iemesli, kas parasti kavē reģionālo attīstību, to ietekmē mazāk. Līdz ar to var uzskatīt, ka šos resursus varētu izmantot arī nesaņemot atbalstu. Turklāt, tā kā Alas saskaņā ar ilgtermiņa licencēm jau darbojas lielākajā daļā šo uzņēmumu, papildu reģionālā atbalsta stimulējošā ietekme bija apšaubāma. |
| --- | --- |

—

Turklāt atbalsts ir piešķirts tādām darbībām ieguves rūpniecībā, kuras atrašanās vietu nenosaka atbalsta piešķiršana, bet gan dabas resursu pieejamība; reģionālie atpalicības iemesli, kas parasti kavē reģionālo attīstību, to ietekmē mazāk. Līdz ar to var uzskatīt, ka šos resursus varētu izmantot arī nesaņemot atbalstu. Turklāt, tā kā Alas saskaņā ar ilgtermiņa licencēm jau darbojas lielākajā daļā šo uzņēmumu, papildu reģionālā atbalsta stimulējošā ietekme bija apšaubāma.

| — | Treškārt, ierobežotais ieguldījums reģionālajā attīstībā ir jālīdzsvaro ar minētā atbalsta pasākuma ietekmi uz tirdzniecību, kas saskaņā ar Slovākijas iestāžu informāciju arī būs neliela. Attiecīgo ražojumu pārdošanas rādiuss ir ierobežots (apmēram 50 km pa autoceļiem vai 150 km pa dzelzceļu), ņemot vērā to relatīvi nelielo vērtību attiecībā uz transportēšanas izmaksām. Slovākijas iestādes norādīja, ka tikai viens uzņēmums (Hontianske Trsťany – Hrondín) spētu eksportēt uz Ungāriju daļu savas produkcijas (līdz pat 50 000 tonnām būvniecības šķembu, kuru kopējā vērtība gada būtu ir 9 miljoni Slovākijas kronu). Tiek plānots, ka trīs citi uzņēmumi (Veľký Cetín, Okoč un Komjatice) konkurēs ar importu no Ungārijas. Alas Slovakia, s.r.o. neplāno konkurēt ar citiem minerālu ieguves un pārstrādes ražotājiem no Austrijas vai Čehijas. Taču šķita, ka tas ir pretrunā informācijai, kas bija iekļauta pieteikumā uz atbalsta pirmo daļu, kurš tika iesniegts Slovākijas iestādēm 2003. gada 16. aprīlī un kurā bija minēti potenciālie konkurenti no šīm divām valstīm.
  Ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu atrašanās vietu, Komisijai bija šaubas par pakāpi, kādā tiks kropļota tirdzniecība ar citām dalībvalstīm (piemēram, ar Austriju vai Čehijas Republiku). |
| --- | --- |

—

Treškārt, ierobežotais ieguldījums reģionālajā attīstībā ir jālīdzsvaro ar minētā atbalsta pasākuma ietekmi uz tirdzniecību, kas saskaņā ar Slovākijas iestāžu informāciju arī būs neliela. Attiecīgo ražojumu pārdošanas rādiuss ir ierobežots (apmēram 50 km pa autoceļiem vai 150 km pa dzelzceļu), ņemot vērā to relatīvi nelielo vērtību attiecībā uz transportēšanas izmaksām. Slovākijas iestādes norādīja, ka tikai viens uzņēmums (Hontianske Trsťany – Hrondín) spētu eksportēt uz Ungāriju daļu savas produkcijas (līdz pat 50 000 tonnām būvniecības šķembu, kuru kopējā vērtība gada būtu ir 9 miljoni Slovākijas kronu). Tiek plānots, ka trīs citi uzņēmumi (Veľký Cetín, Okoč un Komjatice) konkurēs ar importu no Ungārijas. Alas Slovakia, s.r.o. neplāno konkurēt ar citiem minerālu ieguves un pārstrādes ražotājiem no Austrijas vai Čehijas. Taču šķita, ka tas ir pretrunā informācijai, kas bija iekļauta pieteikumā uz atbalsta pirmo daļu, kurš tika iesniegts Slovākijas iestādēm 2003. gada 16. aprīlī un kurā bija minēti potenciālie konkurenti no šīm divām valstīm.

Ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu atrašanās vietu, Komisijai bija šaubas par pakāpi, kādā tiks kropļota tirdzniecība ar citām dalībvalstīm (piemēram, ar Austriju vai Čehijas Republiku).

| — | Visbeidzot, kā noteikts Komisijas paziņojumā par konkrētā tirgus definēšanu Kopienas konkurences tiesību nolūkā (16), zināmos gadījumos, pat ja piegādes no konkrētās rūpnīcas aptver tikai noteiktu teritoriju ap šo rūpnīcu, šo rūpnīcu izvietojums var būt tāds, ka notiek ievērojama pārklāšanās attiecībā uz teritorijām ap dažādām rūpnīcām. Šādā gadījumā ir iespējams, ka šo ražojumu cenu ietekmētu ķēdes aizstāšanas efekts, tādejādi ierobežojot plašāku ģeogrāfisko tirgu.
  Tā rezultātā Komisijai bija šaubas, vai paredzētais atbalsta ieguldījums reģionālajā attīstībā kompensēs tā negatīvo ietekmi uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, kā noteikts Komisijas paziņojumā par konkrētā tirgus definēšanu Kopienas konkurences tiesību nolūkā (16), zināmos gadījumos, pat ja piegādes no konkrētās rūpnīcas aptver tikai noteiktu teritoriju ap šo rūpnīcu, šo rūpnīcu izvietojums var būt tāds, ka notiek ievērojama pārklāšanās attiecībā uz teritorijām ap dažādām rūpnīcām. Šādā gadījumā ir iespējams, ka šo ražojumu cenu ietekmētu ķēdes aizstāšanas efekts, tādejādi ierobežojot plašāku ģeogrāfisko tirgu.

Tā rezultātā Komisijai bija šaubas, vai paredzētais atbalsta ieguldījums reģionālajā attīstībā kompensēs tā negatīvo ietekmi uz tirdzniecību.

IV.   SLOVĀKIJAS REPUBLIKAS UN IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (19) | Ne no Slovākijas iestādēm, ne trešām personām netika saņemtas piezīmes, kas kliedētu šaubas, kuras radās līdz ar oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(19)

Ne no Slovākijas iestādēm, ne trešām personām netika saņemtas piezīmes, kas kliedētu šaubas, kuras radās līdz ar oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu.

V.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

V.1.   Pasākuma likumīgums

| (20) | Paziņojot atbalsta pasākumu ar pārtraukšanas klauzulu, līdz Komisija sniedz apstiprinājumu, Slovākijas iestādes ir ievērojušas EK līguma 88. panta 3. punkta procedūras noteikumus. |
| --- | --- |

(20)

Paziņojot atbalsta pasākumu ar pārtraukšanas klauzulu, līdz Komisija sniedz apstiprinājumu, Slovākijas iestādes ir ievērojušas EK līguma 88. panta 3. punkta procedūras noteikumus.

V.2.   Pasākuma valsts atbalstaveids

| (21) | Komisija uzskata, ka pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē to iemeslu dēļ, kas jau norādīti procedūras uzsākšanas lēmumā. |
| --- | --- |

(21)

Komisija uzskata, ka pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē to iemeslu dēļ, kas jau norādīti procedūras uzsākšanas lēmumā.

V.2.1.   Valsts resursu izmantošana

| (22) | Valsts resursi ir iesaistīti, jo paredzēts atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājuma. |
| --- | --- |

(22)

Valsts resursi ir iesaistīti, jo paredzēts atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājuma.

V.2.2.   Ekonomiskais izdevīgums

| (23) | Pasākums atbrīvo Alas Slovakia, s.r.o. no izmaksām, kuras tam būtu jāsedz parastos tirgus apstākļos. Tāpēc Alas Slovakia, s.r.o. iegūst priekšrocību salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(23)

Pasākums atbrīvo Alas Slovakia, s.r.o. no izmaksām, kuras tam būtu jāsedz parastos tirgus apstākļos. Tāpēc Alas Slovakia, s.r.o. iegūst priekšrocību salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem.

V.2.3.   Selektivitāte

| (24) | Pasākums ir selektīvs, jo tas attiecas tikai uz vienu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(24)

Pasākums ir selektīvs, jo tas attiecas tikai uz vienu uzņēmumu.

V.2.4.   Konkurences un tirdzniecības kropļojumi

| (25) | Visbeidzot, projektā iekļautā produkcija ir pakļauta tirdzniecībai. Tādēļ tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. Turklāt Alas Slovakia, s.r.o. piešķirtā priekšrocība un tā produkcija kropļo konkurenci vai iespējams radīs konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

(25)

Visbeidzot, projektā iekļautā produkcija ir pakļauta tirdzniecībai. Tādēļ tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. Turklāt Alas Slovakia, s.r.o. piešķirtā priekšrocība un tā produkcija kropļo konkurenci vai iespējams radīs konkurences kropļojumus.

V.3.   Atbilstība

| (26) | Ciktāl šis pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, tā atbilstība ir jāvērtē, ievērojot EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētos izņēmumus. Šajā gadījumā netiek piemēroti izņēmumi, kas ir paredzēti EK līguma 87. panta 2. punktā un attiecas uz sociālo atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem; atbalstu, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko ir radījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi; un atbalstu, ko sniedz dažiem Vācijas Federatīvās Republikas apvidiem. Šo pasākumu nevar uzskatīt par būtisku projektu, kas atbilst Eiropas kopīgajām interesēm vai novērstu nopietnus traucējumus Slovākijas tautsaimniecībā, kā to paredz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Šis pasākums nav arī izņēmums, ko pieļauj EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts, kurā teikts, ka atbalsta apstiprināšanai pietiek, ja tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tāpat arī tā mērķis nav veicināt kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, kā to paredz EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(26)

Ciktāl šis pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, tā atbilstība ir jāvērtē, ievērojot EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētos izņēmumus. Šajā gadījumā netiek piemēroti izņēmumi, kas ir paredzēti EK līguma 87. panta 2. punktā un attiecas uz sociālo atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem; atbalstu, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko ir radījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi; un atbalstu, ko sniedz dažiem Vācijas Federatīvās Republikas apvidiem. Šo pasākumu nevar uzskatīt par būtisku projektu, kas atbilst Eiropas kopīgajām interesēm vai novērstu nopietnus traucējumus Slovākijas tautsaimniecībā, kā to paredz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Šis pasākums nav arī izņēmums, ko pieļauj EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts, kurā teikts, ka atbalsta apstiprināšanai pietiek, ja tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tāpat arī tā mērķis nav veicināt kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, kā to paredz EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts.

| (27) | EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā tiek pieļauts atbalsts, lai veicinātu ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs. Nitra, Trnava un Trenčín (Slovākijas rietumdaļa) reģioni ir šim izņēmumam atbilstīgi. |
| --- | --- |

(27)

EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā tiek pieļauts atbalsts, lai veicinātu ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs. Nitra, Trnava un Trenčín (Slovākijas rietumdaļa) reģioni ir šim izņēmumam atbilstīgi.

| (28) | Savā lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija paskaidroja iemeslus (kas apkopoti šā lēmuma III daļā), kādēļ tā šaubījās, ka pasākums kvalificējams kā izņēmums saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Tā kā nav iesniegtas Slovākijas Republikas vai trešo personu piezīmes, Komisija var vienīgi secināt, ka šīs šaubas ir apstiprinājušās. |
| --- | --- |

(28)

Savā lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija paskaidroja iemeslus (kas apkopoti šā lēmuma III daļā), kādēļ tā šaubījās, ka pasākums kvalificējams kā izņēmums saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Tā kā nav iesniegtas Slovākijas Republikas vai trešo personu piezīmes, Komisija var vienīgi secināt, ka šīs šaubas ir apstiprinājušās.

VI.   SECINĀJUMS

| (29) | Komisija konstatē, ka Slovākijas Republikas paziņotais pasākums, kā norādīts 6.–10. punktā iepriekš, nav saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līgumā izklāstītajiem izņēmumiem un ir jāaizliedz. Kā norāda Slovākijas iestādes, atbalsts nav bijis piešķirts, tādēļ nav vajadzības pieprasīt tā atmaksu, |
| --- | --- |

(29)

Komisija konstatē, ka Slovākijas Republikas paziņotais pasākums, kā norādīts 6.–10. punktā iepriekš, nav saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līgumā izklāstītajiem izņēmumiem un ir jāaizliedz. Kā norāda Slovākijas iestādes, atbalsts nav bijis piešķirts, tādēļ nav vajadzības pieprasīt tā atmaksu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Paziņotais nodokļu atvieglojums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

Valsts atbalsts, kuru Slovākijas Republika plāno īstenot attiecībā uz Alas Slovakia, s.r.o. SKK 100 813 444 (apmēram 2,89 miljoni euro) apmērā, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

Šā iemesla dēļ atbalsts nav īstenojams.

2. pants

Slovākijas Republika divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem, kas veikti, lai ieverotu šo lēmumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovākijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 30, 2.2.2008., 13. lpp.

1

(2)  Komisija ar 2006. gada 13. februāra vēstuli lūdza Slovākijas iestādes iesniegt izvērtēšanai deviņus dažādus paziņojumus, lai Komisijas dienesti varētu izvērtēt atsevišķi katru no šiem deviņiem projektiem un to atbilstību. Savā 2007. gada 12. marta atbildē Slovākijas iestādes paskaidroja Komisijai, ka Alas Slovakia, s.r.o. ir viena nodokļu maksātāja vienība ar vairākiem uzņēmumiem, kuriem ir kopējas nodokļu saistības. Spēkā esošie Slovākijas tiesību akti neļauj nodokļu maksātājiem aprēķināt nodokļa bāzi un uzņēmuma ienākuma nodokli katrai organizatoriskajai vienībai atsevišķi. Līdz ar to Slovākijas iestādes uzskata, ka nav iespējams aprēķināt atbalsta summu, ko saņem katrs uzņēmums atsevišķi.

2

Alas Slovakia, s.r.o.

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Šādās pašvaldībās: Nitra, Komjatice, Veľký Cetín, Hontianske Trsťany-Hrondín.

4

Nitra, Komjatice, Veľký Cetín, Hontianske Trsťany-Hrondín

(5)  Šādās pašvaldībās: Červeník, Veľký Grob, Okoč.

5

Červeník, Veľký Grob, Okoč

(6)  Šādās pašvaldībās: Kamenec pod Vtáčnikom, Prievidza.

6

Kamenec pod Vtáčnikom, Prievidza

(7)  Valsts atbalsts SK 72/2003 – Slovākijas Republika – “Slovākijas Republikas reģionālā valsts atbalsta karte”.

7

(8)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

8

(9)  Izteikts atbilstoši 2007. gada vērtībai un aprēķināts pēc bāzes likmes 5,62 %, kāda bija spēkā paziņojuma sniegšanas dienā.

9

(10)  Saskaņā ar 2003. gada 25. augustā izdoto Slovākijas Republikas Valsts atbalsta biroja paziņojumu Nr. 1108/2003 valsts atbalsts (2003.–2012.) Alas Slovakia, s.r.o. tika apstiprināts tā maksimālajā apmērā, t. i., SKK 87 145 485, atbilstoši grozījumiem Likuma Nr. 472/2002 35.a pantā un atbilstoši Likumam Nr. 366/1999. Saskaņā ar pagaidu procedūru šis valsts atbalsts (SK 53/03) tika uzskatīts par “pašreizējo atbalstu”.

10

Alas Slovakia, s.r.o.

(11)  Valsts atbalsta likums Nr. 231/1999 ar grozījumiem, Ienākuma nodokļa likums Nr. 595/2003 ar grozījumiem un Ienākumu nodokļa likums Nr. 366/1999 ar grozījumiem, kas stājās spēkā 2003. gada 31. decembrī, un jo īpaši 52. panta 3. punkts Ienākumu nodokļa likumā Nr. 595/2003 ar grozījumiem, ievērojot 35.a panta nosacījumus Ienākumu nodokļa likumā Nr. 366/1999 ar grozījumiem, kas stājās spēkā 2003. gada 31. decembrī.

11

(12)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

12

(13)  Slovākijas Republikas Finanšu ministrijas vēstule, datēta ar 2007. gada 31. maiju (ref. MF/8790/2007-832).

13

(14)  Šajā jautājumā jāuzsver, ka 16 jaunās darba vietas no 81 ir jāveido Červeník, darbu veikšanas vietā, kurai vēl nav nav piešķirta izejmateriālu ieguves atļauja.

14

Červeník

(15)  “Sociāli ekonomiskie pētījumi šajā no izrakteņiem ražoto gala produktu sektorā atklāj, ka darba vietu skaits, kas tiek izveidotas izrakteņu apstrādes jomā, ir 30–40 reizes lielāks nekā darba vietu skaits izrakteņu sektorā” (citēts no Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta pasūtītā pētījuma “Pētījums par izrakteņu plānošanas politiku Eiropā”, 31. lappuse).

15

(16)  OV C 372, 9.12.1997., 5. lpp.

16

---

| 17.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 16. septembris),

ar kuru ieceļ Komisijas pārstāvi Eiropas Zāļu aģentūras valdē

(2008/735/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (1), un jo īpaši tās 65. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 65. pantu Eiropas Zāļu aģentūras (turpmāk “aģentūra”) valdē jābūt diviem Komisijas pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 65. pantu Eiropas Zāļu aģentūras (turpmāk “aģentūra”) valdē jābūt diviem Komisijas pārstāvjiem.

| (2) | Komisijā ir pārdalītas kompetences jomas, tāpēc jāieceļ viens jauns Eiropas Zāļu aģentūras valdes loceklis no Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta un viņa vietnieks, kurš aizstās šo locekli viņa prombūtnes laikā un balsos viņa vārdā, |
| --- | --- |

(2)

Komisijā ir pārdalītas kompetences jomas, tāpēc jāieceļ viens jauns Eiropas Zāļu aģentūras valdes loceklis no Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta un viņa vietnieks, kurš aizstās šo locekli viņa prombūtnes laikā un balsos viņa vārdā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Komisijas pārstāvis Eiropas Zāļu aģentūras valdē ir persona, kura ieņem šādu amatu un pilda šādas funkcijas:

| a) | galvenais padomnieks, kurš specializējies sabiedrības veselības jomā un kurš dod padomus par veselības stratēģiju Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram un palīdz Sabiedrības veselības un risku izvērtēšanas direktorāta direktoram. |
| --- | --- |

a)

galvenais padomnieks, kurš specializējies sabiedrības veselības jomā un kurš dod padomus par veselības stratēģiju Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram un palīdz Sabiedrības veselības un risku izvērtēšanas direktorāta direktoram.

Viņa vietnieks ir persona, kura ieņem šādu amatu un pilda šādas funkcijas:

| b) | Veselības stratēģijas un veselības sistēmu nodaļas vadītājs, kura pienākumos ietilpst sabiedrības veselības politikas nostādņu un rīcības noteikšana un formulēšana, arī farmācijas nozarē, un nodaļas darbības vispārējas virzības nodrošināšana, pamatojoties uz Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta un/vai Sabiedrības veselības un risku izvērtēšanas direktorāta darba programmu. |
| --- | --- |

b)

Veselības stratēģijas un veselības sistēmu nodaļas vadītājs, kura pienākumos ietilpst sabiedrības veselības politikas nostādņu un rīcības noteikšana un formulēšana, arī farmācijas nozarē, un nodaļas darbības vispārējas virzības nodrošināšana, pamatojoties uz Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta un/vai Sabiedrības veselības un risku izvērtēšanas direktorāta darba programmu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro personām, kuras šā lēmuma pieņemšanas dienā ieņem 1. pantā minētos amatus, arī tad, ja tās šos amatus ieņem uz laiku, un ikvienai personai, kura pārņēmusi minētos amata pienākumus no minētajām personām.

3. pants

Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors paziņo valdes priekšsēdētājam un aģentūras direktoram 1. pantā minētajos amatos iecelto personu vārdu un uzvārdu, kā arī ziņo par izmaiņām.

Briselē, 2008. gada 16. septembriī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

1

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 17.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/26

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2008/736/KĀDP

(2008. gada 15. septembris)

par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu un 25. panta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2008. gada 1. septembrī pauda nopietnas bažas par atklāto konfliktu, kas bija sācies Gruzijā, un apliecināja Eiropas Savienības (ES) gatavību atbalstīt visus pūliņus, lai nodrošinātu mierīgu un noturīgu konflikta atrisinājumu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2008. gada 1. septembrī pauda nopietnas bažas par atklāto konfliktu, kas bija sācies Gruzijā, un apliecināja Eiropas Savienības (ES) gatavību atbalstīt visus pūliņus, lai nodrošinātu mierīgu un noturīgu konflikta atrisinājumu.

| (2) | Eiropadome arī atgādināja, ka Gruzijas konflikta mierīga un noturīga atrisinājuma pamatā ir jābūt starptautiskos tiesību aktos, Eiropas Drošības un sadarbības konferences Helsinku Nobeiguma aktā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijās atzītiem neatkarības, suverenitātes un teritoriālās integritātes principiem. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome arī atgādināja, ka Gruzijas konflikta mierīga un noturīga atrisinājuma pamatā ir jābūt starptautiskos tiesību aktos, Eiropas Drošības un sadarbības konferences Helsinku Nobeiguma aktā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijās atzītiem neatkarības, suverenitātes un teritoriālās integritātes principiem.

| (3) | ES starpniecības centienu iznākumā 2008. gada 12. augustā panāktā sešu punktu vienošanās, ko papildina 2008. gada 8. septembrī panāktā vienošanās tās īstenošanai, ir un paliek stabilizācijas procesa pamatā. |
| --- | --- |

(3)

ES starpniecības centienu iznākumā 2008. gada 12. augustā panāktā sešu punktu vienošanās, ko papildina 2008. gada 8. septembrī panāktā vienošanās tās īstenošanai, ir un paliek stabilizācijas procesa pamatā.

| (4) | Tāpat Eiropadome 2008. gada 1. septembrī atgādināja, ka 2003. gada decembrī notikusī ES īpašā pārstāvja (ESĪP) iecelšana Dienvidkaukāzam ir bijis vēl viens solis pretī padziļinātām attiecībām ar Gruziju un pārējām divām reģiona valstīm (Armēniju un Azerbaidžānu). Eiropadome pieņēma lēmumu, ka papildus būtu jāieceļ ESĪP Gruzijas krīzes jautājumos. |
| --- | --- |

(4)

Tāpat Eiropadome 2008. gada 1. septembrī atgādināja, ka 2003. gada decembrī notikusī ES īpašā pārstāvja (ESĪP) iecelšana Dienvidkaukāzam ir bijis vēl viens solis pretī padziļinātām attiecībām ar Gruziju un pārējām divām reģiona valstīm (Armēniju un Azerbaidžānu). Eiropadome pieņēma lēmumu, ka papildus būtu jāieceļ ESĪP Gruzijas krīzes jautājumos.

| (5) | Analīzes misija Gruzijā ieradās 2008. gada 2. septembrī un sāka darbu, lai vāktu attiecīgu informāciju un gatavotos Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) iespējamai civilai misijai. Tajā būtu pilnībā jāņem vērā un jāpapildina Gruzijā klātesošo Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas pārstāvju pilnvaras. |
| --- | --- |

(5)

Analīzes misija Gruzijā ieradās 2008. gada 2. septembrī un sāka darbu, lai vāktu attiecīgu informāciju un gatavotos Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) iespējamai civilai misijai. Tajā būtu pilnībā jāņem vērā un jāpapildina Gruzijā klātesošo Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas pārstāvju pilnvaras.

| (6) | Padome 2008. gada 3. septembrī apstiprināja sagatavošanas pasākumu iespējamai EDAP misijai Gruzijā. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2008. gada 3. septembrī apstiprināja sagatavošanas pasākumu iespējamai EDAP misijai Gruzijā.

| (7) | 2008. gada 11. septembra vēstulē Gruzijas valdība aicināja ES izvietot Gruzijā EDAP civilo pārraudzības misiju. |
| --- | --- |

(7)

2008. gada 11. septembra vēstulē Gruzijas valdība aicināja ES izvietot Gruzijā EDAP civilo pārraudzības misiju.

| (8) | Jebkuras trešās valsts dalībai misijā vajadzētu būt saskaņā ar Eiropadomes noteiktajām vispārējām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(8)

Jebkuras trešās valsts dalībai misijā vajadzētu būt saskaņā ar Eiropadomes noteiktajām vispārējām pamatnostādnēm.

| (9) | Misijas vadības un kontroles struktūra nedrīkstētu skart misijas vadītāja līgumsaistības ar Komisiju, īstenojot misijas budžetu. |
| --- | --- |

(9)

Misijas vadības un kontroles struktūra nedrīkstētu skart misijas vadītāja līgumsaistības ar Komisiju, īstenojot misijas budžetu.

| (10) | Misijas vajadzībām būtu jāaktivizē Padomes Ģenerālsekretariātā izveidotais Informācijas analīzes un sakaru centrs. |
| --- | --- |

(10)

Misijas vajadzībām būtu jāaktivizē Padomes Ģenerālsekretariātā izveidotais Informācijas analīzes un sakaru centrs.

| (11) | EDAP misiju īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem, |
| --- | --- |

(11)

EDAP misiju īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Misija

1.   Ar šo Eiropas Savienība (ES) izveido Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, turpmāk “EUMM Georgia”. EUMM Georgia dislocē pa fāzēm; dislokācija sākas 2008. gada septembrī, un darbības fāze sākas vēlākais 2008. gada 1. oktobrī.

2.   EUMM Georgia darbojas saskaņā ar 2. pantā izklāstīto pamatuzdevumu un veic 3. pantā izklāstītos uzdevumus.

2. pants

Pamatuzdevums

1.   EUMM Georgia nodrošina civilu pārraudzību Pušu darbībām, tostarp to, ka tās visā Gruzijā pilnībā ievēro sešu punktu vienošanos un turpmākus īstenošanas pasākumus, darbības cieši koordinējot ar partneriem, jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO) un Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO), un saskaņojot tās ar citām ES darbībām, lai dotu ieguldījumu stāvokļa stabilizēšanā, normalizēšanā un uzticības veicināšanā, vienlaikus sekmējot Eiropas politiku, kas atbalsta noturīgu politisku risinājumu Gruzijai.

2.   Misijai ir šādi konkrēti mērķi:

| a) | sekmēt ilgtermiņa stabilitāti visā Gruzijā un apkārtējā reģionā; |
| --- | --- |

a)

sekmēt ilgtermiņa stabilitāti visā Gruzijā un apkārtējā reģionā;

| b) | īstermiņā stabilizēt situāciju saskaņā ar sešu punktu vienošanos un turpmākiem īstenošanas pasākumiem, mazinot iespēju, ka atsākas karadarbība. |
| --- | --- |

b)

īstermiņā stabilizēt situāciju saskaņā ar sešu punktu vienošanos un turpmākiem īstenošanas pasākumiem, mazinot iespēju, ka atsākas karadarbība.

3. pants

Misijas uzdevumi

Lai sasniegtu misijas mērķus, EUMM Georgia uzdevumi ir:

| 1) | stabilizācija:
  pārraudzīt, analizēt un sniegt pārskatu par stāvokli saistībā ar stabilizācijas procesu, īpaši pievēršoties sešu punktu vienošanās pilnīgai izpildei, tostarp karaspēka izvešanai, un nemiernieku pārvietošanās brīvībai un darbībām, kā arī cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

1)

stabilizācija:

pārraudzīt, analizēt un sniegt pārskatu par stāvokli saistībā ar stabilizācijas procesu, īpaši pievēršoties sešu punktu vienošanās pilnīgai izpildei, tostarp karaspēka izvešanai, un nemiernieku pārvietošanās brīvībai un darbībām, kā arī cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem;

| 2) | normalizācija:
  pārraudzīt, analizēt un sniegt pārskatu par stāvokli saistībā ar civilās pārvaldes normalizācijas procesu, īpaši pievēršoties tiesiskumam, efektīvām tiesībaizsardzības struktūrām un pienācīgai sabiedriskajai kārtībai. Misija pārraudzīs arī transporta tīkla, enerģētikas infrastruktūru un objektu drošību, kā arī iekšienē pārvietotu personu un bēgļu atgriešanās politiskos un drošības aspektus; |
| --- | --- |

2)

normalizācija:

pārraudzīt, analizēt un sniegt pārskatu par stāvokli saistībā ar civilās pārvaldes normalizācijas procesu, īpaši pievēršoties tiesiskumam, efektīvām tiesībaizsardzības struktūrām un pienācīgai sabiedriskajai kārtībai. Misija pārraudzīs arī transporta tīkla, enerģētikas infrastruktūru un objektu drošību, kā arī iekšienē pārvietotu personu un bēgļu atgriešanās politiskos un drošības aspektus;

| 3) | uzticības veicināšana:
  dot ieguldījumu saspīlējuma mazināšanā, izmantojot sadarbību, veicinot pušu kontaktus un izmantojot citus uzticības veicināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

3)

uzticības veicināšana:

dot ieguldījumu saspīlējuma mazināšanā, izmantojot sadarbību, veicinot pušu kontaktus un izmantojot citus uzticības veicināšanas pasākumus;

| 4) | sekmēt Eiropas politiku un turpmāku ES iesaisti. |
| --- | --- |

4)

sekmēt Eiropas politiku un turpmāku ES iesaisti.

4. pants

Misijas struktūra

1.   EUMM Georgia struktūra ir šāda:

| a) | štābs. Štābā ir misijas vadītāja birojs un štāba personāls, kas nodrošina visu vajadzīgo vadības un kontroles pienākumu veikšanu, kā arī misijas atbalstu. Štābs atrodas Tbilisi; |
| --- | --- |

a)

štābs. Štābā ir misijas vadītāja birojs un štāba personāls, kas nodrošina visu vajadzīgo vadības un kontroles pienākumu veikšanu, kā arī misijas atbalstu. Štābs atrodas Tbilisi;

| b) | vietējie biroji. Ģeogrāfiski izkliedēti vietējie biroji pilda pārraudzības uzdevumus un veic vajadzīgās funkcijas misijas atbalstam; |
| --- | --- |

b)

vietējie biroji. Ģeogrāfiski izkliedēti vietējie biroji pilda pārraudzības uzdevumus un veic vajadzīgās funkcijas misijas atbalstam;

| c) | atbalsta elements. Atbalsta elements atrodas Padomes Ģenerālsekretariātā Briselē. |
| --- | --- |

c)

atbalsta elements. Atbalsta elements atrodas Padomes Ģenerālsekretariātā Briselē.

2.   Sākotnēji EUMM Georgia izveido operācijas sākšanai vajadzīgās spējas, dalībvalstu nodrošinātas pārraudzības grupas komponentiem, kuros iepriekš uzstādīts ekipējums.

3.   Uz minētajiem elementiem attiecas turpmāk sīki izstrādāti pasākumi operācijas plānā (OPLAN).

5. pants

Civilais operācijas komandieris

1.   EUMM Georgia civilais operācijas komandieris ir Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) direktors.

2.   Civilais operācijas komandieris Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskā kontrolē un atbilstīgi tās stratēģiskajām norādēm un ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja (ĢS/AP) vispārējā vadībā īsteno EUMM Georgia vadību un kontroli stratēģiskā līmenī.

3.   Civilais operācijas komandieris nodrošina Padomes un PDK lēmumu pienācīgu un efektīvu īstenošanu, tostarp vajadzības gadījumā dodot stratēģiskus norādījumus misijas vadītājam un sniedzot viņam padomus un tehnisku atbalstu.

4.   Norīkotais personāls turpina darboties norīkotājas valsts vai ES iestādes pilnīgā pakļautībā. Valstu iestādes nodod civilajam operācijas komandierim sava personāla, grupu un vienību darbības kontroli (OPCON).

5.   Civilajam operācijas komandierim ir vispārēja atbildība par to, lai nodrošinātu, ka ES pienācīgi pilda pienākumu rūpēties par personālu.

6.   Civilais operācijas komandieris un ES īpašais pārstāvis (ESĪP) vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas.

6. pants

Misijas vadītājs

1.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par misijas vadību un kontroli un īsteno to operācijas vietā.

2.   Misijas vadītājs pēc civilā operācijas komandiera norādījumiem īsteno vadību un kontroli attiecībā uz nosūtītāju dalībvalstu personālu, grupām un vienībām, kā arī atbildību par administratīviem un apgādes jautājumiem, tostarp par misijas rīcībā nodotiem aktīviem, līdzekļiem un informāciju.

3.   Misijas vadītājs dod norādījumus visam EUMM Georgia personālam, šajā gadījumā arī atbalsta elementam Briselē, lai misija sekmīgi darbotos operācijas vietā, un saskaņā ar civilā operācijas komandiera stratēģiskiem norādījumiem īsteno ikdienas vadību un darbību koordināciju.

4.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par misijas budžeta izpildi. Par to misijas vadītājs noslēdz līgumu ar Komisiju.

5.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par personāla disciplināro kontroli. Norīkotā personāla disciplināro uzraudzību īsteno attiecīgā valsts vai ES iestāde.

6.   Misijas vadītājs pārstāv EUMM Georgia operācijas teritorijā un nodrošina misijas pienācīgu atpazīstamību.

7.   Misijas vadītājs attiecīgā gadījumā saskaņo rīcību ar citiem ES darbību veicējiem, kas darbojas uz vietas. Neskarot komandķēdi, misijas vadītājs uz vietas saņem politiskus norādījumus no ESĪP.

8.   Misijas vadītājs sagatavo misijas OPLAN, lai iesniegtu to apstiprināšanai Padomē. Misijas vadītājam šajā darbā palīdz Padomes Ģenerālsekretariāts.

7. pants

Personāls

1.   EUMM Georgia personālu galvenokārt ir norīkojušas dalībvalstis vai ES iestādes. Katra dalībvalsts vai ES iestāde sedz ar tās norīkotajiem darbiniekiem saistītās izmaksas, tostarp ceļa izdevumus uz izvietošanas vietu un no tās, algas, medicīniskās aprūpes izdevumus un pabalstus, izņemot attiecīgas dienasnaudas, kā arī piemaksas par grūtībām un risku.

2.   Misija vajadzības gadījumā nolīgst darbā starptautisku civilu personālu un vietēju personālu, ja dalībvalstu norīkotais personāls nenodrošina vajadzīgās funkcijas. Izņēmuma kārtā attiecīgi pamatotos gadījumos, ja nav pieteikušies kvalificēti darbinieki no dalībvalstīm, vajadzības gadījumā attiecīgi var nolīgt valstspiederīgos no iesaistītām trešām valstīm.

3.   Personāls ievēro īpašus misijai paredzētus minimuma operatīvus drošības standartus un misijas drošības plānu, kas atbilst ES drošības politikai uz vietas. Ciktāl tas attiecas uz tādas klasificētas ES informācijas aizsardzību, kuru personālam uztic pienākumu izpildes gaitā, viss personāls ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas noteikti Padomes drošības reglamentā (1).

8. pants

Misijas un personāla statuss

1.   Par misijas un tās personāla statusu, attiecīgā gadījumā arī par privilēģijām, imunitātēm un turpmākām garantijām, kas ir vajadzīgas misijas pabeigšanai un vienmērīgai darbībai, vienojas saskaņā ar Līguma 24. pantā noteikto procedūru. ĢS/AP, kas palīdz prezidentvalstij, tās vārdā var risināt sarunas par tādu nolīgumu.

2.   Attiecīgā valsts vai ES iestāde, kas ir norīkojusi kādu personāla locekli, ir atbildīga par sūdzību izskatīšanu saistībā ar norīkojumu, ja sūdzību iesniedz personāla loceklis vai ja ir saņemta sūdzība par viņu. Attiecīgā valsts vai ES iestāde ir atbildīga par lietas ierosināšanu pret norīkoto personu.

3.   Nodarbināšanas kārtību un starptautiskā un vietējā civilā personāla tiesības un pienākumus nosaka līgumos, ko misijas vadītājs noslēdz ar personāla locekļiem.

9. pants

Komandķēde

1.   EUMM Georgia kā krīzes pārvarēšanas operācijai ir vienota komandķēde.

2.   Padomes atbildībā PDK veic EUMM Georgia politisko kontroli un stratēģisko vadību.

3.   Civilais operācijas komandieris PDK politiskajā kontrolē un tās stratēģiskajā vadībā un ĢS/AP vispārējā vadībā ir EUMM Georgia komandieris stratēģiskā līmenī un šajā statusā dod norādījumus misijas vadītājam, kā arī viņu konsultē un tehniski atbalsta.

4.   Civilais operācijas komandieris ar ĢS/AP starpniecību iesniedz ziņojumus Padomei.

5.   Misijas vadītājs operācijas vietā īsteno EUMM Georgia vadību un kontroli un darbojas civilā operācijas komandiera tiešā pakļautībā.

10. pants

Politiska kontrole un stratēģiska vadība

1.   Padomes atbildībā PDK veic misijas politisko kontroli un stratēģisko vadību. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. panta trešo daļu. Šis pilnvarojums ietver tiesības pēc ĢS/AP priekšlikuma iecelt amatā misijas vadītāju un grozīt CONOPS un OPLAN. Padome saglabā tiesības pieņemt lēmumus par EUMM Georgia mērķiem un izbeigšanu.

2.   PDK regulāri iesniedz ziņojumus Padomei.

3.   PDK regulāri un pēc vajadzības saņem civilā operācijas komandiera un misijas vadītāja ziņojumus par jautājumiem, kas ir viņu kompetencē.

11. pants

Trešo valstu dalība

1.   Neskarot ES lēmumu pieņemšanas patstāvību un tās vienoto organizatorisko sistēmu, trešās valstis var uzaicināt piedalīties misijā, ja tās sedz ar to norīkoto personālu saistītās izmaksas, tostarp algas, visu risku apdrošināšanu, dienasnaudu, pabalstus un ceļa izdevumus uz Gruziju un no tās, un vajadzības gadījumā piedalās EUMM Georgia darbības izmaksu segšanā.

2.   Trešām valstīm, kas piedalās EUMM Georgia, attiecībā uz operācijas ikdienas vadību ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā ES dalībvalstīm.

3.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus par piedāvāto ieguldījumu pieņemšanu un izveidot Ieguldītāju komiteju.

4.   Sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu dalību paredz nolīgumos, ko noslēdz saskaņā ar Līguma 24. pantu. ĢS/AP, kas palīdz prezidentvalstij, tās vārdā var risināt sarunas par tādiem nolīgumiem. Ja ES ar kādu trešo valsti noslēdz nolīgumu, kurā paredz sistēmu attiecīgās trešās valsts dalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās, tādu nolīgumu piemēro saistībā ar attiecīgo misiju.

12. pants

Drošība

1.   Saskaņojot darbības ar Padomes Drošības biroju, civilais operācijas komandieris vada misijas vadītāja veikto EUMM Georgia drošības pasākumu plānošanu un nodrošina to pienācīgu un efektīvu īstenošanu saskaņā ar 5. un 9. pantu.

2.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par misijas drošību un par to, ka tiek nodrošināta atbilstība drošības prasību minimumam, ko piemēro misijai, atbilstīgi ES politikai attiecībā uz tā personāla drošību, ko izvieto ārpus ES, lai veiktu operācijas saskaņā ar Līguma V sadaļu un to papildinošiem instrumentiem.

3.   Misijas vadītājam palīdz misijas drošības ierēdnis (MSO), kas ir pakļauts misijas vadītajam, kā arī uztur ciešas lietišķas attiecības ar Padomes Drošības biroju.

4.   EUMM Georgia personāls pirms darbības sākšanas saskaņā ar OPLAN pabeidz obligātas drošības apmācības. Tāpat personālam darbības vietā nodrošina regulāras prasmju nostiprināšanas apmācības, ko organizē MSO.

5.   Misijas vadītājs nodrošina klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Padomes drošības reglamentu.

13. pants

Informācijas analīzes un sakaru centrs

EUMM Georgia vajadzībām aktivizē Informācijas analīzes un sakaru centru.

14. pants

Finanšu noteikumi

1.   Ar misiju saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa ir EUR 31 000 000.

2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro ES vispārējam budžetam. Pēc tam, kad Komisija to apstiprina, misijas vadītājs var noslēgt tehniskus nolīgumus ar ES dalībvalstīm, iesaistītām trešām valstīm un citiem iesaistītiem starptautiskiem dalībniekiem par iekārtu, pakalpojumu un telpu iegādi EUMM Georgia vajadzībām. Trešo valstu valstspiederīgie var piedalīties piedāvājumu konkursos.

3.   Misijas vadītājs pilnībā atskaitās Komisijai par darbībām, kas veiktas atbilstīgi viņa līgumam, un Komisija viņu pārrauga.

4.   Finanšu noteikumos ņem vērā misijas operatīvās vajadzības, tostarp ierīču savietojamību un grupu sadarbspēju.

5.   Ar misiju saistītie izdevumi ir atbilstīgi no šīs vienotās rīcības spēkā stāšanās dienas.

15. pants

Koordinācija

1.   Neskarot komandķēdes pilnvaras, misijas vadītājs cieši koordinē darbības ar Komisijas delegāciju, nodrošinot konsekventu ES rīcību, atbalstot Gruziju.

2.   Misijas vadītājs cieši koordinē darbības ar ES prezidentvalsts pārstāvniecību un citiem ES pārstāvniecību vadītājiem.

3.   Misijas vadītājs sadarbojas ar citiem starptautiskiem darbību veicējiem valstī, jo īpaši ar ANO un EDSO.

16. pants

Klasificētas informācijas izpaušana

1.   Ar šo ĢS/AP tiek pilnvarots attiecīgos gadījumos un atbilstīgi misijas vajadzībām saskaņā ar Padomes drošības reglamentu nodot ar šo vienoto rīcību saistītām trešām valstīm klasificētu ES informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “CONFIDENTIEL UE”.

2.   Tāpat ar šo ĢS/AP tiek pilnvarots saskaņā ar Padomes drošības reglamentu atbilstīgi misijas operatīvajām vajadzībām nodot ANO un EDSO klasificētu ES informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE”. Šim nolūkam sagatavo vietējus noteikumus.

3.   Tāpat ar šo ĢS/AP tiek pilnvarots – ja rodas īpaša un steidzama operatīva vajadzība – saskaņā ar Padomes drošības reglamentu nodot uzņēmējvalstij klasificētu ES informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “EU RESTREINT”. Visos pārējos gadījumos tādu informāciju un dokumentus uzņēmējvalstij nodod saskaņā ar procedūrām, kas atbilst līmenim, kādā uzņēmējvalsts sadarbojas ar ES.

4.   Ar šo ĢS/AP tiek pilnvarots ar šo vienoto rīcību saistītām trešām valstīm nodot neklasificētus ES dokumentus, kas ir saistīti ar Padomes apspriedēm attiecībā uz misiju un uz ko atbilstīgi Padomes reglamenta (2) 6. panta 1. punktam attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu.

17. pants

Misijas pārskatīšana

Sešus mēnešus pēc misijas sākuma PDK tiek iesniegts misijas pārskats, kura pamatā ir misijas vadītāja un Padomes Ģenerālsekretariāta ziņojums.

18. pants

Stāšanās spēkā un ilgums

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā un ir spēkā 12 mēnešus.

19. pants

Publicēšana

1.   Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Saskaņā ar 10. panta 1. punktu pieņemtus PDK lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu amatā arī publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 15. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  Padomes Lēmums 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2006/683/EK, Euratom (2006. gada 15. septembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 285, 16.10.2006., 47. lpp.).

2

Euratom

---

17.9.2008

| 17.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---