# Euroopa Liidu L 201/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 201 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide30. juuli 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 201

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide30. juuli 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 733/2008, 15. juuli 2008, kolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete imporditingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid (kodifitseeritud versioon) | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 734/2008, 15. juuli 2008, milles käsitletakse ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitset põhjapüügivahendite kahjuliku mõju eest | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 735/2008, 29. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2008, 22. juuli 2008, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 737/2008, 28. juuli 2008, millega määratakse ühenduse koorikloomade haiguste, marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborid, sätestatakse marutaudi ja veiste tuberkuloosi ühenduse referentlaborite täiendav vastutus ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 738/2008, 28. juuli 2008, millega kaheteistkümnendat korda muudetakse määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist | 33 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 739/2008, 28. juuli 2008, millega kõikide liikmesriikide, välja arvatud Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa ja Ühendkuningriik, lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugopüük ICES VI, VII ja VIII püügipiirkonnas (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 740/2008, 29. juuli 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1418/2007 seoses menetlustega, mida tuleb järgida jäätmete väljaveol teatavatesse riikidesse (
  1
  ) | 36 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 741/2008, 29. juuli 2008, impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 996/97 avatud veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 | 45 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/81/EÜ, 29. juuli 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difenaakum selle I lisasse (
  1
  ) | 46 |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 742/2008/EÜ, 9. juuli 2008, ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uute info- ja sidetehnoloogia vahendite abil (
  1
  ) | 49 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 743/2008/EÜ, 9. juuli 2008, ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine (
  1
  ) | 58 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 733/2008, 15. juuli 2008, kolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete imporditingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid (kodifitseeritud versioon)

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 734/2008, 15. juuli 2008, milles käsitletakse ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitset põhjapüügivahendite kahjuliku mõju eest

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 735/2008, 29. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

14

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2008, 22. juuli 2008, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele

16

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 737/2008, 28. juuli 2008, millega määratakse ühenduse koorikloomade haiguste, marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborid, sätestatakse marutaudi ja veiste tuberkuloosi ühenduse referentlaborite täiendav vastutus ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa

29

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 738/2008, 28. juuli 2008, millega kaheteistkümnendat korda muudetakse määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist

33

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 739/2008, 28. juuli 2008, millega kõikide liikmesriikide, välja arvatud Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa ja Ühendkuningriik, lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugopüük ICES VI, VII ja VIII püügipiirkonnas (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

34

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 740/2008, 29. juuli 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1418/2007 seoses menetlustega, mida tuleb järgida jäätmete väljaveol teatavatesse riikidesse (
  1
  )

1

36

Komisjoni määrus (EÜ) nr 741/2008, 29. juuli 2008, impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 996/97 avatud veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009

45

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2008/81/EÜ, 29. juuli 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difenaakum selle I lisasse (
  1
  )

1

46

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 742/2008/EÜ, 9. juuli 2008, ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uute info- ja sidetehnoloogia vahendite abil (
  1
  )

1

49

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 743/2008/EÜ, 9. juuli 2008, ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine (
  1
  )

1

58

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/624/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 8. juuli 2008, Regioonide Komitee nelja Prantsusmaa liikme ja nelja Prantsusmaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 68 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 30 – ühtsed sätted mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvide tüübikinnituste kohta | 70 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/624/EÜ

*

Nõukogu otsus, 8. juuli 2008, Regioonide Komitee nelja Prantsusmaa liikme ja nelja Prantsusmaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta

68

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 30 – ühtsed sätted mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvide tüübikinnituste kohta

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 733/2008,

15. juuli 2008,

kolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete imporditingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. märtsi 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 737/90 kolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete imporditingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid (1) on korduvalt oluliselt muudetud. (2) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. märtsi 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 737/90 kolmandatest riikidest pärinevate põllumajandustoodete imporditingimuste kohta pärast Tšernobõli tuumaelektrijaama avariid (1) on korduvalt oluliselt muudetud. (2) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | 26. aprillil 1986 toimunud Tšernobõli tuumaelektrijaama avarii tagajärjel paiskus atmosfääri märkimisväärses koguses radioaktiivseid aineid. |
| --- | --- |

(2)

26. aprillil 1986 toimunud Tšernobõli tuumaelektrijaama avarii tagajärjel paiskus atmosfääri märkimisväärses koguses radioaktiivseid aineid.

| (3) | Jättes endale võimaluse tulevikus vajaduse korral toetuda nõukogu 22. detsembri 1987. aasta määrusele (Euratom) nr 3954/87, mis käsitleb toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamist tuuma- või muu kiirgusavarii korral (3) ja võttes arvesse Tšernobõli avarii spetsiifilisi tagajärgi, peaks ühendus tagama, et inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted, mis võivad olla saastatud, toodaks ühendusse ainult vastavalt ühisele korrale. |
| --- | --- |

(3)

Jättes endale võimaluse tulevikus vajaduse korral toetuda nõukogu 22. detsembri 1987. aasta määrusele (Euratom) nr 3954/87, mis käsitleb toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamist tuuma- või muu kiirgusavarii korral (3) ja võttes arvesse Tšernobõli avarii spetsiifilisi tagajärgi, peaks ühendus tagama, et inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted, mis võivad olla saastatud, toodaks ühendusse ainult vastavalt ühisele korrale.

| (4) | Nimetatud ühine kord peaks kaitsma tarbijate tervist ja ühenduse ning kolmandate riikide vahelist kaubandust ebasoodsalt mõjutamata säilitama turu ühtsuse ja mitte kahjustama kaubavahetust. |
| --- | --- |

(4)

Nimetatud ühine kord peaks kaitsma tarbijate tervist ja ühenduse ning kolmandate riikide vahelist kaubandust ebasoodsalt mõjutamata säilitama turu ühtsuse ja mitte kahjustama kaubavahetust.

| (5) | Lubatud piirmäärade järgimist tuleks asjakohaselt kontrollida, ja kui neid ei järgita, siis importi mitte lubada. |
| --- | --- |

(5)

Lubatud piirmäärade järgimist tuleks asjakohaselt kontrollida, ja kui neid ei järgita, siis importi mitte lubada.

| (6) | Mitmete põllumajandustoodete radioaktiivne saastatus on vähenenud ja väheneb veelgi tasemeni, mis oli enne Tšernobõli avariid. Seepärast tuleks kehtestada kord, mis võimaldab sellised tooted käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(6)

Mitmete põllumajandustoodete radioaktiivne saastatus on vähenenud ja väheneb veelgi tasemeni, mis oli enne Tšernobõli avariid. Seepärast tuleks kehtestada kord, mis võimaldab sellised tooted käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta.

| (7) | Kuna käesolev määrus hõlmab kõiki inimtoiduks ette nähtud põllumajandussaadusi ja -tooteid, ei ole kõnesoleval juhul vaja kohaldada nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ (millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu) (4) artiklis 14 nimetatud korda. |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesolev määrus hõlmab kõiki inimtoiduks ette nähtud põllumajandussaadusi ja -tooteid, ei ole kõnesoleval juhul vaja kohaldada nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ (millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu) (4) artiklis 14 nimetatud korda.

| (8) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (5) |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (5)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Välja arvatud I lisas loetletud inimtoiduks sobimatud tooted ja vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud korrale käesoleva määruse reguleerimisalast väljajäetavad tooted, kohaldatakse käesolevat määrust kolmandatest riikidest pärinevate toodete suhtes, mis on nimetatud:

| a) | asutamislepingu I lisas; |
| --- | --- |

a)

asutamislepingu I lisas;

| b) | nõukogu 7. novembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1667/2006 glükoosi ja laktoosi kohta; (6) |
| --- | --- |

b)

nõukogu 7. novembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1667/2006 glükoosi ja laktoosi kohta; (6)

| c) | nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruses (EMÜ) nr 2783/75 ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta; (7) |
| --- | --- |

c)

nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruses (EMÜ) nr 2783/75 ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta; (7)

| d) | nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määruses (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord. (8) |
| --- | --- |

d)

nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määruses (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord. (8)

Artikkel 2

1.   Muude kehtivate sätete kohaldamist piiramata, tuleb artiklis 1 nimetatud tooteid vabasse ringlusse lubades järgida käesoleva artikli lõikes 2 kehtestatud lubatud piirmääri.

2.   Tseesium-134 ja -137 maksimaalne akumuleerunud radioaktiivsustase ei ületa: (9)

| a) | 370 Bq/kg II lisas loetletud piima ja piimatoodete ning toiduainete puhul, mis on ette nähtud imikute toitmiseks esimesel neljal kuni kuuel elukuul ja rahuldavad selle inimrühma toitumisvajadusi ning pannakse jaemüüki selgelt eristatavates ning etiketiga „imikutoit” varustatud pakendites; |
| --- | --- |

a)

370 Bq/kg II lisas loetletud piima ja piimatoodete ning toiduainete puhul, mis on ette nähtud imikute toitmiseks esimesel neljal kuni kuuel elukuul ja rahuldavad selle inimrühma toitumisvajadusi ning pannakse jaemüüki selgelt eristatavates ning etiketiga „imikutoit” varustatud pakendites;

| b) | 600 Bq/kg kõikide teiste asjaomaste toodete puhul. |
| --- | --- |

b)

600 Bq/kg kõikide teiste asjaomaste toodete puhul.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid kontrollivad, kuidas artiklis 2 lõikes 2 ette nähtud lubatud piirmääri järgitakse artiklis 1 nimetatud toodete osas, võttes arvesse päritoluriigi saastatuse taset.

Võidakse kontrollida ka ekspordilube.

Sõltuvalt kontrolli tulemustest võtavad liikmesriigid artikli 2 lõike 1 kohaldamiseks vajalikke meetmeid, sealhulgas võivad nad kas üksiktoodet või kogu tooteliiki vabasse ringlusse mitte lubada.

2.   Iga liikmesriik annab komisjonile käesoleva määruse kohaldamisega seotud teavet, eriti juhtumite kohta, kui lubatud piirmääri ei järgita.

Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

3.   Kui tuvastatakse korduv lubatud piirmäärade rikkumine, võib võtta vajalikke meetmeid vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud menetlusele.

See võib isegi tähendada, et asjaomasest kolmandast riigist pärinevaid tooteid ei lubata importida.

Artikkel 4

Käesoleva määruse kohaldamise kord, kõik muudatused I lisa toodete loetelus ja käesolevast määrusest väljajäetud toodete nimekiri võetakse vastu vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Artikkel 5

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduseks kehtestatakse üks kuu.

Artikkel 6

Määrus (EMÜ) nr 737/90, mida on muudetud III lisas loetletud määrustega, tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

See lõpeb

| a) | 31. märtsil 2010, kui nõukogu enne seda kuupäeva teisiti ei otsusta, eriti kui artiklis 4 osutatud väljajäetud toodete nimekiri hõlmab kõiki inimtoiduks ettenähtud tooteid, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse; |
| --- | --- |

a)

31. märtsil 2010, kui nõukogu enne seda kuupäeva teisiti ei otsusta, eriti kui artiklis 4 osutatud väljajäetud toodete nimekiri hõlmab kõiki inimtoiduks ettenähtud tooteid, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse;

| b) | määruse (Euratom) nr 3954/87 artikli 2 lõikes 1 osutatud komisjoni määruse jõustumise kuupäeval, kui see on enne 31. märtsi 2010. |
| --- | --- |

b)

määruse (Euratom) nr 3954/87 artikli 2 lõikes 1 osutatud komisjoni määruse jõustumise kuupäeval, kui see on enne 31. märtsi 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuli 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  EÜT L 82, 29.3.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  Vt III lisa.

2

(3)  EÜT L 371, 30.12.1987, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (Euratom) nr 2218/89 (EÜT L 211, 22.7.1989, lk 1).

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 321.

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/521/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

5

(6)  ELT L 312, 11.11.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 104. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2916/95 (EÜT L 305, 19.12.1995, lk 49).

7

(8)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2580/2000 (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 5).

8

(9)  Kontsentraatide või kuivtoodete suhtes kohaldatav määr arvutatakse valmistoidu põhjal.

9

---

I LISA

Inimtoiduks sobimatud kaubad

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0101 10 10
  ex 0101 90 19 | Võidusõiduhobused |
| ex 0106 | Muud (elusloomad, v.a koduküülikud ja tuvid: mitte inimtoiduks) |
| 0301 10 | Elusad dekoratiivkalad |
| 0408 11 20
  0408 19 20
  0408 91 20
  0408 99 20 | Kooreta munad ja munakollased, inimtoiduks kõlbmatud (1) |
| ex 0504 00 00 | Loomade (v.a kalade) toiduks mittekasutatavad sooled, põied ja maod, terved või tükeldatud |
| 0511 10 00
  ex 0511 91 90
  0511 99 | Mujal nimetamata või hõlmamata loomsed tooted, v.a toidukõlblik loomaveri; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad rühmadest 1 ja 3 |
| ex 0713 | Kuivatatud kaunviljad, poetatud, kooritud või koorimata, tükeldatud või tükeldamata, seemneks |
| 1001 90 10 | Polbnisu seemneks (1) |
| 1005 10 11
  1005 10 13
  1005 10 15
  1005 10 19 | Hübriidmais seemneks (1) |
| 1006 10 10 | Riis seemneks (1) |
| 1007 00 10 | Hübriidsorgo seemneks (1) |
| 1201 00 10
  1202 10 10
  1204 00 10
  1205 10 10
  1206 00 10
  1207 20 10
  1207 40 10
  1207 50 10
  1207 91 10
  1207 99 15 | Õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata, seemneks (1) |
| 1209 | Seemned, viljad ja eosed külviks |
| 1501 00 11 | Pekk ja muu searasv kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1) |
| 1502 00 10 | Veise-, lamba- või kitserasv, sulatamata või sulatatud, pressitud või pressimata, ekstraheeritud või ekstraheerimata, kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1) |
| 1503 00 11 | Rasvasteariin ja oleosteariin kasutamiseks tööstusliku toorainena (1) |
| 1503 00 30 | Küünla- või seebirasv kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1) |
| 1505 00 | Villarasv ja sellest saadud rasvained (sh lanoliin) |
| 1507 10 10
  1507 90 10 | Sojaoaõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, kasutamiseks tehniliseks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks (1) |
| 1508 10 10
  1508 90 10 | Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, kasutamiseks tehniliseks otstarbeks või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1) |
| 1511 10 10 | Palmi toorõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, kasutamiseks tehniliseks otstarbeks või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1) |
| 1511 90 91
  1512 11 10
  1512 19 10
  1512 21 10
  1512 29 10
  1513 11 10
  1513 19 30
  1513 21 10
  1513 29 30
  1514 11 10
  1514 19 10
  1514 91 10
  1514 99 10
  1515 19 10
  1515 21 10
  1515 29 10
  1515 50 11
  1515 50 91
  1515 90 21
  1515 90 31
  1515 90 40
  1515 90 60
  1516 20 95 | Muud õlid kasutamiseks tehniliseks otstarbeks või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1) |
| 1515 30 10 | Kastoorõli ja selle fraktsioonid sünteetiliste kiudude või plastmasside tootmisel kasutatava aminoundekaanhappe tootmiseks (1) |
| 1515 90 11 | Tungaõli; jojoba ja oititsikaõli; mürtelvaha ja jaapani vaha fraktsioonid |
| 1518 00 31
  1518 00 39 | Stabiliseeritud taimeõlid, vedelal kujul, segatud, tehniliseks või tööstuslikuks kasutamiseks, v.a toiduainete tootmiseks (1) |
| 2207 20 00 | Denatureeritud, mis tahes kangusega etüül- jm alkohol |
| 3824 10 00 | Valuvormide ja -kärnide tootmisel kasutatavad sideained |
| 4501 | Looduslik kork, töötlemata või esmaselt töödeldud; korgijäätmed; purustatud, granuleeritud või jahvatatud kork |
| 5301 10 00
  5301 21 00
  5301 29 00 | Linakiud, toorlina või töödeldud, ent ketramata |
| 5302 | Toorkanep (Cannabis sativa L.) või töödeldud, ent ketramata; kanepitakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) |
| ex rühm 6 | Eluspuud jm taimed; taimesibulad, -juured jms, lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal, v.a alamrubriiki 0601 20 10 kuuluvad siguritaimed ja -juured |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0101 10 10

ex 0101 90 19

Võidusõiduhobused

ex 0106

Muud (elusloomad, v.a koduküülikud ja tuvid: mitte inimtoiduks)

0301 10

Elusad dekoratiivkalad

0408 11 20

0408 19 20

0408 91 20

0408 99 20

Kooreta munad ja munakollased, inimtoiduks kõlbmatud (1)

ex 0504 00 00

Loomade (v.a kalade) toiduks mittekasutatavad sooled, põied ja maod, terved või tükeldatud

0511 10 00

ex 0511 91 90

0511 99

Mujal nimetamata või hõlmamata loomsed tooted, v.a toidukõlblik loomaveri; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad rühmadest 1 ja 3

ex 0713

Kuivatatud kaunviljad, poetatud, kooritud või koorimata, tükeldatud või tükeldamata, seemneks

1001 90 10

Polbnisu seemneks (1)

1005 10 11

1005 10 13

1005 10 15

1005 10 19

Hübriidmais seemneks (1)

1006 10 10

Riis seemneks (1)

1007 00 10

Hübriidsorgo seemneks (1)

1201 00 10

1202 10 10

1204 00 10

1205 10 10

1206 00 10

1207 20 10

1207 40 10

1207 50 10

1207 91 10

1207 99 15

Õliseemned ja õliviljad, purustatud või purustamata, seemneks (1)

1209

Seemned, viljad ja eosed külviks

1501 00 11

Pekk ja muu searasv kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1)

1502 00 10

Veise-, lamba- või kitserasv, sulatamata või sulatatud, pressitud või pressimata, ekstraheeritud või ekstraheerimata, kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1)

1503 00 11

Rasvasteariin ja oleosteariin kasutamiseks tööstusliku toorainena (1)

1503 00 30

Küünla- või seebirasv kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1)

1505 00

Villarasv ja sellest saadud rasvained (sh lanoliin)

1507 10 10

1507 90 10

Sojaoaõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, kasutamiseks tehniliseks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks (1)

1508 10 10

1508 90 10

Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, kasutamiseks tehniliseks otstarbeks või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1)

1511 10 10

Palmi toorõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, kasutamiseks tehniliseks otstarbeks või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1)

1511 90 91

1512 11 10

1512 19 10

1512 21 10

1512 29 10

1513 11 10

1513 19 30

1513 21 10

1513 29 30

1514 11 10

1514 19 10

1514 91 10

1514 99 10

1515 19 10

1515 21 10

1515 29 10

1515 50 11

1515 50 91

1515 90 21

1515 90 31

1515 90 40

1515 90 60

1516 20 95

Muud õlid kasutamiseks tehniliseks otstarbeks või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks (1)

1515 30 10

Kastoorõli ja selle fraktsioonid sünteetiliste kiudude või plastmasside tootmisel kasutatava aminoundekaanhappe tootmiseks (1)

1515 90 11

Tungaõli; jojoba ja oititsikaõli; mürtelvaha ja jaapani vaha fraktsioonid

1518 00 31

1518 00 39

Stabiliseeritud taimeõlid, vedelal kujul, segatud, tehniliseks või tööstuslikuks kasutamiseks, v.a toiduainete tootmiseks (1)

2207 20 00

Denatureeritud, mis tahes kangusega etüül- jm alkohol

3824 10 00

Valuvormide ja -kärnide tootmisel kasutatavad sideained

4501

Looduslik kork, töötlemata või esmaselt töödeldud; korgijäätmed; purustatud, granuleeritud või jahvatatud kork

5301 10 00

5301 21 00

5301 29 00

Linakiud, toorlina või töödeldud, ent ketramata

5302

Toorkanep (Cannabis sativa L.) või töödeldud, ent ketramata; kanepitakud ja -jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)

ex rühm 6

Eluspuud jm taimed; taimesibulad, -juured jms, lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal, v.a alamrubriiki 0601 20 10 kuuluvad siguritaimed ja -juured

---

(1)  Sellesse alamrubriiki kuuluvate kannete puhul tuleb järgida vastavates ühenduse õigusaktides ette nähtud tingimusi.

---

II LISA

Piim ja piimatooted, mille puhul kehtib lubatud piirmäär 370 Bq/kg

| CN-koodid | 0401 |
| --- | --- |
| 0402 |
| 0403 10 11 kuni 39 |
| 0403 90 11 kuni 69 |
| 0404 |

CN-koodid

0401

0402

0403 10 11 kuni 39

0403 90 11 kuni 69

0404

---

III LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

| Nõukogu määrus (EMÜ) nr 737/90
  (EÜT L 82, 29.3.1990, lk 1) | |
| --- | --- |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 686/95
  (EÜT L 71, 31.3.1995, lk 15) | |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 616/2000
  (EÜT L 75, 24.3.2000, lk 1) | |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 806/2003
  (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1) | Ainult III lisa punkt 7 |

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 737/90

(EÜT L 82, 29.3.1990, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 686/95

(EÜT L 71, 31.3.1995, lk 15)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 616/2000

(EÜT L 75, 24.3.2000, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 806/2003

(ELT L 122, 16.5.2003, lk 1)

Ainult III lisa punkt 7

---

IV LISA

Vastavustabel

| Määrus (EMÜ) nr 737/90 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 sissejuhatav lause | Artikli 1 sissejuhatav lause |
| Artikli 1 esimene taane | Artikli 1 punkt a |
| Artikli 1 teine taane | Artikli 1 punkt b |
| Artikli 1 kolmas taane | Artikli 1 punkt c |
| Artikli 1 neljas taane | Artikli 1 punkt d |
| Artikli 1 viies taane | — |
| Artikkel 2 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 3 esimene sissejuhatav lause | — |
| Artikli 3 teine sissejuhatav lause | Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav lause |
| Artikli 3 esimene ja teine taane | Artikli 2 lõike 2 punktid a ja b |
| Artikli 4 lõike 1 esimene, teine ja kolmas lause | Artikli 3 lõike 1 esimene, teine ja kolmas lõik |
| Artikli 4 lõike 2 esimene ja teine lause | Artikli 3 lõike 2 esimene ja teine lõik |
| Artikli 5 esimene ja teine taane | Artikli 3 lõike 3 esimene ja teine lõik |
| Artikkel 6 | Artikkel 4 |
| Artikli 7 lõiked 1 ja 2 | Artikli 5 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 7 lõige 3 | — |
| — | Artikkel 6 |
| Artikli 8 esimene lõige | Artikli 7 esimene lõige |
| Artikli 8 teise lõike sissejuhatav lause | Artikli 7 teise lõike sissejuhatav lause |
| Artikli 8 teise lõike punkt 1 | Artikli 7 teise lõike punkt a |
| Artikli 8 teise lõike punkt 2 | Artikli 7 teise lõike punkt b |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | II lisa |
| — | III lisa |
| — | IV lisa |

Määrus (EMÜ) nr 737/90

Käesolev määrus

Artikli 1 sissejuhatav lause

Artikli 1 sissejuhatav lause

Artikli 1 esimene taane

Artikli 1 punkt a

Artikli 1 teine taane

Artikli 1 punkt b

Artikli 1 kolmas taane

Artikli 1 punkt c

Artikli 1 neljas taane

Artikli 1 punkt d

Artikli 1 viies taane

—

Artikkel 2

Artikli 2 lõige 1

Artikli 3 esimene sissejuhatav lause

—

Artikli 3 teine sissejuhatav lause

Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav lause

Artikli 3 esimene ja teine taane

Artikli 2 lõike 2 punktid a ja b

Artikli 4 lõike 1 esimene, teine ja kolmas lause

Artikli 3 lõike 1 esimene, teine ja kolmas lõik

Artikli 4 lõike 2 esimene ja teine lause

Artikli 3 lõike 2 esimene ja teine lõik

Artikli 5 esimene ja teine taane

Artikli 3 lõike 3 esimene ja teine lõik

Artikkel 6

Artikkel 4

Artikli 7 lõiked 1 ja 2

Artikli 5 lõiked 1 ja 2

Artikli 7 lõige 3

—

—

Artikkel 6

Artikli 8 esimene lõige

Artikli 7 esimene lõige

Artikli 8 teise lõike sissejuhatav lause

Artikli 7 teise lõike sissejuhatav lause

Artikli 8 teise lõike punkt 1

Artikli 7 teise lõike punkt a

Artikli 8 teise lõike punkt 2

Artikli 7 teise lõike punkt b

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

—

III lisa

—

IV lisa

---

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/8

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 734/2008,

15. juuli 2008,

milles käsitletakse ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitset põhjapüügivahendite kahjuliku mõju eest

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile ja kokkuleppele 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist. Kõnealused rahvusvahelised dokumendid kohustavad liikmesriike tegema koostööd avamere elusressursside kaitsmisel ning nendes on sätestatud, et sellist koostööd teevad liikmesriigid kas otse või asjakohaste allpiirkondlike või piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu või asjakohase majandamiskorra raames. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile ja kokkuleppele 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist. Kõnealused rahvusvahelised dokumendid kohustavad liikmesriike tegema koostööd avamere elusressursside kaitsmisel ning nendes on sätestatud, et sellist koostööd teevad liikmesriigid kas otse või asjakohaste allpiirkondlike või piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu või asjakohase majandamiskorra raames.

| (2) | Piirkondliku kalandusorganisatsiooni või majandamiskorra puudumine ei vabasta riike mereõiguses sätestatud kohustusest võtta oma kodanike suhtes meetmeid, mis on vajalikud avamere elusressursside, sealhulgas ohualdiste mereökosüsteemide kaitseks kalapüügi kahjulike mõjude eest. |
| --- | --- |

(2)

Piirkondliku kalandusorganisatsiooni või majandamiskorra puudumine ei vabasta riike mereõiguses sätestatud kohustusest võtta oma kodanike suhtes meetmeid, mis on vajalikud avamere elusressursside, sealhulgas ohualdiste mereökosüsteemide kaitseks kalapüügi kahjulike mõjude eest.

| (3) | Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (2) artiklis 2 on sätestatud, et ühises kalanduspoliitikas tuleb kohaldada ettevaatusprintsiipi, kui võetakse meetmeid, et vähendada kalanduse mõju mereökosüsteemidele. Sama määruse artiklis 7 on sätestatud, et komisjon võib liikmesriigi põhjendatud taotluse korral või omal algatusel kehtestada erakorralised meetmed, kui on tõendeid, et vee-elusressursside või mereökosüsteemi säilimist ähvardab kalapüügist tulenev tõsine ning viivitamatut reageerimist nõudev oht. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (2) artiklis 2 on sätestatud, et ühises kalanduspoliitikas tuleb kohaldada ettevaatusprintsiipi, kui võetakse meetmeid, et vähendada kalanduse mõju mereökosüsteemidele. Sama määruse artiklis 7 on sätestatud, et komisjon võib liikmesriigi põhjendatud taotluse korral või omal algatusel kehtestada erakorralised meetmed, kui on tõendeid, et vee-elusressursside või mereökosüsteemi säilimist ähvardab kalapüügist tulenev tõsine ning viivitamatut reageerimist nõudev oht.

| (4) | Ühendus loeb oma kohuseks kaitsta mereökosüsteeme, näiteks rahusid, veealuseid kõrgendikke, süvaveekoralle, hüdrotermilisi lõõre ja käsnade kolooniaid. On olemas palju teaduslikke tõendeid selle kohta, et põhjapüügivahenditega kalapüük ohustab kõnealuste ökosüsteemide puutumatust. Ühendus on juba vastu võtnud meetmed põhjapüügipiirkondade sulgemiseks ühenduse vetes, kus leidub selliseid ökosüsteeme. Samuti on ühendus kaasa aidanud selliste meetmete vastuvõtmisele avamerepiirkondades, mis kuuluvad olemasolevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide pädevusalasse, kellele on antud õigus põhjapüüki reguleerida. Samuti on ühendus aktiivselt kaasa aidanud uute organisatsioonide loomisele või uue korra kehtestamisele, et asjakohane piirkondlik kalanduse kaitse ja majandamine hõlmaks maailma kõiki ookeane. Siiski on olemas teatavad avamerepiirkonnad, kus sellise asutuse loomisel tekivad märkimisväärsed raskused. |
| --- | --- |

(4)

Ühendus loeb oma kohuseks kaitsta mereökosüsteeme, näiteks rahusid, veealuseid kõrgendikke, süvaveekoralle, hüdrotermilisi lõõre ja käsnade kolooniaid. On olemas palju teaduslikke tõendeid selle kohta, et põhjapüügivahenditega kalapüük ohustab kõnealuste ökosüsteemide puutumatust. Ühendus on juba vastu võtnud meetmed põhjapüügipiirkondade sulgemiseks ühenduse vetes, kus leidub selliseid ökosüsteeme. Samuti on ühendus kaasa aidanud selliste meetmete vastuvõtmisele avamerepiirkondades, mis kuuluvad olemasolevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide pädevusalasse, kellele on antud õigus põhjapüüki reguleerida. Samuti on ühendus aktiivselt kaasa aidanud uute organisatsioonide loomisele või uue korra kehtestamisele, et asjakohane piirkondlik kalanduse kaitse ja majandamine hõlmaks maailma kõiki ookeane. Siiski on olemas teatavad avamerepiirkonnad, kus sellise asutuse loomisel tekivad märkimisväärsed raskused.

| (5) | 8. detsembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 61/105 nõustus rahvusvaheline üldsus, et ohualdiste mereökosüsteemide kaitsmiseks põhjapüügi hävitava mõju eest on hädavajalik võtta meetmeid, mille kohaselt reguleerivad kalapüüki rangelt piirkondlikud kalandusorganisatsioonid või asjaomane majandamiskord või riigid, kehtestades meetmed oma lipu all sõitvatele laevadele, mis tegutsevad piirkondades, kus sellised organisatsioonid või selline majandamiskord puuduvad.
  Peaassamblee on esitanud suunised selle kohta, milliseid meetmeid tuleb sel eesmärgil võtta. Töö, mida FAOs on alustatud selle kalapüügi majandamist käsitlevate rahvusvaheliste suuniste koostamiseks vastutustundliku kalanduse juhendi raames, on äärmiselt oluline nii selliste meetmete kavandamise ja vastuvõtmise aspektist kui ka nende liikmesriikidepoolse rakendamise aspektist. |
| --- | --- |

(5)

8. detsembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 61/105 nõustus rahvusvaheline üldsus, et ohualdiste mereökosüsteemide kaitsmiseks põhjapüügi hävitava mõju eest on hädavajalik võtta meetmeid, mille kohaselt reguleerivad kalapüüki rangelt piirkondlikud kalandusorganisatsioonid või asjaomane majandamiskord või riigid, kehtestades meetmed oma lipu all sõitvatele laevadele, mis tegutsevad piirkondades, kus sellised organisatsioonid või selline majandamiskord puuduvad.

Peaassamblee on esitanud suunised selle kohta, milliseid meetmeid tuleb sel eesmärgil võtta. Töö, mida FAOs on alustatud selle kalapüügi majandamist käsitlevate rahvusvaheliste suuniste koostamiseks vastutustundliku kalanduse juhendi raames, on äärmiselt oluline nii selliste meetmete kavandamise ja vastuvõtmise aspektist kui ka nende liikmesriikidepoolse rakendamise aspektist.

| (6) | Arvukalt ühenduse laevu tegeleb põhjapüügiga piirkondades, mida ei reguleeri sellise kalapüügi reguleerimise õigust omavad piirkondlikud kalandusorganisatsioonid või kus puudub asjaomane majandamiskord ning kus lähiajal ilmselt sellist organisatsiooni ei looda või asjaomast korda ei kehtestata. Ilma et see piiraks jätkuvaid jõupingutusi allesjäänud territoriaalsete tühikute täitmisel kalanduse rahvusvahelises haldamises, peab ühendus täitma mereõiguses sätestatud kohustusi mere elusressursside kaitsmisel kõnealustes piirkondades ning peab seetõttu seoses oma laevadega vastu võtma asjakohased meetmed. Seda tehes peab ühendus tegutsema kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 61/105 esitatud suunistega. |
| --- | --- |

(6)

Arvukalt ühenduse laevu tegeleb põhjapüügiga piirkondades, mida ei reguleeri sellise kalapüügi reguleerimise õigust omavad piirkondlikud kalandusorganisatsioonid või kus puudub asjaomane majandamiskord ning kus lähiajal ilmselt sellist organisatsiooni ei looda või asjaomast korda ei kehtestata. Ilma et see piiraks jätkuvaid jõupingutusi allesjäänud territoriaalsete tühikute täitmisel kalanduse rahvusvahelises haldamises, peab ühendus täitma mereõiguses sätestatud kohustusi mere elusressursside kaitsmisel kõnealustes piirkondades ning peab seetõttu seoses oma laevadega vastu võtma asjakohased meetmed. Seda tehes peab ühendus tegutsema kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 61/105 esitatud suunistega.

| (7) | Peaassamblee soovituste oluline osa on meetmed, mille eesmärk on „hinnata parima olemasoleva teadusteabe alusel, kas konkreetne püügitegevus avaldaks ohualdistele mereökosüsteemidele märkimisväärset kahjulikku mõju, ning kui leitakse, et kõnealusel püügitegevusel oleks oluline kahjulik mõju, tagada selle korraldamine nii, et sellist mõju vältida või püügiluba mitte anda”. |
| --- | --- |

(7)

Peaassamblee soovituste oluline osa on meetmed, mille eesmärk on „hinnata parima olemasoleva teadusteabe alusel, kas konkreetne püügitegevus avaldaks ohualdistele mereökosüsteemidele märkimisväärset kahjulikku mõju, ning kui leitakse, et kõnealusel püügitegevusel oleks oluline kahjulik mõju, tagada selle korraldamine nii, et sellist mõju vältida või püügiluba mitte anda”.

| (8) | Kõnealuse soovituse rakendamiseks peab asjaomastel kalalaevadel olema kalapüügi eriluba, mis on välja antud kooskõlas nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1627/94 (millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted) (3) ja komisjoni 20. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2943/95 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1627/94 kohaldamiseks). (4) Lisaks kohaldatakse kõnealuste lubade väljaandmise ja kehtivuse suhtes eritingimusi, millega tagatakse, et loa alusel toimuvat kalapüüki on nõuetekohaselt hinnatud ning et kalapüük toimub kooskõlas hindamistulemustega. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuse soovituse rakendamiseks peab asjaomastel kalalaevadel olema kalapüügi eriluba, mis on välja antud kooskõlas nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1627/94 (millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted) (3) ja komisjoni 20. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2943/95 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1627/94 kohaldamiseks). (4) Lisaks kohaldatakse kõnealuste lubade väljaandmise ja kehtivuse suhtes eritingimusi, millega tagatakse, et loa alusel toimuvat kalapüüki on nõuetekohaselt hinnatud ning et kalapüük toimub kooskõlas hindamistulemustega.

| (9) | Peaassamblee soovituste rakendamiseks on vaja ka asjakohaseid seiremeetmeid, et tagada loa väljaandmise tingimuste järgimine. Nende hulka kuuluvad lisaks komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta) (5) sätestatud meetmetele laeval viibivad vaatlejad ning laevaseire satelliitsüsteemide kasutamist käsitlevad erisätted, mida rakendatakse süsteemi tehniliste rikete või mittetoimimise korral. |
| --- | --- |

(9)

Peaassamblee soovituste rakendamiseks on vaja ka asjakohaseid seiremeetmeid, et tagada loa väljaandmise tingimuste järgimine. Nende hulka kuuluvad lisaks komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta) (5) sätestatud meetmetele laeval viibivad vaatlejad ning laevaseire satelliitsüsteemide kasutamist käsitlevad erisätted, mida rakendatakse süsteemi tehniliste rikete või mittetoimimise korral.

| (10) | Jätkub ohualdiste mereökosüsteemide tuvastamine piirkondades, mida ei reguleeri piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, ning nende kohta on suhteliselt vähe teaduslikke andmeid. Seetõttu on kohustuslik keelata põhjapüügivahendid piirkondades, kus ei ole läbi viidud teaduslikku hindamist sellise kalapüügi kahjuliku mõju kohta ohualdistele avamere ökosüsteemidele. |
| --- | --- |

(10)

Jätkub ohualdiste mereökosüsteemide tuvastamine piirkondades, mida ei reguleeri piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, ning nende kohta on suhteliselt vähe teaduslikke andmeid. Seetõttu on kohustuslik keelata põhjapüügivahendid piirkondades, kus ei ole läbi viidud teaduslikku hindamist sellise kalapüügi kahjuliku mõju kohta ohualdistele avamere ökosüsteemidele.

| (11) | Eritingimuste, näiteks hindamata piirkondadega või laevaseiresüsteemi kasutamise ja ohualdiste mereökosüsteemide avastamise korral tegevuse mujale viimisega seotud tingimuste rikkumine võib selliseid ökosüsteeme pöördumatult kahjustada ning peaks seetõttu kuuluma nõukogu 24. juuni 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1447/1999 (millega kehtestatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju tõsiselt rikkuvate käitumisviiside loetelu) (6) nimetatud tõsiste rikkumiste loetellu. |
| --- | --- |

(11)

Eritingimuste, näiteks hindamata piirkondadega või laevaseiresüsteemi kasutamise ja ohualdiste mereökosüsteemide avastamise korral tegevuse mujale viimisega seotud tingimuste rikkumine võib selliseid ökosüsteeme pöördumatult kahjustada ning peaks seetõttu kuuluma nõukogu 24. juuni 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1447/1999 (millega kehtestatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju tõsiselt rikkuvate käitumisviiside loetelu) (6) nimetatud tõsiste rikkumiste loetellu.

| (12) | Üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta), (7) mida kohaldatakse täies ulatuses käesoleva määrusega seotud isikuandmete töötlemise suhtes, eriti andmesubjektide õiguse suhtes tutvuda andmetega, neid parandada, sulgeda või kustutada ja kolmandatele isikutele teatavaks teha, ning seetõttu pole seda käesolevas määruses rohkem täpsustatud, |
| --- | --- |

(12)

Üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta), (7) mida kohaldatakse täies ulatuses käesoleva määrusega seotud isikuandmete töötlemise suhtes, eriti andmesubjektide õiguse suhtes tutvuda andmetega, neid parandada, sulgeda või kustutada ja kolmandatele isikutele teatavaks teha, ning seetõttu pole seda käesolevas määruses rohkem täpsustatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mis püüavad avamerel kala põhjapüügivahenditega.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata ühenduse kalalaevade suhtes, mis tegutsevad piirkondades,

| a) | mis jäävad sellise kalapüügi reguleerimise õigust omavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastutusalasse või korralduse alla; |
| --- | --- |

a)

mis jäävad sellise kalapüügi reguleerimise õigust omavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastutusalasse või korralduse alla;

| b) | kus on käimas piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomine; kus kõnealuse protsessi osalised on kokku leppinud ajutistes meetmetes ohualdiste mereökosüsteemide kaitseks põhjapüügivahendite kahjulike mõjude eest. |
| --- | --- |

b)

kus on käimas piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomine; kus kõnealuse protsessi osalised on kokku leppinud ajutistes meetmetes ohualdiste mereökosüsteemide kaitseks põhjapüügivahendite kahjulike mõjude eest.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „mereökosüsteem” – dünaamiline kompleks, milles taimede, loomade ja mikroorganismide kooslused ning nende elutu keskkond avaldavad üksteisele funktsionaalse üksusena vastastikust mõju; |
| --- | --- |

a)

„mereökosüsteem” – dünaamiline kompleks, milles taimede, loomade ja mikroorganismide kooslused ning nende elutu keskkond avaldavad üksteisele funktsionaalse üksusena vastastikust mõju;

| b) | „ohualdis mereökosüsteem” – mis tahes mereökosüsteem, mille terviklikkust (s.o ökosüsteemi struktuuri ja talitlust) võib, otsustades parima olemasoleva teadusteabe põhjal ja ettevaatuspõhimõtte kohaselt, ohustada märkimisväärne kahjulik mõju, mida põhjustab tavalise kalapüügi käigus toimuv füüsiline kokkupuude põhjapüügivahenditega, sealhulgas ka rahud, veealused kõrgendikud, hüdrotermilised lõõrid, külmaveekorallid või külmaveekäsnad. Kõige ohualtimad on sellised ökosüsteemid, mille talitlus kergesti häirub ja mis lisaks taastuvad väga aeglaselt või võivad mitte taastuda; |
| --- | --- |

b)

„ohualdis mereökosüsteem” – mis tahes mereökosüsteem, mille terviklikkust (s.o ökosüsteemi struktuuri ja talitlust) võib, otsustades parima olemasoleva teadusteabe põhjal ja ettevaatuspõhimõtte kohaselt, ohustada märkimisväärne kahjulik mõju, mida põhjustab tavalise kalapüügi käigus toimuv füüsiline kokkupuude põhjapüügivahenditega, sealhulgas ka rahud, veealused kõrgendikud, hüdrotermilised lõõrid, külmaveekorallid või külmaveekäsnad. Kõige ohualtimad on sellised ökosüsteemid, mille talitlus kergesti häirub ja mis lisaks taastuvad väga aeglaselt või võivad mitte taastuda;

| c) | „märkimisväärne kahjulik mõju” – mõju (hinnatakse üksikjuhtumite kaupa, kombineeritult või kumulatiivselt), mis kahjustab ökosüsteemi terviklikkust nii, et kahjustub sellest mõjutatud populatsiooni taastekkevõime ning halveneb elupaikade pikaajaline loomulik produktiivsus, või mis põhjustab enam kui ajutist märkimisväärset liigirikkuse, elupaikade või kooseluvormide vähenemist; |
| --- | --- |

c)

„märkimisväärne kahjulik mõju” – mõju (hinnatakse üksikjuhtumite kaupa, kombineeritult või kumulatiivselt), mis kahjustab ökosüsteemi terviklikkust nii, et kahjustub sellest mõjutatud populatsiooni taastekkevõime ning halveneb elupaikade pikaajaline loomulik produktiivsus, või mis põhjustab enam kui ajutist märkimisväärset liigirikkuse, elupaikade või kooseluvormide vähenemist;

| d) | „põhjapüügivahendid” – püügivahendid, mida tavalise kalapüügi käigus kasutatakse kokkupuutes merepõhjaga, sealhulgas põhjatraalid, tragid, seisevvõrgud, põhjaõngejadad, püünised ja mõrrad. |
| --- | --- |

d)

„põhjapüügivahendid” – püügivahendid, mida tavalise kalapüügi käigus kasutatakse kokkupuutes merepõhjaga, sealhulgas põhjatraalid, tragid, seisevvõrgud, põhjaõngejadad, püünised ja mõrrad.

Artikkel 3

Kalapüügiluba

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud kalapüügiga tegelemiseks on ühenduse kalalaeval kalapüügiluba.

2.   Kalapüügiluba antakse välja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1627/94 ning käesolevas määruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 4

Väljaandmise tingimused

1.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud kalapüügiloa taotlusele tuleb lisada üksikasjalik püügikava, milles on eelkõige ära näidatud:

| a) | kavandatud püügikoht; |
| --- | --- |

a)

kavandatud püügikoht;

| b) | püütavad liigid; |
| --- | --- |

b)

püütavad liigid;

| c) | püügivahendite liik ja sügavus, millisel neid kasutatakse, ning |
| --- | --- |

c)

püügivahendite liik ja sügavus, millisel neid kasutatakse, ning

| d) | merepõhja batümeetriline profiil kavandatud püügikohas, kui see teave ei ole asjaomase lipuriigi pädevatele asutustele juba kättesaadav. |
| --- | --- |

d)

merepõhja batümeetriline profiil kavandatud püügikohas, kui see teave ei ole asjaomase lipuriigi pädevatele asutustele juba kättesaadav.

2.   Pädev asutus annab kalapüügiloa välja pärast seda, kui ta on hinnanud laeva kavandatud püügitegevuse võimalikke mõjusid ning jõudnud järeldusele, et kõnealune tegevus ei avalda ohualdistele mereökosüsteemidele märkimisväärset kahjulikku mõju.

3.   Lõikes 2 osutatud hindamise teostamisel toetub pädev asutus parimale olemasolevale teaduslikule ja tehnilisele teabele, mis käsitleb ohualteid mereökosüsteeme piirkondades, kus asjaomased kalalaevad kavatsevad tegutseda. Kõnealune teave peab hõlmama olemasolevaid teaduslikke andmeid, mille alusel saab hinnata selliste ökosüsteemide esinemise tõenäosust. Hindamisprotsess hõlmab kõiki sõltumatu teadusliku eksperdihinnangu asjakohaseid elemente.

4.   Ohualdistele mereökosüsteemidele avalduda võiva märkimisväärse kahjuliku mõju riski hindamisel, mis viiakse läbi lõikes 2 osutatud hinnangu alusel, võetakse vajaduse korral arvesse erinevaid tingimusi, mis valitsevad piirkondades, kus põhjapüügivahenditega kalapüük on tavapärane, ning piirkondades, kus sellist püüki pole toimunud või kus see toimub üksnes aeg-ajalt.

5.   Pädev asutus peab kohaldama lõikes 2 osutatud hindamise teostamisel ettevaatuskriteeriume. Kui kaheldakse, kas kahjulik mõju on märkimisväärne või mitte, tuleb lähtuda sellest, et esitatud teadusteabest tulenevalt on tõenäoline kahjulik mõju märkimisväärne.

6.   Kui hindamise tulemusel leitakse, et esitatud püügikava kohaselt toimuv kalapüük võib avaldada ohualdistele mereökosüsteemidele märkimisväärset kahjulikku mõju, kirjeldab pädev asutus hinnatud ohte ning võimaldab taotlejal nende vältimiseks püügikava muuta. Kui muudatusi ei tehta, siis pädev asutus taotletud kalapüügiluba välja ei anna.

Artikkel 5

Kehtivuse tingimused

1.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud kalapüügiloas on selgesõnaliselt öeldud, et selle alusel toimuv kalapüük peab kogu aeg olema kooskõlas vastavalt artikli 4 lõikele 1 esitatud püügikavaga.

2.   Kui asjaolude tõttu, mis ei olene laeva tegevuse eest vastutavast isikust, on vaja esitatud kava muuta, teatab laeva tegevuse eest vastutav isik sellest viivitamata pädevale asutusele, näidates ära muudatused, mida algses kavas kavatsetakse teha. Pädev asutus uurib muudatusi ega anna nende tegemiseks luba, kui muudatuste tagajärjel viiakse tegevus üle kohtadesse, kus esineb või võib tõenäoliselt esineda ohualteid mereökosüsteeme.

3.   Kui artikli 4 lõikes 1 sätestatud püügikavast kaldutakse kõrvale muudel kui käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud asjaoludel, tühistab lipuriik asjaomasele kalalaevale antud kalapüügiloa.

Artikkel 6

Põhjapüük

1.   Piirkondades, kus ei ole läbi viidud nõuetekohast teaduslikku hindamist ja mille kohta ei ole olemas hindamistulemusi, keelatakse põhjapüügivahendite kasutamine. Seda keeldu võib muuta käesoleva määruse artiklis 13 ette nähtud läbivaatamise ajal.

2.   Põhjapüüki lubatakse seal, kus teaduslik hindamine näitab, et sellega ei ohustata ohualteid mereökosüsteeme.

Artikkel 7

Ohualdiste mereökosüsteemide ootamatu avastamine

1.   Kui kalalaev avastab kalapüügi käigus ohualti mereökosüsteemi, lõpetab ta püügi viivitamata või hoidub asjaomases kohas kalapüügi alustamisest. Ta jätkab kalapüüki üksnes siis, kui on jõudnud artikli 4 lõikes 1 sätestatud püügikavas ette nähtud püügikoha piires teise kohta, mille kaugus on vähemalt viis meremiili avastatud ökosüsteemi asukohast.

2.   Kui lõikes 1 osutatud teises kohas avastatakse teine ohualdis mereökosüsteem, liigub laev vastavalt kõnealuses lõikes sätestatud eeskirjadele edasi, kuni jõuab kohta, kus ohualteid mereökosüsteeme ei leidu.

3.   Laev teatab sellistest leidudest viivitamata pädevale asutusele, esitades täpsed andmed leiu iseloomu, asukoha, aja ja muude oluliste asjaolude kohta.

Artikkel 8

Kalapüügi keelualad

1.   Liikmesriigid määravad oma kalalaevade tegevuspiirkondades ohualdiste mereökosüsteemide esinemist või esinemise tõenäosust käsitleva parima olemasoleva teadusteabe alusel kindlaks piirkonnad, mis suletakse põhjapüügivahenditega kalapüügiks. Liikmesriigid rakendavad selliseid sulgemisi viivitamatult oma laevade suhtes ning teatavad sulgemisest otsekohe komisjonile. Komisjon edastab selle teate viivitamatult kõikidele liikmesriikidele.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 7 kohaldamist, esitab komisjon vajaduse korral nõukogule kooskõlas asutamislepingu artikliga 37 kas liikmesriikidelt saadud teabele tuginedes või omal algatusel ettepanekud ühenduse meetmete vastuvõtmiseks, et kõnealuseid piirkondi sulgeda.

Artikkel 9

Laevaseiresüsteem

1.   Olenemata määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 11 lõikest 1 peab laeva kapten kalalaevale paigaldatud satelliitseireseadme tehnilise rikke või mittetoimimise korral teatama lipuliikmesriigile iga kahe tunni järel oma geograafilise asukoha.

2.   Pärast merereisilt naasmist ei tohi laev sadamast lahkuda enne, kui satelliitseireseadme töö pädevat asutust rahuldab.

Artikkel 10

Tõsised rikkumised

1.   Mis tahes kalapüüki, mis toimub alates ajast, mil laev kaldus oma püügikavast kõrvale muudel kui artikli 5 lõikes 2 nimetatud asjaoludel, käsitatakse püügiloata kalapüügina ning sellest tulenevalt ühise kalanduspoliitika eeskirju tõsiselt rikkuva käitumisviisina.

2.   Artiklites 6, 7 ja 9 sätestatud kohustuste korduvat täitmata jätmist käsitatakse käitumisviisina, millega rikutakse tõsiselt ühise kalanduspoliitika eeskirju.

Artikkel 11

Vaatlejad

1.   Kõikide artikli 3 lõikes 1 sätestatud kalapüügiloa saanud laevade pardal peavad olema vaatlejad. Vaatlejad jälgivad laevade püügitegevust kogu artikli 4 lõikes 1 sätestatud püügikava täitmise ajal.

Püügipiirkonnas kalapüüki jälgivate vaatlejate arv vaadatakse läbi 30. juulil 2009.

2.   Vaatleja

| a) | registreerib sõltumatult ja samasuguses vormis, mida kasutatakse laeva püügipäevikus, nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (8) artiklis 6 sätestatud püügiandmed; |
| --- | --- |

a)

registreerib sõltumatult ja samasuguses vormis, mida kasutatakse laeva püügipäevikus, nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (8) artiklis 6 sätestatud püügiandmed;

| b) | registreerib kõik artikli 5 lõike 2 kohased püügikava muudatused; |
| --- | --- |

b)

registreerib kõik artikli 5 lõike 2 kohased püügikava muudatused;

| c) | dokumenteerib kõik artiklis 7 osutatud ohualdiste mereökosüsteemide ootamatud leiud, sealhulgas kogutud teabe, mis võib osutuda kasulikuks koha kaitsmisel; |
| --- | --- |

c)

dokumenteerib kõik artiklis 7 osutatud ohualdiste mereökosüsteemide ootamatud leiud, sealhulgas kogutud teabe, mis võib osutuda kasulikuks koha kaitsmisel;

| d) | registreerib püügivahendite kasutamise sügavused; |
| --- | --- |

d)

registreerib püügivahendite kasutamise sügavused;

| e) | esitab asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele aruande 20 päeva jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu. Kõnealuse aruande koopia saadetakse komisjonile 30 päeva jooksul pärast kirjaliku taotluse saamist. |
| --- | --- |

e)

esitab asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele aruande 20 päeva jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu. Kõnealuse aruande koopia saadetakse komisjonile 30 päeva jooksul pärast kirjaliku taotluse saamist.

3.   Vaatleja ei tohi olla

| a) | sugulussidemetes selle laeva kapteni või juhtkonna liikmega, kuhu ta on määratud vaatlejaks; |
| --- | --- |

a)

sugulussidemetes selle laeva kapteni või juhtkonna liikmega, kuhu ta on määratud vaatlejaks;

| b) | selle laeva kapteni teenistuses, kuhu ta on määratud; |
| --- | --- |

b)

selle laeva kapteni teenistuses, kuhu ta on määratud;

| c) | kapteni esindaja teenistuses; |
| --- | --- |

c)

kapteni esindaja teenistuses;

| d) | ettevõtte teenistuses, mida kontrollib kapten või kapteni esindaja; |
| --- | --- |

d)

ettevõtte teenistuses, mida kontrollib kapten või kapteni esindaja;

| e) | sugulussidemetes kapteni esindajaga. |
| --- | --- |

e)

sugulussidemetes kapteni esindajaga.

Artikkel 12

Teave

1.   Kalalaevade puhul, mis sõidavad oma lipu all ja kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, esitavad liikmesriigid iga poolaasta kohta kolme kuu jooksul pärast kõnealuse poolaasta lõppu komisjonile aruande, mis sisaldab:

| a) | lisaks määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 18 sätestatud nõuetele artiklis 1 osutatud kalalaevade püügimahtusid, mis määratakse kindlaks püügipäevikusse kantud teabe põhjal, sealhulgas andmed väljaspool sadamat veedetud püügipäevade kohta ning vaatlejate esitatud aruanded kvartalite, püügivahendite liikide ja kalaliikide kaupa; |
| --- | --- |

a)

lisaks määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 18 sätestatud nõuetele artiklis 1 osutatud kalalaevade püügimahtusid, mis määratakse kindlaks püügipäevikusse kantud teabe põhjal, sealhulgas andmed väljaspool sadamat veedetud püügipäevade kohta ning vaatlejate esitatud aruanded kvartalite, püügivahendite liikide ja kalaliikide kaupa;

| b) | artikli 1 lõikes 1 osutatud kalalaevade püügikava ning artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud tingimuste järgimist, samuti rikkumiste ja artiklis 10 nimetatud tõsiste rikkumiste heastamiseks võetud meetmeid ja nende eest määratud karistusi; |
| --- | --- |

b)

artikli 1 lõikes 1 osutatud kalalaevade püügikava ning artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud tingimuste järgimist, samuti rikkumiste ja artiklis 10 nimetatud tõsiste rikkumiste heastamiseks võetud meetmeid ja nende eest määratud karistusi;

| c) | artikli 8 rakendamist liikmesriikides. |
| --- | --- |

c)

artikli 8 rakendamist liikmesriikides.

2.   Lõike 1 kohaselt esitatud aruannetele lisatakse kõik mõjuhindamised, mis ajaomane liikmesriik on teinud kooskõlas artikli 4 lõikega 2 aruandega hõlmatud kuuekuulise ajavahemiku jooksul.

3.   Komisjon teeb lõigete 1 ja 2 kohaselt saadud teabe üldsusele kättesaadavaks, muu hulgas FAO kaudu, ning taotluse korral edastab selle ühtlasi viivitamata asjaomastele teadusasutustele ja liikmesriikidele.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta enne 30. juunit 2010. Aruandele lisatakse vajaduse korral käesoleva määruse muutmise ettepanekud.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuli 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  4. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

2

(3)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

3

(4)  EÜT L 308, 21.12.1995, lk 15.

4

(5)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

5

(6)  EÜT L 167, 2.7.1999, lk 5.

6

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

7

(8)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), parandatud ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

8

---

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 735/2008,

29. juuli 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 590/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 24).

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 28,9 |
| TR | 74,2 |
| XS | 29,6 |
| ZZ | 44,2 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 106,2 |
| ZZ | 66,8 |
| 0709 90 70 | TR | 97,2 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 84,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 59,6 |
| ZA | 89,4 |
| ZZ | 73,9 |
| 0806 10 10 | CL | 58,0 |
| EG | 144,2 |
| IL | 145,6 |
| TR | 123,9 |
| ZZ | 117,9 |
| 0808 10 80 | AR | 95,1 |
| BR | 101,6 |
| CL | 97,9 |
| CN | 87,4 |
| NZ | 115,6 |
| US | 107,9 |
| ZA | 88,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 67,9 |
| CL | 88,3 |
| NZ | 97,1 |
| TR | 156,5 |
| ZA | 100,6 |
| ZZ | 102,1 |
| 0809 10 00 | TR | 172,1 |
| US | 186,2 |
| ZZ | 179,2 |
| 0809 20 95 | CA | 388,4 |
| TR | 449,8 |
| US | 433,2 |
| ZZ | 423,8 |
| 0809 30 | TR | 143,6 |
| ZZ | 143,6 |
| 0809 40 05 | BA | 82,7 |
| IL | 116,4 |
| TR | 115,5 |
| XS | 66,2 |
| ZZ | 95,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

28,9

TR

74,2

XS

29,6

ZZ

44,2

0707 00 05

MK

27,4

TR

106,2

ZZ

66,8

0709 90 70

TR

97,2

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

84,2

US

62,5

UY

59,6

ZA

89,4

ZZ

73,9

0806 10 10

CL

58,0

EG

144,2

IL

145,6

TR

123,9

ZZ

117,9

0808 10 80

AR

95,1

BR

101,6

CL

97,9

CN

87,4

NZ

115,6

US

107,9

ZA

88,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

67,9

CL

88,3

NZ

97,1

TR

156,5

ZA

100,6

ZZ

102,1

0809 10 00

TR

172,1

US

186,2

ZZ

179,2

0809 20 95

CA

388,4

TR

449,8

US

433,2

ZZ

423,8

0809 30

TR

143,6

ZZ

143,6

0809 40 05

BA

82,7

IL

116,4

TR

115,5

XS

66,2

ZZ

95,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 736/2008,

22. juuli 2008,

milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, (1) eriti selle artikli 1 lõike 1 punkti a alapunkti i,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu, (2)

olles pidanud nõu riigiabi nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni asutamislepingu artikli 87 alusel teatama, et teatavatel tingimustel sobib väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele („VKEd”) antav abi kokku ühisturuga ega eelda asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse täitmist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni asutamislepingu artikli 87 alusel teatama, et teatavatel tingimustel sobib väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele („VKEd”) antav abi kokku ühisturuga ega eelda asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse täitmist.

| (2) | Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 70/2001, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, (3) ei kohaldata nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (4) hõlmatud kalandus- ja akvakultuuritoodete valmistamise, töötlemise ja turustamisega seotud tegevuse suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 70/2001, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, (3) ei kohaldata nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (4) hõlmatud kalandus- ja akvakultuuritoodete valmistamise, töötlemise ja turustamisega seotud tegevuse suhtes.

| (3) | Komisjon on kohaldanud asutamislepingu artikleid 87 ja 88 paljudes otsustes, mis käsitlevad kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, ning on sõnastanud ka oma poliitika, viimati suunistes riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja akvakultuurisektoris (5) (edaspidi „kalandussuunised”). Võttes arvesse komisjoni märkimisväärset kogemust kõnealuste artiklite kohaldamisel kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevate VKEde suhtes, on asjakohane, et sedavõrd, kuivõrd asutamislepingu artikkel 89 on kuulutatud selliseid tooteid hõlmavaks, kasutab komisjon määrusega (EÜ) nr 994/98 antud volitusi ka kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevate VKEde suhtes, et tagada tõhus järelevalve ja lihtsustada haldamist, vähendamata seejuures komisjoni järelevalvevõimalusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kohaldanud asutamislepingu artikleid 87 ja 88 paljudes otsustes, mis käsitlevad kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, ning on sõnastanud ka oma poliitika, viimati suunistes riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja akvakultuurisektoris (5) (edaspidi „kalandussuunised”). Võttes arvesse komisjoni märkimisväärset kogemust kõnealuste artiklite kohaldamisel kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevate VKEde suhtes, on asjakohane, et sedavõrd, kuivõrd asutamislepingu artikkel 89 on kuulutatud selliseid tooteid hõlmavaks, kasutab komisjon määrusega (EÜ) nr 994/98 antud volitusi ka kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevate VKEde suhtes, et tagada tõhus järelevalve ja lihtsustada haldamist, vähendamata seejuures komisjoni järelevalvevõimalusi.

| (4) | Komisjon hindab kalandussektoris antava riigiabi kokkusobivust nii konkurentsipoliitika kui ka ühise kalanduspoliitika eesmärkidest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon hindab kalandussektoris antava riigiabi kokkusobivust nii konkurentsipoliitika kui ka ühise kalanduspoliitika eesmärkidest lähtuvalt.

| (5) | Käesolev määrus peaks hõlmama kalandussektoris antava abi liike, mille komisjon on juba aastaid süstemaatiliselt heaks kiitnud. Komisjon ei pea igal üksikjuhul hindama abi kokkusobivust ühisturuga, kui abi vastab tingimustele, mis on ette nähtud nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (6) ja komisjoni 26. märtsi 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 498/2007, millega kehtestatakse Euroopa Kalandusfondi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (7) ning teatavatele muudele tingimustele. Kuigi määrus (EÜ) nr 1198/2006 on kehtinud alles alates 4. septembrist 2006, on komisjon saanud olemasolevate kalandussuuniste põhjal piisavalt kogemusi samalaadsete tingimuste kohaldamisel asjaomaste meetmeliikide suhtes selle tõendamiseks, et kõnealuse määruse tingimused on piisavalt täpsed ja et iga üksikjuhtu ei ole vaja eraldi hinnata. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev määrus peaks hõlmama kalandussektoris antava abi liike, mille komisjon on juba aastaid süstemaatiliselt heaks kiitnud. Komisjon ei pea igal üksikjuhul hindama abi kokkusobivust ühisturuga, kui abi vastab tingimustele, mis on ette nähtud nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (6) ja komisjoni 26. märtsi 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 498/2007, millega kehtestatakse Euroopa Kalandusfondi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (7) ning teatavatele muudele tingimustele. Kuigi määrus (EÜ) nr 1198/2006 on kehtinud alles alates 4. septembrist 2006, on komisjon saanud olemasolevate kalandussuuniste põhjal piisavalt kogemusi samalaadsete tingimuste kohaldamisel asjaomaste meetmeliikide suhtes selle tõendamiseks, et kõnealuse määruse tingimused on piisavalt täpsed ja et iga üksikjuhtu ei ole vaja eraldi hinnata.

| (6) | Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust teatada abist, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Komisjon peaks selliseid teateid hindama käesoleva määruse ja kalandussuuniste alusel. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust teatada abist, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Komisjon peaks selliseid teateid hindama käesoleva määruse ja kalandussuuniste alusel.

| (7) | Igasugune abi, mida liikmesriigid kavatsevad kalandussektoris anda ja mis ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse ega teiste määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 kohaselt vastu võetud määruste kohaldamisalasse, eeldab jätkuvalt asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse täitmist. Sellist abi hinnatakse käesoleva määruse ja kalandussuuniste alusel. |
| --- | --- |

(7)

Igasugune abi, mida liikmesriigid kavatsevad kalandussektoris anda ja mis ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse ega teiste määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 kohaselt vastu võetud määruste kohaldamisalasse, eeldab jätkuvalt asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse täitmist. Sellist abi hinnatakse käesoleva määruse ja kalandussuuniste alusel.

| (8) | Käesoleva määrusega tuleks teatamiskohustusest vabastada igasugune abi, mis vastab kõikidele käesoleva määruse nõuetele, ja kõik toetuskavad, tingimusel et igasugune sellise kava alusel antav abi vastab kõigile käesoleva määruse asjakohastele nõuetele. Abikava raames antav üksikabi ja sihtotstarbeline üksikabi peaksid sisaldama selget viidet käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega tuleks teatamiskohustusest vabastada igasugune abi, mis vastab kõikidele käesoleva määruse nõuetele, ja kõik toetuskavad, tingimusel et igasugune sellise kava alusel antav abi vastab kõigile käesoleva määruse asjakohastele nõuetele. Abikava raames antav üksikabi ja sihtotstarbeline üksikabi peaksid sisaldama selget viidet käesolevale määrusele.

| (9) | Ühenduse rahastatavate abimeetmete ühtsuse huvides peaksid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva abi ülemmäärad olema võrdsed sama liiki abi jaoks määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas sätestatud ülemmääradega. |
| --- | --- |

(9)

Ühenduse rahastatavate abimeetmete ühtsuse huvides peaksid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva abi ülemmäärad olema võrdsed sama liiki abi jaoks määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas sätestatud ülemmääradega.

| (10) | On oluline, et abi ei antaks juhtudel, kus ei peeta kinni ühenduse õigusaktide sätetest ega eelkõige ühise kalanduspoliitika eeskirjadest. Seega võivad liikmesriigid kalandussektoris abi anda ainult siis, kui rahastatavad meetmed ja nende mõju on kooskõlas ühenduse õigusega. Enne abi andmist peaksid liikmesriigid tagama, et riigiabi saajad vastavad ühise kalanduspoliitika eeskirjade nõuetele. |
| --- | --- |

(10)

On oluline, et abi ei antaks juhtudel, kus ei peeta kinni ühenduse õigusaktide sätetest ega eelkõige ühise kalanduspoliitika eeskirjadest. Seega võivad liikmesriigid kalandussektoris abi anda ainult siis, kui rahastatavad meetmed ja nende mõju on kooskõlas ühenduse õigusega. Enne abi andmist peaksid liikmesriigid tagama, et riigiabi saajad vastavad ühise kalanduspoliitika eeskirjade nõuetele.

| (11) | Selleks et tagada abi proportsionaalsus ja selle piirdumine vajaliku summaga, tuleks künniseid võimaluse korral alati väljendada abi osatähtsusena abikõlblike kulude suhtes. Abi osatähtsuse arvutamiseks tuleks mitmes osas välja makstav abi diskonteerida selle andmise aja väärtusele. Muus kui toetuse vormis antava abi korral tuleks diskonteerimisel ja abisumma arvutamisel intressimäärana kasutada toetuse andmise ajal kehtivat viitemäära, nagu on kehtestatud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. (8) |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada abi proportsionaalsus ja selle piirdumine vajaliku summaga, tuleks künniseid võimaluse korral alati väljendada abi osatähtsusena abikõlblike kulude suhtes. Abi osatähtsuse arvutamiseks tuleks mitmes osas välja makstav abi diskonteerida selle andmise aja väärtusele. Muus kui toetuse vormis antava abi korral tuleks diskonteerimisel ja abisumma arvutamisel intressimäärana kasutada toetuse andmise ajal kehtivat viitemäära, nagu on kehtestatud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. (8)

| (12) | Pidades silmas vajadust saavutada toetatavas valdkonnas vajalik tasakaal konkurentsimoonutuste vähendamise ja käesoleva määruse eesmärkide vahel, ei tohiks käesoleva määrusega vabastada kindlat ülemmäära ületavaid üksiktoetusi, olenemata sellest, kas need antakse mõne käesoleva määrusega vabastatud toetuskava raames või mitte. |
| --- | --- |

(12)

Pidades silmas vajadust saavutada toetatavas valdkonnas vajalik tasakaal konkurentsimoonutuste vähendamise ja käesoleva määruse eesmärkide vahel, ei tohiks käesoleva määrusega vabastada kindlat ülemmäära ületavaid üksiktoetusi, olenemata sellest, kas need antakse mõne käesoleva määrusega vabastatud toetuskava raames või mitte.

| (13) | Käesolevat määrust ei tohiks kohaldada ekspordiga seonduva tegevuse ega abi suhtes, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel. Eelkõige ei tohiks seda kohaldada abi suhtes, millega rahastatakse jaotusvõrgu loomist ja toimimist teistes riikides. Ekspordiabi ei peaks üldjuhul olema abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue toote turuletoomiseks või olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevat määrust ei tohiks kohaldada ekspordiga seonduva tegevuse ega abi suhtes, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel. Eelkõige ei tohiks seda kohaldada abi suhtes, millega rahastatakse jaotusvõrgu loomist ja toimimist teistes riikides. Ekspordiabi ei peaks üldjuhul olema abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue toote turuletoomiseks või olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud.

| (14) | Abi, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele, nii nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes, (9) tuleks hinnata kõnealuste suuniste kohaselt, et vältida neist kõrvalehoidmist. Sellistele ettevõtjatele antav abi tuleks seetõttu käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks tuleks lihtsustada käesoleva määrusega hõlmatud abi andmisel kasutatavat raskustes oleva ettevõtja määratlust, võrreldes eespool nimetatud suunistes esitatud määratlusega. Lisaks sellele ei tohiks käesoleva määruse kohaldamisel käsitada vähem kui kolm aastat tagasi asutatud VKEsid kõnealusel perioodil raskustes olevana, välja arvatud juhul, kui nad asukohariigi õigusaktide kohaselt vastavad kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. Kõnealused lihtsustused ei tohiks piirata nende VKEde õigust saada kõnealuste suuniste kohast abi, mida käesoleva määrusega ei reguleerita ning mille puhul kehtib täielikult kõnealustes suunistes esitatud määratlus. |
| --- | --- |

(14)

Abi, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele, nii nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes, (9) tuleks hinnata kõnealuste suuniste kohaselt, et vältida neist kõrvalehoidmist. Sellistele ettevõtjatele antav abi tuleks seetõttu käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks tuleks lihtsustada käesoleva määrusega hõlmatud abi andmisel kasutatavat raskustes oleva ettevõtja määratlust, võrreldes eespool nimetatud suunistes esitatud määratlusega. Lisaks sellele ei tohiks käesoleva määruse kohaldamisel käsitada vähem kui kolm aastat tagasi asutatud VKEsid kõnealusel perioodil raskustes olevana, välja arvatud juhul, kui nad asukohariigi õigusaktide kohaselt vastavad kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. Kõnealused lihtsustused ei tohiks piirata nende VKEde õigust saada kõnealuste suuniste kohast abi, mida käesoleva määrusega ei reguleerita ning mille puhul kehtib täielikult kõnealustes suunistes esitatud määratlus.

| (15) | Komisjon peab tagama, et lubatud abi ei moonutaks kaubandustingimusi ühist huvi kahjustaval viisil. Seetõttu tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta sellisele abisaajale antav abi, kellele komisjoni varasema otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks. Sellest tulenevalt jätkatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist kõnealusele abisaajale välja makstud sihtotstarbelise üksikabi ja kõigi abikavade suhtes, mis ei sisalda selgesõnalist sätet kõnealuste abisaajate suhtes teatamiskohustusest vabastamise kohta. Nimetatud säte ei tohiks kahjustada selliste abikavade alusel abi saajate õiguspäraseid ootusi, kellele ei ole esitatud seni täitmata korraldust abi tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon peab tagama, et lubatud abi ei moonutaks kaubandustingimusi ühist huvi kahjustaval viisil. Seetõttu tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta sellisele abisaajale antav abi, kellele komisjoni varasema otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks. Sellest tulenevalt jätkatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist kõnealusele abisaajale välja makstud sihtotstarbelise üksikabi ja kõigi abikavade suhtes, mis ei sisalda selgesõnalist sätet kõnealuste abisaajate suhtes teatamiskohustusest vabastamise kohta. Nimetatud säte ei tohiks kahjustada selliste abikavade alusel abi saajate õiguspäraseid ootusi, kellele ei ole esitatud seni täitmata korraldust abi tagasimaksmiseks.

| (16) | Selleks et kõrvaldada erinevusi, mis võivad põhjustada konkurentsimoonutusi, ja hõlbustada VKEsid käsitlevate ühenduse ja riigisiseste algatuste kooskõlastamist, tuleks käesolevas määruses kasutada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul määruse (EÜ) nr 70/2001 I lisas sätestatud määratlust. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et kõrvaldada erinevusi, mis võivad põhjustada konkurentsimoonutusi, ja hõlbustada VKEsid käsitlevate ühenduse ja riigisiseste algatuste kooskõlastamist, tuleks käesolevas määruses kasutada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul määruse (EÜ) nr 70/2001 I lisas sätestatud määratlust.

| (17) | Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja tõhusa järelevalve huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult läbipaistva abi suhtes. Läbipaistev abi on abi, mille brutotoetusekvivalent on võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada ilma riskianalüüsi tegemata. Eelkõige tuleks läbipaistvana käsitada laenudena antavat abi, kui brutotoetusekvivalendi arvutamisel on kasutatud viitemäära, mis on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. (10) Maksumeetmete vormis antavat abi käsitatakse läbipaistvana, kui meetmega on ette nähtud ülemmäär, millega tagatakse, et kohaldatavat künnist ei ületata. |
| --- | --- |

(17)

Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja tõhusa järelevalve huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult läbipaistva abi suhtes. Läbipaistev abi on abi, mille brutotoetusekvivalent on võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada ilma riskianalüüsi tegemata. Eelkõige tuleks läbipaistvana käsitada laenudena antavat abi, kui brutotoetusekvivalendi arvutamisel on kasutatud viitemäära, mis on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. (10) Maksumeetmete vormis antavat abi käsitatakse läbipaistvana, kui meetmega on ette nähtud ülemmäär, millega tagatakse, et kohaldatavat künnist ei ületata.

| (18) | Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitada läbipaistvana, kui brutotoetusekvivalendi arvutamise metoodikast on komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud. Komisjon lähtub liikmesriikide kõnealuste teadete läbivaatamisel komisjoni teatisest EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes. (11) Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitada läbipaistvana ka siis, kui abisaaja on VKE ja brutotoetusekvivalendi arvutamisel on aluseks võetud kõnealuse teatise punktides 3.3 ja 3.5 sätestatud nn safe-harbour-preemia. |
| --- | --- |

(18)

Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitada läbipaistvana, kui brutotoetusekvivalendi arvutamise metoodikast on komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud. Komisjon lähtub liikmesriikide kõnealuste teadete läbivaatamisel komisjoni teatisest EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes. (11) Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitada läbipaistvana ka siis, kui abisaaja on VKE ja brutotoetusekvivalendi arvutamisel on aluseks võetud kõnealuse teatise punktides 3.3 ja 3.5 sätestatud nn safe-harbour-preemia.

| (19) | Pidades silmas toetusekvivalendi arvutamise keerukust tagasimakstavate ettemaksete vormis antava abi puhul, tuleks kõnealuse abi suhtes käesolevat määrust kohaldada üksnes juhul, kui tagasimakstavate ettemaksete kogusumma on väiksem kui käesoleva määruse alusel kohaldatav eraldi teatamise künnis ja abi maksimaalne osatähtsus. |
| --- | --- |

(19)

Pidades silmas toetusekvivalendi arvutamise keerukust tagasimakstavate ettemaksete vormis antava abi puhul, tuleks kõnealuse abi suhtes käesolevat määrust kohaldada üksnes juhul, kui tagasimakstavate ettemaksete kogusumma on väiksem kui käesoleva määruse alusel kohaldatav eraldi teatamise künnis ja abi maksimaalne osatähtsus.

| (20) | Arvestades asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c, ei tohiks abi ainus mõju üldjuhul olla nende tegevuskulude pidev või korrapärane vähendamine, mida abisaaja tavaliselt kannaks, ning see peaks olema proportsionaalne puudustega, mis tuleb ületada, et saavutada ühenduse huvides olev ühiskondlik ja majanduslik kasu. Riigiabimeetmeid, mille ainus eesmärk on parandada tootjate finantsseisundit, ent mis ei aita mingil viisil kaasa sektori arengule, ja eelkõige sellist abi, mida antakse ainult toote hinna, koguse, toodanguühiku või tootmisvahendi ühiku alusel, käsitatakse ühisturuga kokkusobimatu tegevusabina. Selline abi kahjustab tõenäoliselt ka ühise turukorralduse mehhanisme. Seetõttu on asjakohane piirduda käesoleva määruse kohaldamisala puhul investeeringutoetustega ja abiga teatavate sotsiaal-majanduslike meetmete jaoks. |
| --- | --- |

(20)

Arvestades asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c, ei tohiks abi ainus mõju üldjuhul olla nende tegevuskulude pidev või korrapärane vähendamine, mida abisaaja tavaliselt kannaks, ning see peaks olema proportsionaalne puudustega, mis tuleb ületada, et saavutada ühenduse huvides olev ühiskondlik ja majanduslik kasu. Riigiabimeetmeid, mille ainus eesmärk on parandada tootjate finantsseisundit, ent mis ei aita mingil viisil kaasa sektori arengule, ja eelkõige sellist abi, mida antakse ainult toote hinna, koguse, toodanguühiku või tootmisvahendi ühiku alusel, käsitatakse ühisturuga kokkusobimatu tegevusabina. Selline abi kahjustab tõenäoliselt ka ühise turukorralduse mehhanisme. Seetõttu on asjakohane piirduda käesoleva määruse kohaldamisala puhul investeeringutoetustega ja abiga teatavate sotsiaal-majanduslike meetmete jaoks.

| (21) | Selle tagamiseks, et abi on vajalik ja soodustab teatavate tegevusvaldkondade arendamist, ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellisele tegevusele antava abi suhtes, millega abisaaja tegeleks ka üksnes turutingimustes. Abi tuleks käsitada selliselt stimuleerivana, kui enne abi saava projekti või tegevuse elluviimisega seotud tegevuse alustamist on abisaaja esitanud liikmesriigile taotluse. |
| --- | --- |

(21)

Selle tagamiseks, et abi on vajalik ja soodustab teatavate tegevusvaldkondade arendamist, ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellisele tegevusele antava abi suhtes, millega abisaaja tegeleks ka üksnes turutingimustes. Abi tuleks käsitada selliselt stimuleerivana, kui enne abi saava projekti või tegevuse elluviimisega seotud tegevuse alustamist on abisaaja esitanud liikmesriigile taotluse.

| (22) | Selle kindlaks tegemisel, kas käesolevas määruses sätestatud eraldi teatamise künniseid ja abi maksimaalset osatähtsust on järgitud, tuleks arvesse võtta abi saavale tegevusele või projektile eraldatavat avaliku sektori toetuse kogusummat, olenemata sellest, kas kõnealust toetust rahastatakse kohalikest, piirkondlikest, riigi või ühenduse vahenditest. |
| --- | --- |

(22)

Selle kindlaks tegemisel, kas käesolevas määruses sätestatud eraldi teatamise künniseid ja abi maksimaalset osatähtsust on järgitud, tuleks arvesse võtta abi saavale tegevusele või projektile eraldatavat avaliku sektori toetuse kogusummat, olenemata sellest, kas kõnealust toetust rahastatakse kohalikest, piirkondlikest, riigi või ühenduse vahenditest.

| (23) | Käesolev määrus peaks hõlmama järgmisi abi liike: abi kalastustegevuse alaliseks ja ajutiseks katkestamiseks, abi sotsiaal-majanduslike meetmete rahastamiseks, abi tootlikuks investeerimiseks vesiviljelusse, abi veekeskkonda käsitlevateks meetmeteks, abi inimeste ja loomade tervise kaitset käsitlevateks meetmeteks, siseveekalapüügi toetus, abi kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, abi ühist huvi pakkuvateks meetmeteks, mida rakendatakse ettevõtjate endi, tootjate nimel tegutsevate organisatsioonide või muude liikmesriigi poolt tunnustatud organisatsioonide aktiivsel toetusel, abi ühist huvi pakkuvateks meetmeteks, mille eesmärk on kaitsta ja arendada veeloomastikku ja -taimestikku ning millega samas parandatakse veekeskkonda, investeeringutoetus avalikele või eraõiguslikele kalasadamatele, lossimiskohtadele ja varjualustele, abi ühist huvi pakkuvateks meetmeteks, mille eesmärk on rakendada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete uute turgude arendamise või reklaamikampaaniate kvaliteedi parandamise ja väärtuse suurendamise poliitikat, abi katseprojektideks, abi kalalaevade ümberehitamiseks nende sihtotstarbe muutmise eesmärgil ning tehnilise abi toetus. |
| --- | --- |

(23)

Käesolev määrus peaks hõlmama järgmisi abi liike: abi kalastustegevuse alaliseks ja ajutiseks katkestamiseks, abi sotsiaal-majanduslike meetmete rahastamiseks, abi tootlikuks investeerimiseks vesiviljelusse, abi veekeskkonda käsitlevateks meetmeteks, abi inimeste ja loomade tervise kaitset käsitlevateks meetmeteks, siseveekalapüügi toetus, abi kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, abi ühist huvi pakkuvateks meetmeteks, mida rakendatakse ettevõtjate endi, tootjate nimel tegutsevate organisatsioonide või muude liikmesriigi poolt tunnustatud organisatsioonide aktiivsel toetusel, abi ühist huvi pakkuvateks meetmeteks, mille eesmärk on kaitsta ja arendada veeloomastikku ja -taimestikku ning millega samas parandatakse veekeskkonda, investeeringutoetus avalikele või eraõiguslikele kalasadamatele, lossimiskohtadele ja varjualustele, abi ühist huvi pakkuvateks meetmeteks, mille eesmärk on rakendada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete uute turgude arendamise või reklaamikampaaniate kvaliteedi parandamise ja väärtuse suurendamise poliitikat, abi katseprojektideks, abi kalalaevade ümberehitamiseks nende sihtotstarbe muutmise eesmärgil ning tehnilise abi toetus.

| (24) | Kui nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, (12) artikliga 14 ette nähtud maksuvabastusi kohaldatakse võrdselt kogu kalandussektori suhtes, võivad need komisjoni arvates kaasa aidata sektori arengule ja teenida ühiseid huve. Liikmesriigid on võrdselt kohaldanud kõnealuseid vabastusi ning kogemus seoses nende meetmete kohaldamisega määruse (EÜ) nr 1595/2004 alusel on näidanud, et nende kohaldamine ei ole ebasoodsalt mõjutanud kaubandustingimusi ning on säästvate majandus- ja sotsiaaltingimuste tagamisega aidanud kaasa ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele. Arvestades asjaolusid, et meede on läbipaistev, et abi arvutatakse laevade kasutatud tegeliku kütusekoguse alusel, et käesolevat määrust kohaldatakse ainult VKEde suhtes ning et valdav osa ELi kalapüügiettevõtjatest on VKEd (enamik kõnealustest vabastustest kasu saavatest ettevõtjatest on vaid ühe laevaga väiksemad ettevõtjad), leiab komisjon, et sellised meetmed ei kahjusta põhjendamatult konkurentsi ega mõjuta kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. Järelikult peaksid sellised maksuvabastused, kui tegemist on riigiabiga, olema kooskõlas ühisturuga ja need tuleb vabastada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, tingimusel et need maksuvabastused vastavad kõnealustele direktiividele ja neid saab kohaldada kogu kalandussektori suhtes. Lisaks sellele tuleks käesoleva määrusega ka sisevetekalanduse ja kalakasvatuse suhtes kohaldatavad maksuvabastused või -vähendused, mida liikmesriigid kehtestavad vastavalt nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 15, kuulutada ühisturuga teatavatel tingimustel kokkusobivaks ja vabastada asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest. |
| --- | --- |

(24)

Kui nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, (12) artikliga 14 ette nähtud maksuvabastusi kohaldatakse võrdselt kogu kalandussektori suhtes, võivad need komisjoni arvates kaasa aidata sektori arengule ja teenida ühiseid huve. Liikmesriigid on võrdselt kohaldanud kõnealuseid vabastusi ning kogemus seoses nende meetmete kohaldamisega määruse (EÜ) nr 1595/2004 alusel on näidanud, et nende kohaldamine ei ole ebasoodsalt mõjutanud kaubandustingimusi ning on säästvate majandus- ja sotsiaaltingimuste tagamisega aidanud kaasa ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele. Arvestades asjaolusid, et meede on läbipaistev, et abi arvutatakse laevade kasutatud tegeliku kütusekoguse alusel, et käesolevat määrust kohaldatakse ainult VKEde suhtes ning et valdav osa ELi kalapüügiettevõtjatest on VKEd (enamik kõnealustest vabastustest kasu saavatest ettevõtjatest on vaid ühe laevaga väiksemad ettevõtjad), leiab komisjon, et sellised meetmed ei kahjusta põhjendamatult konkurentsi ega mõjuta kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. Järelikult peaksid sellised maksuvabastused, kui tegemist on riigiabiga, olema kooskõlas ühisturuga ja need tuleb vabastada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, tingimusel et need maksuvabastused vastavad kõnealustele direktiividele ja neid saab kohaldada kogu kalandussektori suhtes. Lisaks sellele tuleks käesoleva määrusega ka sisevetekalanduse ja kalakasvatuse suhtes kohaldatavad maksuvabastused või -vähendused, mida liikmesriigid kehtestavad vastavalt nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 15, kuulutada ühisturuga teatavatel tingimustel kokkusobivaks ja vabastada asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest.

| (25) | Määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 3 kohase läbipaistvuse ja tõhusa järelevalve tagamiseks on asjakohane kehtestada standardvorm, milles liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kokkuvõtliku teabe abikava või üksikabi käesoleva määruse kohase rakendamise korral. Komisjon määrab identifitseerimisnumbri igale abimeetmele, millest teda teavitatakse. Asjaolu, et abimeetmele määratakse kõnealune number, ei tähenda, et komisjon oleks uurinud, kas abi vastab käesolevas määruses sätestatud tingimustele. Seega ei anna see liikmesriigile ega abisaajale alust õiguspäraseks ootuseks seoses abimeetmete vastavusega käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 3 kohase läbipaistvuse ja tõhusa järelevalve tagamiseks on asjakohane kehtestada standardvorm, milles liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kokkuvõtliku teabe abikava või üksikabi käesoleva määruse kohase rakendamise korral. Komisjon määrab identifitseerimisnumbri igale abimeetmele, millest teda teavitatakse. Asjaolu, et abimeetmele määratakse kõnealune number, ei tähenda, et komisjon oleks uurinud, kas abi vastab käesolevas määruses sätestatud tingimustele. Seega ei anna see liikmesriigile ega abisaajale alust õiguspäraseks ootuseks seoses abimeetmete vastavusega käesolevale määrusele.

| (26) | Samal põhjusel tuleks komisjonil kehtestada konkreetsed sisu ja vormi käsitlevad nõuded iga-aastastele aruannetele, mille liikmesriigid peavad komisjonile esitama. Lisaks sellele on asjakohane kehtestada eeskirjad andmete kohta, mida liikmesriikidel tuleks säilitada käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatud abikavade ja üksikabi kohta kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (13) artiklis 15 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(26)

Samal põhjusel tuleks komisjonil kehtestada konkreetsed sisu ja vormi käsitlevad nõuded iga-aastastele aruannetele, mille liikmesriigid peavad komisjonile esitama. Lisaks sellele on asjakohane kehtestada eeskirjad andmete kohta, mida liikmesriikidel tuleks säilitada käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatud abikavade ja üksikabi kohta kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (13) artiklis 15 sätestatud nõuetega.

| (27) | Käesoleva määruse täitmise üle järelevalve teostamiseks peaks komisjonil olema võimalik saada liikmesriikidelt kogu vajalik teave meetmete kohta, mille rakendamisel on kasutatud käesoleva määrusega antud soodustusi. Seega kui liikmesriigid ei esita kõnealuste abimeetmete kohta teavet mõistliku tähtaja jooksul, võib seda käsitada viitena sellele, et käesoleva määruse tingimustest ei peeta kinni. Kui liikmesriik ei esita kõnealuste abimeetmete järelevalve kohta teavet, võib komisjon teha otsuse, et lõpetatakse määruse või selle asjakohase osa kohaldamine asjaomase liikmesriigi suhtes ja et komisjonile teatatakse vastavalt asutamislepingu artiklile 88 seejärel kõikidest abimeetmetest, sealhulgas nende abikavade raames antavatest uutest üksikabimeetmetest, mille suhtes varem kehtis käesolev määrus. Niipea kui liikmesriik on esitanud õige ja täieliku teabe, peaks komisjon lubama muuta määruse uuesti täielikult kohaldatavaks. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määruse täitmise üle järelevalve teostamiseks peaks komisjonil olema võimalik saada liikmesriikidelt kogu vajalik teave meetmete kohta, mille rakendamisel on kasutatud käesoleva määrusega antud soodustusi. Seega kui liikmesriigid ei esita kõnealuste abimeetmete kohta teavet mõistliku tähtaja jooksul, võib seda käsitada viitena sellele, et käesoleva määruse tingimustest ei peeta kinni. Kui liikmesriik ei esita kõnealuste abimeetmete järelevalve kohta teavet, võib komisjon teha otsuse, et lõpetatakse määruse või selle asjakohase osa kohaldamine asjaomase liikmesriigi suhtes ja et komisjonile teatatakse vastavalt asutamislepingu artiklile 88 seejärel kõikidest abimeetmetest, sealhulgas nende abikavade raames antavatest uutest üksikabimeetmetest, mille suhtes varem kehtis käesolev määrus. Niipea kui liikmesriik on esitanud õige ja täieliku teabe, peaks komisjon lubama muuta määruse uuesti täielikult kohaldatavaks.

| (28) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1198/2006 kehtivusaja lõppu ja asjaolu, et käesoleva määruse kohased abi andmise tingimused on viidud vastavusse Euroopa Kalandusfondi kohaldamiseks sätestatud tingimustega, on asjakohane piirata käesoleva määruse kehtivusaega määruse (EÜ) nr 1198/2006 kehtivusaja lõppkuupäevani. Kui käesoleva määruse kehtivusaeg lõpeb ja seda ei pikendata, peaks käesoleva määruse alusel juba vabastatud toetuskavade suhtes jätma vabastuse kehtima veel kuueks kuuks. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1198/2006 kehtivusaja lõppu ja asjaolu, et käesoleva määruse kohased abi andmise tingimused on viidud vastavusse Euroopa Kalandusfondi kohaldamiseks sätestatud tingimustega, on asjakohane piirata käesoleva määruse kehtivusaega määruse (EÜ) nr 1198/2006 kehtivusaja lõppkuupäevani. Kui käesoleva määruse kehtivusaeg lõpeb ja seda ei pikendata, peaks käesoleva määruse alusel juba vabastatud toetuskavade suhtes jätma vabastuse kehtima veel kuueks kuuks.

| (29) | On asjakohane kehtestada üleminekusätted teadete suhtes, mida menetletakse käesoleva määruse jõustumise kuupäeval, ning abi suhtes, mis on antud enne käesoleva määruse jõustumist ja millest ei ole teatatud, rikkudes seega asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud kohustust, samuti abi suhtes, mis vastab komisjoni 8. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1595/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) (14) tingimustele, |
| --- | --- |

(29)

On asjakohane kehtestada üleminekusätted teadete suhtes, mida menetletakse käesoleva määruse jõustumise kuupäeval, ning abi suhtes, mis on antud enne käesoleva määruse jõustumist ja millest ei ole teatatud, rikkudes seega asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud kohustust, samuti abi suhtes, mis vastab komisjoni 8. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1595/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) (14) tingimustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1.   PEATÜKK

ÜHISSÄTTED

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele („VKEd”) antava läbipaistva abi suhtes.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata

| a) | abi suhtes, mille summa on kindlaks määratud turuleviidud toodangu hinna või koguse alusel; |
| --- | --- |

a)

abi suhtes, mille summa on kindlaks määratud turuleviidud toodangu hinna või koguse alusel;

| b) | abi suhtes, mida antakse ekspordiga seotud tegevuseks, täpsemalt sellise abi suhtes, mis on vahetult seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega; |
| --- | --- |

b)

abi suhtes, mida antakse ekspordiga seotud tegevuseks, täpsemalt sellise abi suhtes, mis on vahetult seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega;

| c) | abi suhtes, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel; |
| --- | --- |

c)

abi suhtes, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel;

| d) | abi suhtes, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele; |
| --- | --- |

d)

abi suhtes, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele;

| e) | abikavade suhtes, millega ei ole sõnaselgelt välistatud üksikabi maksmine ettevõtjale, kellele komisjoni varasema otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

e)

abikavade suhtes, millega ei ole sõnaselgelt välistatud üksikabi maksmine ettevõtjale, kellele komisjoni varasema otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks;

| f) | sellisele ettevõtjale antav sihtotstarbeline üksikabi, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

f)

sellisele ettevõtjale antav sihtotstarbeline üksikabi, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks.

3.   Käesolevat määrust ei kohaldata abi suhtes, mida antakse üksikprojektide jaoks, mille abikõlblikud kogukulud ületavad kaht miljonit eurot või mille abisumma ületab üht miljonit eurot abisaaja kohta aastas.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „abi” – igasugune meede, mis vastab kõikidele asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

„abi” – igasugune meede, mis vastab kõikidele asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele;

| b) | „abikava” – mis tahes dokument, mille alusel võib ilma edasisi rakendusmeetmeid nõudmata anda üksikabi kõnealuses dokumendis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes dokument, mille alusel võib anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses; |
| --- | --- |

b)

„abikava” – mis tahes dokument, mille alusel võib ilma edasisi rakendusmeetmeid nõudmata anda üksikabi kõnealuses dokumendis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes dokument, mille alusel võib anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses;

| c) | „üksikabi” – sihtotstarbeline üksikabi ja teatamisele kuuluv abikava raames antav abi; |
| --- | --- |

c)

„üksikabi” – sihtotstarbeline üksikabi ja teatamisele kuuluv abikava raames antav abi;

| d) | „sihtotstarbeline üksikabi” – üksikabi, mida ei anta abikava alusel; |
| --- | --- |

d)

„sihtotstarbeline üksikabi” – üksikabi, mida ei anta abikava alusel;

| e) | „abi osatähtsus” – abisumma, mis on väljendatud protsendina abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

e)

„abi osatähtsus” – abisumma, mis on väljendatud protsendina abikõlblikest kuludest;

| f) | „kalandustoode” – nii merest või siseveekogudest püütud tooted kui ka määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 1 loetletud vesiviljelustooted; |
| --- | --- |

f)

„kalandustoode” – nii merest või siseveekogudest püütud tooted kui ka määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 1 loetletud vesiviljelustooted;

| g) | „väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad” („VKEd”) – komisjoni 2. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr .../2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks) (15) artikli 2 punktis 7 määratletud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad; |
| --- | --- |

g)

„väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad” („VKEd”) – komisjoni 2. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr .../2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks) (15) artikli 2 punktis 7 määratletud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad;

| h) | „läbipaistev abi” – abi, mille puhul on ilma riskianalüüsi tegemata võimalik brutotoetusekvivalent eelnevalt täpselt välja arvutada; |
| --- | --- |

h)

„läbipaistev abi” – abi, mille puhul on ilma riskianalüüsi tegemata võimalik brutotoetusekvivalent eelnevalt täpselt välja arvutada;

| i) | „raskustes olev ettevõtja” – järgmistele tingimustele vastav ettevõtja:






  — | kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga, kes on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul, või |
| --- | --- | --- |

i)

„raskustes olev ettevõtja” – järgmistele tingimustele vastav ettevõtja:

—

kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga, kes on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul, või

| — | kui on tegemist äriühinguga, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja kes on kaotanud üle poole oma arvetel olevast kapitalist, kusjuures üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul, või |
| --- | --- |

—

kui on tegemist äriühinguga, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja kes on kaotanud üle poole oma arvetel olevast kapitalist, kusjuures üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul, või

| — | kui asjaomane äriühing liigist olenemata vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

kui asjaomane äriühing liigist olenemata vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.

Artikkel 3

Teatamiskohustusest vabastamise tingimused

1.   Sihtotstarbeline üksikabi, mis vastab kõikidele käesoleva määruse tingimustele, sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, tingimusel et artikli 25 lõikega 1 ette nähtud kokkuvõtlik teave on esitatud ning selles viidatakse sõnaselgelt käesolevale määrusele, esitades selle pealkirja ja viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta.

2.   Abikavad, mis vastavad kõikidele käesoleva määruse tingimustele, sobivad ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, tingimusel et on esitatud käesoleva määruse artikli 25 lõikega 1 ette nähtud kokkuvõtlik teave, et igasugune sellise kava alusel antav üksikabi vastab kõikidele käesoleva määruse tingimustele ning et abikavas viidatakse sõnaselgelt käesolevale määrusele, esitades selle pealkirja ja viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta.

3.   Lõikes 2 osutatud kava alusel antud üksikabi sobib asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokku ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, tingimusel et abi vastab kõigile käesolevas määruses sätestatud tingimustele seoses artikli 25 lõikes 1 sätestatud kokkuvõtliku teabega ja et üksikabi meetmetes viidatakse sõnaselgelt käesolevale määrusele, esitades selle pealkirja ja viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta.

4.   Enne käesoleva määruse kohase abi andmist peavad liikmesriigid kontrollima, kas rahastatavad meetmed ja nende mõju on ühenduse õigusega kooskõlas.

5.   Abimeetmed vabastatakse käesoleva määruse kohaldamisest üksnes juhul, kui nendes on selgelt sätestatud, et ajavahemiku jooksul, mil abi antakse, peavad abisaajad vastama ühise kalanduspoliitika eeskirjadele ning et kui kõnesoleva ajavahemiku jooksul leitakse, et abisaaja ei vasta ühise kalanduspoliitika eeskirjadele, tuleb abi tagasi maksta võrdeliselt rikkumise tõsidusega.

Artikkel 4

Abi osatähtsus ja abikõlblikud kulud

1.   Abi osatähtsuse arvutamisel lähtutakse kõigi kasutatavate arvude puhul summadest, millest ei ole makse ega muid tasusid maha arvatud. Kui abi antakse muus vormis kui toetusena, on abi suuruseks abi toetusekvivalent. Mitmes osas välja makstava abi väärtus diskonteeritakse selle andmise aja väärtusele. Diskonteerimisel kasutatakse intressimäärana abi andmise ajal kohaldatavat viitemäära. Kui abi antakse tulevikus tasumisele kuuluvatest maksudest tehtavate maksuvabastuste või -vähenduste vormis, diskonteeritakse abi osad teatavat brutotoetusekvivalendina kindlaks määratud abi osatähtsust järgides viitemäärade alusel, mis kehtivad eri aegadel, mil maksusoodustused kehtima hakkavad.

2.   Abikõlblikud kulud peavad vastama määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 55 lõigetes 2 ja 5 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 26 sätestatud nõuetele ning seda tõendatakse kirjalikult, selgelt ja liigendatult.

Artikkel 5

Abi läbipaistvus

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ainult läbipaistva abi suhtes. Eelkõige loetakse läbipaistvaks järgmised abiliigid:

| a) | otsetoetused ja intressitoetused; |
| --- | --- |

a)

otsetoetused ja intressitoetused;

| b) | laenudena antav abi, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud toetuse andmise ajal kehtinud viitemäärade alusel ja võttes arvesse tavapärase tagatise olemasolu ja/või laenuga kaasnevat tavapärasest erinevat riski; |
| --- | --- |

b)

laenudena antav abi, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud toetuse andmise ajal kehtinud viitemäärade alusel ja võttes arvesse tavapärase tagatise olemasolu ja/või laenuga kaasnevat tavapärasest erinevat riski;

| c) | tagatiskavade raames antav abi, kui






  — | brutotoetusekvivalendi arvutamise metoodikast on käesoleva määruse kohaldamise kontekstis komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud ning kui heakskiidetud metoodikas käsitletakse sõnaselgelt asjaomaste tagatiste ja aluseks olevate tehingute liike või |
| --- | --- | --- |

c)

tagatiskavade raames antav abi, kui

—

brutotoetusekvivalendi arvutamise metoodikast on käesoleva määruse kohaldamise kontekstis komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud ning kui heakskiidetud metoodikas käsitletakse sõnaselgelt asjaomaste tagatiste ja aluseks olevate tehingute liike või

| — | brutotoetusekvivalendi arvutamisel on aluseks võetud nn safe-harbour-preemiad, mis on sätestatud komisjoni teatises EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes; |
| --- | --- |

—

brutotoetusekvivalendi arvutamisel on aluseks võetud nn safe-harbour-preemiad, mis on sätestatud komisjoni teatises EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes;

| d) | maksumeetmete vormis antavat abi käsitatakse läbipaistvana, kui meetmega on ette nähtud ülemmäär, millega tagatakse, et kohaldatavat künnist ei ületata. |
| --- | --- |

d)

maksumeetmete vormis antavat abi käsitatakse läbipaistvana, kui meetmega on ette nähtud ülemmäär, millega tagatakse, et kohaldatavat künnist ei ületata.

2.   Läbipaistvana ei käsitata järgmisi abiliike:

| a) | kapitalisüstidena antav abi; |
| --- | --- |

a)

kapitalisüstidena antav abi;

| b) | riskikapitalimeetmetena antav abi. |
| --- | --- |

b)

riskikapitalimeetmetena antav abi.

3.   Tagasimakstavate ettemaksetena antavat abi käsitatakse läbipaistvana üksnes juhul, kui tagasimakstavate ettemaksete kogusumma ei ületa käesoleva määruse alusel kohaldatavat künnist. Kui künnis on väljendatud abi osatähtsusena, ei tohi tagasimakstavate ettemaksete kogusumma, väljendatuna protsendina abikõlblikest kuludest, ületada kohaldatavat abi osatähtsust.

Artikkel 6

Kumulatsioon

1.   Selleks et teha kindlaks, kas artikli 1 lõike 3 kohaseid eraldi teatamise künniseid ja 2. peatüki kohast abi maksimaalset osatähtsust on järgitud, võetakse arvesse abi saavale tegevusele või projektile eraldatavat avaliku sektori toetusmeetmete kogusummat, olenemata sellest, kas kõnealust toetust rahastatakse kohalikest, piirkondlikest, riigi või ühenduse vahenditest.

2.   Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abi võib kumuleerida mis tahes muu käesoleva määruse alusel antava ja teatamiskohustusest vabastatud abiga juhul, kui kõnealused abimeetmed on seotud erinevate kindlaksmääratavate abikõlblike kuludega.

3.   Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abi ei tohi samade, osaliselt või täielikult kattuvate abikõlblike kulude osas kumuleerida muu käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abiga, komisjoni määruses (EÜ) nr 875/2006 (16) sätestatud tingimustele vastava vähese tähtsusega abiga ega muu ühendusepoolse rahastamisega, kui sellise kumuleerimise tulemusel ületatakse kõnealuse abi suhtes käesoleva määruse alusel kohaldatavat abi maksimaalset osatähtsust või abisummat.

Artikkel 7

Stimuleeriv mõju

1.   Käesoleva määrusega vabastatakse teatamiskohustusest ainult abi, millel on stimuleeriv mõju.

2.   Abil on ergutav mõju, kui see võimaldab abisaajal läbi viia tegevust või projekte, mida ta ei oleks abi puudumisel sellisel kujul teinud.

See tingimus loetakse täidetuks, kui abisaaja on enne projekti või tegevusega seotud töö alustamist esitanud asjaomasele liikmesriigile abitaotluse.

3.   Lõikes 2 sätestatud tingimusi ei kohaldata maksumeetmete suhtes, millega antakse seaduslik õigus saada abi kooskõlas objektiivsete kriteeriumidega ja ilma, et liikmesriik saaks täiendavalt oma kaalutlusõigust kasutada, kui kõnealused maksumeetmed on vastu võetud enne, kui abi saava projekti või tegevusega seotud töö on alanud.

4.   Kui lõigetes 1–3 sätestatud tingimused ei ole täidetud, ei vabastata kogu abimeedet käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest.

2.   PEATÜKK

ABI LIIGID

Artikkel 8

Abi kalapüügi alatiseks lõpetamiseks

Abi kalapüügi alatiseks lõpetamiseks sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 23 ja määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 4 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 23 ja määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 4 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 9

Abi kalapüügi ajutiseks peatamiseks

Abi kalapüügi ajutiseks peatamiseks sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 24 sätestatud tingimustele ja |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 24 sätestatud tingimustele ja

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 10

Abi kalalaevastiku korraldamise sotsiaal-majanduslikuks hüvitamiseks

Abi sotsiaal-majanduslike meetmete rahastamiseks sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 26 lõikes 3 ja artiklis 27 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 8 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 26 lõikes 3 ja artiklis 27 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 8 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 11

Abi tootlikuks investeerimiseks vesiviljelusse

Abi tootlikuks investeerimiseks vesiviljelusse sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 28 ja 29 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklites 9 ja 10 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 28 ja 29 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklites 9 ja 10 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 12

Abi veekeskkonda käsitlevateks meetmeteks

Abi keskkonda kaitsvate ja parandavate ning loodust säilitada aitavate vesiviljeluse tootmismeetodite kasutamise hüvitamiseks sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 28 ja 30 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 11 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 28 ja 30 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 11 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 13

Abi inimeste tervist käsitlevateks meetmeteks

Abi molluskikasvatajatele nende kasvatatud molluskite kogumise ajutise peatamise hüvitamiseks sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 28 ja 31 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 28 ja 31 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 14

Abi loomade tervist käsitlevateks meetmeteks

Abi loomade tervist käsitlevateks meetmeteks sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 28 ja 32 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 12 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 28 ja 32 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 12 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 15

Abi siseveekalapüügiks

Siseveekalapüügiks antav abi sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 33 ja määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 13 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 33 ja määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 13 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 16

Abi töötlemiseks ja turustamiseks

Abi kalandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 34 ja 35 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 14 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 34 ja 35 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 14 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 17

Abi ühistegevuseks

Abi ühist huvi pakkuvateks meetmeteks, mida rakendatakse ettevõtjate endi, tootjate nimel tegutsevate organisatsioonide või muude liikmesriigi poolt tunnustatud organisatsioonide aktiivsel toetusel, sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 37 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 15 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 37 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 15 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 18

Abi veeloomastiku ja -taimestiku kaitseks ja arendamiseks kavandatud meetmeteks

Abi meetmeteks, mille eesmärk on kaitsta ja arendada veeloomastikku ja -taimestikku ning millega samas parandatakse veekeskkonda, sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 38 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 16 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 38 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 16 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 19

Abi kalasadamatesse, lossimiskohtadesse ja varjualustesse investeerimiseks

Abi avalik-õiguslikesse või eraõiguslikesse kalasadamatesse, lossimiskohtadesse ja varjualustesse investeerimiseks sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 39 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 17 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 39 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 17 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 20

Abi uute turgude arendamiseks ja reklaamikampaaniateks

Abi ühist huvi pakkuvateks meetmeteks, mille eesmärk on rakendada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete uute turgude arendamise või reklaamikampaaniate kvaliteedi parandamise ja väärtuse suurendamise poliitikat, sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 40 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 18 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 40 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 18 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 21

Abi katseprojektideks

Abi katseprojektideks sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 41 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 19 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 41 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 19 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 22

Abi kalalaevade ümberehitamiseks nende sihtotstarbe muutmise eesmärgil

Abi liikmesriigi lipu all sõitvate ja ühenduses registreeritud kalalaevade ümberehitamiseks nende sihtotstarbe muutmiseks, koolituseks või teaduslikuks uurimistööks kalandussektoris või muuks tegevuseks väljaspool kalandussektorit sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 42 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 20 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklites 36 ja 42 ning määruse (EÜ) nr 498/2007 artiklis 20 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 23

Tehnilise abi toetus

Tehnilise abi toetus sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest järgmistel tingimustel:

| a) | abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 46 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

abi vastab määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 46 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustele ning

| b) | abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära. |
| --- | --- |

b)

abisumma toetusekvivalent ei ületa sellise abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisas kindlaks määratud avaliku sektori panuse kogumäära.

Artikkel 24

Maksuvabastused kooskõlas direktiiviga 2003/96/EÜ

1.   Maksuvabastused, mida liikmesriigid kohaldavad kogu kalandussektori suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 14, sobivad ühisturuga kokku, kui tegemist on riigiabiga, ja need vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest.

2.   Sisevetekalandusele ja kalakasvatusele antav maksudest vabastamise või nende vähendamise vormis keskkonnakaitseabi, mille liikmesriigid kehtestavad vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 15, sobib ühisturuga kokku ja see vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, tingimusel et seda ei anta rohkem kui kümneks aastaks. Pärast kümne aasta möödumist hindavad liikmesriigid uuesti asjaomaste abimeetmete asjakohasust.

Maksuvähenduse saaja maksab vähemalt ühenduse madalaima maksustamistasemega võrdse summa, mis on sätestatud kõnealuses direktiivis.

3.   PEATÜKK

ÜHISED JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 25

Läbipaistvus ja järelevalve

1.   Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abikava jõustumisel või sihtotstarbelise üksikabi andmisel edastab liikmesriik komisjonile kõnealuse abimeetme kohta kokkuvõtliku teabe. Kõnealune teave esitatakse elektrooniliselt, kasutades selleks ette nähtud komisjoni IT rakendust I lisas sätestatud vormis.

Komisjon teatab nimetatud kokkuvõtte kättesaamisest viivitamata.

Komisjon avaldab kokkuvõtted, mille liikmesriigid on esitanud lõike 1 alusel, Euroopa Liidu Teatajas ja komisjoni veebisaidil.

2.   Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abikava jõustumisel või sihtotstarbelise üksikabi andmisel avaldab asjaomane liikmesriik Internetis kõnealuse abimeetme tervikteksti, nimetades kriteeriumid ja tingimused, mille alusel kõnealust abi antakse, ja abi andva ametiasutuse. Asjaomane liikmesriik tagab, et abimeetme terviktekst on abimeetme kehtivuse ajal Internetis kättesaadav. Asjaomase liikmesriigi lõike 1 kohaselt esitatud kokkuvõtlikus teabes peab olema täpsustatud Interneti-aadress, mis viib otse abimeetme tervikteksti juurde. Interneti-aadress peab sisalduma ka lõike 4 kohaselt esitatavas aastaaruandes.

3.   Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud üksikabi andmisel, välja arvatud maksumeetmete vormis antava abi korral, tuleb abi andmise aktis selgelt viidata kõnealuse akti puhul käesoleva määruse erisätetele, liikmesriigi õigusaktidele, mis tagavad käesoleva määruse asjaomaste sätete järgimise, ja lõikes 2 osutatud Interneti-aadressile.

4.   Liikmesriigid koostavad vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (17) III peatükile käesoleva määruse kohaldamise kohta elektroonilises vormis aruande iga täisaasta või iga aasta osa kohta, mille jooksul määrust kohaldatakse.

5.   Liikmesriigid säilitavad üksikasjalikke andmeid käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatud abikava raames antava sihtotstarbelise üksikabi ja üksikabi kohta. Kõnealused andmed sisaldavad kogu teavet, mis on vajalik selle kindlaks tegemiseks, kas käesolevas määruses sätestatud tingimused on täidetud, sealhulgas teavet iga sellise ettevõtja staatuse kohta, kelle õigus abi või soodustust saada sõltub tema staatusest VKEna, samuti teavet abi stimuleeriva mõju kohta ja teavet, mille alusel on võimalik kindlaks määrata täpne abikõlblike kulude summa, mis on vajalik käesoleva määruse kohaldamiseks.

6.   Üksikabi käsitlevaid andmeid säilitatakse kümme aastat alates abi andmise päevast. Abikava käsitlevaid andmeid säilitatakse kümme aastat alates päevast, mil kõnealuse kava alusel anti viimast korda abi.

7.   Komisjon teostab korrapärast järelevalvet abimeetmete üle, millest talle on lõike 1 kohaselt teatatud.

8.   Asjaomane liikmesriik esitab kirjaliku taotluse korral komisjonile taotluses kindlaks määratud tähtaja jooksul kogu teabe, mida komisjon peab käesoleva määruse kohaldamise järelevalve jaoks vajalikuks.

Kui kõnealust teavet nimetatud tähtajaks või ühiselt kokku lepitud tähtajaks ei esitata, saadab komisjon meeldetuletuse, milles määratakse teabe esitamiseks uus tähtaeg. Kui vaatamata meeldetuletusele asjaomane liikmesriik taotletud teavet ei esita, võib komisjon pärast liikmesriigile oma seisukohtade avaldamiseks võimaluse andmist võtta vastu otsuse, mille kohaselt tuleb komisjonile teatada kõigist abikava alusel edaspidi võetavatest üksikutest abimeetmetest.

Artikkel 26

Üleminekusätted

1.   Teateid, mida menetletakse käesoleva määruse jõustumise ajal, hinnatakse selle sätete kohaselt. Kui käesoleva määruse tingimused ei ole täidetud, vaatab komisjon menetletavad teated läbi vastavalt kalandussektoris antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele.

Abi, millest teavitatakse enne käesoleva määruse jõustumist või mida antakse enne kõnealust kuupäeva ilma komisjoni loata ja asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust järgimata, sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ning vabastatakse teatamiskohustusest, kui kõnealune abi vastab käesoleva määruse artikliga 3 ette nähtud tingimustele, välja arvatud nõue osutada kõnealusele määrusele ja komisjoni identifitseerimisnumbrile. Kui abi ei vasta kõnesolevatele tingimustele, hindab komisjon seda asjakohaste raamistike, suuniste, pöördumiste ja teadete alusel.

2.   Käesoleva määruse alusel vabastatud abikavad jäävad vabastatuks artikli 27 teises lõigus sätestatud kuupäevale järgneva kuue kuu pikkuse kohandumisaja jooksul.

Artikkel 27

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

1

(2)  ELT C 248, 23.10.2007, lk 13.

2

(3)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 85).

3

(4)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

4

(5)  ELT C 229, 14.9.2004, lk 5.

5

(6)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 120, 10.5.2007, lk 1.

7

(8)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

8

(9)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

9

(10)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

10

(11)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

11

(12)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 100).

12

(13)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

13

(14)  ELT L 291, 14.9.2004, lk 3.

14

(15)  ELT L ..., ... 2008, lk ....

15

(16)  ELT L 193, 25.7.2007, lk 6.

16

(17)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

17

---

I LISA

Vorm kokkuvõtliku teabe esitamiseks juhul, kui rakendatakse mõnd käesoleva määrusega vabastatud abikava või kui antakse käesoleva määrusega vabastatud kavavälist sihtotstarbelist üksikabi

| 1. | Liikmesriik: |
| --- | --- |

1.

Liikmesriik:

| 2. | Abi andev piirkond/ametiasutus: |
| --- | --- |

2.

Abi andev piirkond/ametiasutus:

| 3. | Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: |
| --- | --- |

3.

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi:

| 4. | Õiguslik alus: |
| --- | --- |

4.

Õiguslik alus:

| 5. | Abikavaga ette nähtud aastased kulutused või ettevõtjale antava sihtotstarbelise üksikabi üldsumma: |
| --- | --- |

5.

Abikavaga ette nähtud aastased kulutused või ettevõtjale antava sihtotstarbelise üksikabi üldsumma:

| 6. | Abi suurim osatähtsus: |
| --- | --- |

6.

Abi suurim osatähtsus:

| 7. | Rakendamise kuupäev: |
| --- | --- |

7.

Rakendamise kuupäev:

| 8. | Abikava või üksikabi kestus (mitte hiljem kui 30.6.2014); märkida:






  — | kava puhul: kuupäev, milleni võib abi anda: |
| --- | --- | --- |

8.

Abikava või üksikabi kestus (mitte hiljem kui 30.6.2014); märkida:

—

kava puhul: kuupäev, milleni võib abi anda:

| — | sihtotstarbelise üksikabi puhul: viimase osamakse eeldatav kuupäev: |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelise üksikabi puhul: viimase osamakse eeldatav kuupäev:

| 9. | Abi eesmärk: |
| --- | --- |

9.

Abi eesmärk:

| 10. | Märkida, millist artiklit (artiklid 8–24) kohaldatakse: |
| --- | --- |

10.

Märkida, millist artiklit (artiklid 8–24) kohaldatakse:

| 11. | Asjaomane tegevusala: |
| --- | --- |

11.

Asjaomane tegevusala:

| 12. | Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: |
| --- | --- |

12.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| 13. | Veebisait, kus on abikava täistekst või kriteeriumid ja tingimused, mille alusel kavavälist sihtotstarbelist üksikabi antakse: |
| --- | --- |

13.

Veebisait, kus on abikava täistekst või kriteeriumid ja tingimused, mille alusel kavavälist sihtotstarbelist üksikabi antakse:

| 14. | Põhjendused: märkida, miks on võetud kasutusele riigiabikava, selle asemel et taotleda abi Euroopa Kalandusfondi raames: |
| --- | --- |

14.

Põhjendused: märkida, miks on võetud kasutusele riigiabikava, selle asemel et taotleda abi Euroopa Kalandusfondi raames:

---

II LISA

Komisjonile esitatava korrapärase aruande vorm

Selleks et täita oma aruandekohustusi komisjoni ees, mis tulenevad nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 kohaselt vastu võetud grupierandimäärustest, peavad liikmesriigid elektrooniliselt esitama allpool nimetatud teabe kõigi käesoleva määrusega hõlmatud abimeetmete kohta komisjonilt liikmesriikidele teatatud vormis.

| 1. | Liikmesriik: |
| --- | --- |

1.

Liikmesriik:

| 2. | Pealkiri: |
| --- | --- |

2.

Pealkiri:

| 3. | Abi number: |
| --- | --- |

3.

Abi number:

| 4. | Lõppemisaasta: |
| --- | --- |

4.

Lõppemisaasta:

| 5. | Abi eesmärk: |
| --- | --- |

5.

Abi eesmärk:

| 6. | Abisaajate arv: |
| --- | --- |

6.

Abisaajate arv:

| 7. | Abi liik (nt otsetoetus, vähendatud intressimääraga laenud jne): |
| --- | --- |

7.

Abi liik (nt otsetoetus, vähendatud intressimääraga laenud jne):

| 8. | Aastased kogukulud: |
| --- | --- |

8.

Aastased kogukulud:

| 9. | Märkused: |
| --- | --- |

9.

Märkused:

---

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 737/2008,

28. juuli 2008,

millega määratakse ühenduse koorikloomade haiguste, marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborid, sätestatakse marutaudi ja veiste tuberkuloosi ühenduse referentlaborite täiendav vastutus ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 32 lõikeid 5 ja 6,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (2) eriti selle artikli 55 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ühenduse toidu-, sööda- ja loomatervishoiualaste referentlaborite üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. Ühenduse loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid on loetletud nimetatud määruse VII lisa II osas. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ühenduse toidu-, sööda- ja loomatervishoiualaste referentlaborite üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. Ühenduse loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid on loetletud nimetatud määruse VII lisa II osas.

| (2) | Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse loomatervishoiu nõuded vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuletoomisele, impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu ning minimaalsed ennetavad ja kontrollimeetmed seoses kõnealuste loomade teatavate haigustega. Vastavalt kõnealusele direktiivile täidavad veeloomade taude analüüsivad ühenduse referentlaborid IV lisa I osas sätestatud ülesandeid ja kohustusi. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse loomatervishoiu nõuded vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuletoomisele, impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu ning minimaalsed ennetavad ja kontrollimeetmed seoses kõnealuste loomade teatavate haigustega. Vastavalt kõnealusele direktiivile täidavad veeloomade taude analüüsivad ühenduse referentlaborid IV lisa I osas sätestatud ülesandeid ja kohustusi.

| (3) | Pärast valikumenetluse lõpetamist tuleb ühenduse koorikloomade haiguste referentlaboriks määrata Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory (Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

(3)

Pärast valikumenetluse lõpetamist tuleb ühenduse koorikloomade haiguste referentlaboriks määrata Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory (Ühendkuningriik).

| (4) | Pärast valikumenetluse lõpetamist tuleb ühenduse marutaudi referentlaboriks määrata Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages de l’Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) (Nancy, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

(4)

Pärast valikumenetluse lõpetamist tuleb ühenduse marutaudi referentlaboriks määrata Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages de l’Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) (Nancy, Prantsusmaa).

| (5) | Pärast valikumenetluse lõpetamist tuleb ühenduse veiste tuberkuloosi referentlaboriks määrata Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET), Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid (Madrid, Hispaania). |
| --- | --- |

(5)

Pärast valikumenetluse lõpetamist tuleb ühenduse veiste tuberkuloosi referentlaboriks määrata Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET), Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid (Madrid, Hispaania).

| (6) | Ühenduse koorikloomade haiguste, marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborid tuleb määrata esialgu viieks aastaks alates 1. juulist 2008, et võimaldada nende tulemuslikkuse ja nõuetele vastavuse hindamist. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse koorikloomade haiguste, marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborid tuleb määrata esialgu viieks aastaks alates 1. juulist 2008, et võimaldada nende tulemuslikkuse ja nõuetele vastavuse hindamist.

| (7) | Lisaks määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 32 lõikes 2 sätestatud üldistele ülesannetele ja kohustustele tuleks määrata ühenduse tasandil haigusetekitajate omadustega seotud konkreetsed vastutusalad ja ülesanded, et tagada tõhusam koordineerimine. Sellest tulenevalt tuleks käesolevas määruses sätestada ühenduse marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborite kõnealused täiendavad vastutusalad ja ülesanded. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 32 lõikes 2 sätestatud üldistele ülesannetele ja kohustustele tuleks määrata ühenduse tasandil haigusetekitajate omadustega seotud konkreetsed vastutusalad ja ülesanded, et tagada tõhusam koordineerimine. Sellest tulenevalt tuleks käesolevas määruses sätestada ühenduse marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborite kõnealused täiendavad vastutusalad ja ülesanded.

| (8) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa II osa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa II osa vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga määratakse ühenduse koorikloomade haiguste referentlaboriks alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2013 Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory (Ühendkuningriik).

Artikkel 2

Käesolevaga määratakse ühenduse marutaudi referentlaboriks alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2013 Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages de l’Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) (Nancy, Prantsusmaa).

Kõnealuse laboratooriumi konkreetsed vastutusalad ja ülesanded on sätestatud I lisas.

Artikkel 3

Käesolevaga määratakse ühenduse veiste tuberkuloosi referentlaboriks alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2013 Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET), Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid (Madrid, Hispaania).

Kõnealuse laboratooriumi konkreetsed vastutusalad ja ülesanded on sätestatud II lisas.

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa II ossa lisatakse järgmised punktid 15, 16 ja 17:

| „15. | Ühenduse referentlabor koorikloomade haiguste jaoks





  Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas) |
| --- | --- |
| Weymouth Laboratory |
| The Nothe |
| Barrack Road |
| Weymouth |
| Dorset DT4 8UB |
| Ühendkuningriik |

„15.

Ühenduse referentlabor koorikloomade haiguste jaoks

Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas)

Weymouth Laboratory

The Nothe

Barrack Road

Weymouth

Dorset DT4 8UB

Ühendkuningriik

| 16. | Ühenduse marutaudi referentlabor





  AFSSA – Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, Nancy |
| --- | --- |
| 54220 Malzéville |
| Prantsusmaa |

16.

Ühenduse marutaudi referentlabor

AFSSA – Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, Nancy

54220 Malzéville

Prantsusmaa

| 17. | Ühenduse veiste tuberkuloosi referentlabor





  VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid |
| --- | --- |
| Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria |
| 28040 Madrid |
| Hispaania” |

17.

Ühenduse veiste tuberkuloosi referentlabor

VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid

Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria

28040 Madrid

Hispaania”

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 301/2008 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 85).

1

(2)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 2008/53/EÜ (ELT L 117, 1.5.2008, lk 27).

2

---

I LISA

ÜHENDUSE MARUTAUDI REFERENTLABORI KONKREETSED VASTUTUSALAD JA ÜLESANDED

Lisaks ühenduse loomatervishoiu sektori referentlaborite üldistele ülesannetele ja kohustustele, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 32 lõikest 2, on ühenduse marutaudi referentlaboril punktides 1–5 sätestatud vastutus ja ülesanded.

| 1) | Kooskõlastada komisjoniga konsulteerides liikmesriikides kasutatavaid marutaudi diagnostikameetodeid, eriti:






  a) | liigitada, ladustada ja tarnida marutaudiviiruse tüvesid; |
| --- | --- | --- |

1)

Kooskõlastada komisjoniga konsulteerides liikmesriikides kasutatavaid marutaudi diagnostikameetodeid, eriti:

a)

liigitada, ladustada ja tarnida marutaudiviiruse tüvesid;

| b) | valmistada ette, kontrollida ja tarnida liikmesriikides tehtavate katsete ja kasutatavate reaktiivide standardimise eesmärgil liikmesriikide referentlaboritele rahvusvahelisi standardseerumeid ja muid võrdlusreaktiive; |
| --- | --- |

b)

valmistada ette, kontrollida ja tarnida liikmesriikides tehtavate katsete ja kasutatavate reaktiivide standardimise eesmärgil liikmesriikide referentlaboritele rahvusvahelisi standardseerumeid ja muid võrdlusreaktiive;

| c) | kinnitada võrdlusreaktiive, sealhulgas riiklike referentlaborite esitatud antigeene ja riiklikke standardseerumeid; |
| --- | --- |

c)

kinnitada võrdlusreaktiive, sealhulgas riiklike referentlaborite esitatud antigeene ja riiklikke standardseerumeid;

| d) | koostada ja säilitada seerumipanka ja marutaudiviiruste kogu ning ajakohastada ühenduse isoleeritud tüvede andmebaasi, sealhulgas neid liigitada; |
| --- | --- |

d)

koostada ja säilitada seerumipanka ja marutaudiviiruste kogu ning ajakohastada ühenduse isoleeritud tüvede andmebaasi, sealhulgas neid liigitada;

| e) | korraldada ühenduse tasandil diagnostikameetodite regulaarseid võrdluskatseid ja teha riiklike referentlaborite tasemekatseid; |
| --- | --- |

e)

korraldada ühenduse tasandil diagnostikameetodite regulaarseid võrdluskatseid ja teha riiklike referentlaborite tasemekatseid;

| f) | koguda ja kõrvutada andmeid ja teavet ühenduses kasutatavate diagnostikameetodite ja läbiviidud katsete tulemuste kohta; |
| --- | --- |

f)

koguda ja kõrvutada andmeid ja teavet ühenduses kasutatavate diagnostikameetodite ja läbiviidud katsete tulemuste kohta;

| g) | iseloomustada marutaudiviirust kõige tänapäevasemate olemasolevate meetodite abil, et võimaldada mõista paremini kõnealuse haiguse epidemioloogiat; |
| --- | --- |

g)

iseloomustada marutaudiviirust kõige tänapäevasemate olemasolevate meetodite abil, et võimaldada mõista paremini kõnealuse haiguse epidemioloogiat;

| h) | jälgida marutaudi järelevalve, epidemioloogia ja ärahoidmise arengut kogu maailmas; |
| --- | --- |

h)

jälgida marutaudi järelevalve, epidemioloogia ja ärahoidmise arengut kogu maailmas;

| i) | omandada põhjalikud teadmised marutaudi kõrvaldamiseks ja kontrolliks kasutatavate immunoloogiliste veterinaarravimite valmistamisest ja kasutamisest, sealhulgas hinnata vaktsiine. |
| --- | --- |

i)

omandada põhjalikud teadmised marutaudi kõrvaldamiseks ja kontrolliks kasutatavate immunoloogiliste veterinaarravimite valmistamisest ja kasutamisest, sealhulgas hinnata vaktsiine.

| 2) | Lihtsustada ühendusesisest tehnikate ühtlustamist, eriti täpsustades standardsed katsemeetodid. |
| --- | --- |

2)

Lihtsustada ühendusesisest tehnikate ühtlustamist, eriti täpsustades standardsed katsemeetodid.

| 3) | Korraldada riiklikele referentlaboritele seminare, nagu on kokku lepitud komisjoni määruse (EÜ) nr 156/2004 (1) artiklites 2–4 osutatud tööprogrammis ja iga-aastases eelarves, sealhulgas koolitada liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate riikide eksperte uute analüütiliste meetodite kohta. |
| --- | --- |

3)

Korraldada riiklikele referentlaboritele seminare, nagu on kokku lepitud komisjoni määruse (EÜ) nr 156/2004 (1) artiklites 2–4 osutatud tööprogrammis ja iga-aastases eelarves, sealhulgas koolitada liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate riikide eksperte uute analüütiliste meetodite kohta.

| 4) | Anda komisjonile tehnilist abi ja osaleda komisjoni taotlusel marutaudi käsitlevatel rahvusvahelistel foorumitel, eriti seoses analüütiliste diagnostikameetodite ühtlustamise ja rakendamisega. |
| --- | --- |

4)

Anda komisjonile tehnilist abi ja osaleda komisjoni taotlusel marutaudi käsitlevatel rahvusvahelistel foorumitel, eriti seoses analüütiliste diagnostikameetodite ühtlustamise ja rakendamisega.

| 5) | Teha teadusuuringuid ja võimaluse korral koordineerida marutaudi kontrolli ja kõrvaldamise parandamiseks suunatud teadusuuringuid, eriti:






  a) | teha katsete valideerimist käsitlevaid uuringuid või teha kõnealuste uuringute läbiviimiseks koostööd riiklike referentlaboritega; |
| --- | --- | --- |

5)

Teha teadusuuringuid ja võimaluse korral koordineerida marutaudi kontrolli ja kõrvaldamise parandamiseks suunatud teadusuuringuid, eriti:

a)

teha katsete valideerimist käsitlevaid uuringuid või teha kõnealuste uuringute läbiviimiseks koostööd riiklike referentlaboritega;

| b) | anda komisjonile teaduslikku nõu ning koguda ühenduse referentlabori tööga seotud teavet ja aruandeid. |
| --- | --- |

b)

anda komisjonile teaduslikku nõu ning koguda ühenduse referentlabori tööga seotud teavet ja aruandeid.

---

(1)  ELT L 27, 30.1.2004, lk 5.

---

II LISA

ÜHENDUSE VEISTE TUBERKULOOSI REFERENTLABORI KONKREETSED VASTUTUSALAD JA ÜLESANDED

Lisaks ühenduse loomatervishoiu sektori referentlaborite üldistele ülesannetele ja kohustustele, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 32 lõikest 2, on ühenduse veiste tuberkuloosi referentlaboril punktides 1–5 sätestatud vastutus ja ülesanded.

| 1) | Kooskõlastada komisjoniga konsulteerides liikmesriikides kasutatavaid veiste tuberkuloosi diagnostikameetodeid, eriti:






  a) | liigitada, ladustada ja tarnida loomadel tuberkuloosi põhjustava Mycobacterium sp. tüvesid; |
| --- | --- | --- |

1)

Kooskõlastada komisjoniga konsulteerides liikmesriikides kasutatavaid veiste tuberkuloosi diagnostikameetodeid, eriti:

a)

liigitada, ladustada ja tarnida loomadel tuberkuloosi põhjustava Mycobacterium sp. tüvesid;

| b) | valmistada ette, kontrollida ja tarnida liikmesriikides tehtavate katsete ja kasutatavate reaktiivide standardimise eesmärgil liikmesriikide referentlaboratooriumitele võrdlusreaktiive; |
| --- | --- |

b)

valmistada ette, kontrollida ja tarnida liikmesriikides tehtavate katsete ja kasutatavate reaktiivide standardimise eesmärgil liikmesriikide referentlaboratooriumitele võrdlusreaktiive;

| c) | kinnitada võrdlusreaktiive, sealhulgas riiklike veiste tuberkuloosi referentlaborite esitatud antigeene ja tuberkuliine; |
| --- | --- |

c)

kinnitada võrdlusreaktiive, sealhulgas riiklike veiste tuberkuloosi referentlaborite esitatud antigeene ja tuberkuliine;

| d) | koostada ja säilitada loomadel tuberkuloosi põhjustava Mycobacterium sp. kogu ning ajakohastada ühenduse isoleeritud tüvede andmebaasi, sealhulgas neid liigitada; |
| --- | --- |

d)

koostada ja säilitada loomadel tuberkuloosi põhjustava Mycobacterium sp. kogu ning ajakohastada ühenduse isoleeritud tüvede andmebaasi, sealhulgas neid liigitada;

| e) | korraldada ühenduse tasandil diagnostikameetodite regulaarseid võrdluskatseid ja teha riiklike referentlaborite tasemekatseid; |
| --- | --- |

e)

korraldada ühenduse tasandil diagnostikameetodite regulaarseid võrdluskatseid ja teha riiklike referentlaborite tasemekatseid;

| f) | koguda ja kõrvutada andmeid ja teavet ühenduses kasutatavate diagnostikameetodite ja läbiviidud katsete tulemuste kohta; |
| --- | --- |

f)

koguda ja kõrvutada andmeid ja teavet ühenduses kasutatavate diagnostikameetodite ja läbiviidud katsete tulemuste kohta;

| g) | iseloomustada loomadel tuberkuloosi põhjustavat Mycobacterium sp.-d kõige tänapäevasemate olemasolevate meetodite abil, et võimaldada mõista paremini kõnealuse haiguse epidemioloogiat; |
| --- | --- |

g)

iseloomustada loomadel tuberkuloosi põhjustavat Mycobacterium sp.-d kõige tänapäevasemate olemasolevate meetodite abil, et võimaldada mõista paremini kõnealuse haiguse epidemioloogiat;

| h) | jälgida veiste tuberkuloosi järelevalve, epidemioloogia ja ärahoidmise arengut kogu maailmas; |
| --- | --- |

h)

jälgida veiste tuberkuloosi järelevalve, epidemioloogia ja ärahoidmise arengut kogu maailmas;

| i) | omandada põhjalikud teadmised veiste tuberkuloosi kõrvaldamiseks ja kontrolliks kasutatavate immunoloogiliste veterinaarravimite valmistamisest ja kasutamisest, sealhulgas hinnata vaktsiine. |
| --- | --- |

i)

omandada põhjalikud teadmised veiste tuberkuloosi kõrvaldamiseks ja kontrolliks kasutatavate immunoloogiliste veterinaarravimite valmistamisest ja kasutamisest, sealhulgas hinnata vaktsiine.

| 2) | Lihtsustada ühendusesisest tehnikate ühtlustamist, eriti täpsustades standardsed katsemeetodid. |
| --- | --- |

2)

Lihtsustada ühendusesisest tehnikate ühtlustamist, eriti täpsustades standardsed katsemeetodid.

| 3) | Korraldada riiklikele referentlaboritele seminare, nagu on kokku lepitud määruse (EÜ) nr 156/2004 artiklites 2–4 osutatud tööprogrammis ja iga-aastases eelarves, sealhulgas koolitada liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate riikide eksperte uute analüütiliste meetodite kohta. |
| --- | --- |

3)

Korraldada riiklikele referentlaboritele seminare, nagu on kokku lepitud määruse (EÜ) nr 156/2004 artiklites 2–4 osutatud tööprogrammis ja iga-aastases eelarves, sealhulgas koolitada liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate riikide eksperte uute analüütiliste meetodite kohta.

| 4) | Anda komisjonile tehnilist abi ja osaleda komisjoni taotlusel veiste tuberkuloosi diagnoosimist käsitlevatel rahvusvahelistel foorumitel, eriti seoses analüütiliste diagnostikameetodite ühtlustamise ja rakendamisega. |
| --- | --- |

4)

Anda komisjonile tehnilist abi ja osaleda komisjoni taotlusel veiste tuberkuloosi diagnoosimist käsitlevatel rahvusvahelistel foorumitel, eriti seoses analüütiliste diagnostikameetodite ühtlustamise ja rakendamisega.

| 5) | Teha teadusuuringuid ja võimaluse korral koordineerida veiste tuberkuloosi kontrolli ja kõrvaldamise parandamiseks suunatud teadusuuringuid, eriti:






  a) | teha katsete valideerimist käsitlevaid uuringuid või teha kõnealuste uuringute läbiviimiseks koostööd riiklike referentlaboritega; |
| --- | --- | --- |

5)

Teha teadusuuringuid ja võimaluse korral koordineerida veiste tuberkuloosi kontrolli ja kõrvaldamise parandamiseks suunatud teadusuuringuid, eriti:

a)

teha katsete valideerimist käsitlevaid uuringuid või teha kõnealuste uuringute läbiviimiseks koostööd riiklike referentlaboritega;

| b) | anda komisjonile teaduslikku nõu ning koguda ühenduse referentlabori tööga seotud teavet ja aruandeid. |
| --- | --- |

b)

anda komisjonile teaduslikku nõu ning koguda ühenduse referentlabori tööga seotud teavet ja aruandeid.

---

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 738/2008,

28. juuli 2008,

millega kaheteistkümnendat korda muudetakse määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, (1) eriti selle artikli 10 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisas on toodud nende isikute loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisas on toodud nende isikute loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | Komisjonil on volitus muuta kõnealust lisa, võttes arvesse nõukogu otsuseid, millega rakendatakse nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse EJRK volituste tõhusat rakendamist. (2) Nõukogu 24. juuli 2008. aasta otsusega 2008/613/ÜVJP (3) rakendatakse kõnealust ühist seisukohta. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Komisjonil on volitus muuta kõnealust lisa, võttes arvesse nõukogu otsuseid, millega rakendatakse nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse EJRK volituste tõhusat rakendamist. (2) Nõukogu 24. juuli 2008. aasta otsusega 2008/613/ÜVJP (3) rakendatakse kõnealust ühist seisukohta. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2008

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 14. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 789/2007 (ELT L 175, 5.7.2007, lk 27).

1

(2)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 52. Ühist seisukohta on viimati muudetud ühise seisukohaga 2007/635/ÜVJP (ELT L 256, 2.10.2007, lk 30).

2

(3)  ELT L 197, 25.7.2008, lk 63.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisast jäetakse välja järgmine isik:

Zupljanin, Stojan. Sünniaeg: 22.9.1951. Sünnikoht: Kotor Varos, Bosnia ja Hertsegoviina. Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina.

---

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 739/2008,

28. juuli 2008,

millega kõikide liikmesriikide, välja arvatud Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa ja Ühendkuningriik, lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugopüük ICES VI, VII ja VIII püügipiirkonnas (ühenduse veed ning veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) on kehtestatud kvoodid 2007. ja 2008. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (3) on kehtestatud kvoodid 2007. ja 2008. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või kõnealustes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või kõnealustes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikidele 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või nendes liikmesriikides registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Nimetatud laevade püütud kõnealuse kalavaru pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on samuti keelatud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2008

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

2

(3)  ELT L 384, 29.12.2006, lk 28. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 541/2008 (ELT L 157, 17.6.2008, lk 23).

3

---

LISA

| Nr | 03/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Kõik liikmesriigid, välja arvatud Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa ja Ühendkuningriik |
| Kalavaru | SBR/678- |
| Liik | Besuugo (Pagellus bogaraveo) |
| Piirkond | ICES VI, VII ja VIII püügipiirkond (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) |

Nr

03/DSS

Liikmesriik

Kõik liikmesriigid, välja arvatud Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa ja Ühendkuningriik

Kalavaru

SBR/678-

Liik

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Piirkond

ICES VI, VII ja VIII püügipiirkond (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

---

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 740/2008,

29. juuli 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1418/2007 seoses menetlustega, mida tuleb järgida jäätmete väljaveol teatavatesse riikidesse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta, (1) eriti selle artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku,

pärast nõupidamist asjaomaste riikidega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mis tahes mitmetähenduslikkus määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 18 kohaldamisel jäätmesaadetiste suhtes tuleb kõrvaldada, kui riik on oma vastuses komisjoni taotlusele (mis on saadetud kooskõlas määruse (EÜ) 1013/2006 artikli 37 lõike 1 esimese lõiguga) teatanud, et ta ei keela kõnealuste saadetiste vedu ega kohalda nende suhtes kõnealuse määruse artiklis 35 kirjeldatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust. |
| --- | --- |

(1)

Mis tahes mitmetähenduslikkus määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 18 kohaldamisel jäätmesaadetiste suhtes tuleb kõrvaldada, kui riik on oma vastuses komisjoni taotlusele (mis on saadetud kooskõlas määruse (EÜ) 1013/2006 artikli 37 lõike 1 esimese lõiguga) teatanud, et ta ei keela kõnealuste saadetiste vedu ega kohalda nende suhtes kõnealuse määruse artiklis 35 kirjeldatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust.

| (2) | Bosnia ja Hertsegoviina, Iraan ja Togo on vastanud komisjoni kirjalikule taotlusele, millega taotletakse kirjalikku kinnitust selle kohta, et määruse (EÜ) nr 1013/2006 III ja IIIA lisas loetletud jäätmeid, mille väljavedu ei ole keelatud määruse artikli 36 kohaselt, võib ühendusest nendesse riikidesse taaskasutamise eesmärgil välja vedada, ning teavitamist selle kohta, millist kontrollimenetlust nendes riikides rakendatakse, kui seda üldse rakendatakse. Komisjon on saanud lisateavet ka Côte d’Ivoire’i, Malaisia, Moldova, (2) Venemaa ja Ukraina kohta. Seepärast tuleks komisjoni määruse (EÜ) nr 1418/2007 (3) lisa eespool nimetatut arvesse võttes muuta. |
| --- | --- |

(2)

Bosnia ja Hertsegoviina, Iraan ja Togo on vastanud komisjoni kirjalikule taotlusele, millega taotletakse kirjalikku kinnitust selle kohta, et määruse (EÜ) nr 1013/2006 III ja IIIA lisas loetletud jäätmeid, mille väljavedu ei ole keelatud määruse artikli 36 kohaselt, võib ühendusest nendesse riikidesse taaskasutamise eesmärgil välja vedada, ning teavitamist selle kohta, millist kontrollimenetlust nendes riikides rakendatakse, kui seda üldse rakendatakse. Komisjon on saanud lisateavet ka Côte d’Ivoire’i, Malaisia, Moldova, (2) Venemaa ja Ukraina kohta. Seepärast tuleks komisjoni määruse (EÜ) nr 1418/2007 (3) lisa eespool nimetatut arvesse võttes muuta.

| (3) | Liechtensteini valitsus on juhtinud tähelepanu sellele, et Liechtensteini tuleb käsitada riigina, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust. Seepärast ei kohaldata kõnealuse riigi suhtes määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 37 lõiget 2 ning Liechtenstein tuleks välja jätta määruse (EÜ) nr 1418/2007 lisast. |
| --- | --- |

(3)

Liechtensteini valitsus on juhtinud tähelepanu sellele, et Liechtensteini tuleb käsitada riigina, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust. Seepärast ei kohaldata kõnealuse riigi suhtes määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 37 lõiget 2 ning Liechtenstein tuleks välja jätta määruse (EÜ) nr 1418/2007 lisast.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1418/2007 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1418/2007 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1418/2007 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel 1a:
  „Artikkel 1a
  Juhul kui riik on andnud teada oma vastuses komisjoni kirjalikule taotlusele, mis on saadetud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 37 lõike 1 esimese lõiguga, et ta ei keela kõnealuste saadetiste väljavedu ega kohalda nende suhtes kõnealuse määruse artiklis 35 kirjeldatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust, tuleks selliste saadetiste suhtes kohaldada kõnealuse määruse artiklit 18 mutatis mutandis.” |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel 1a:

„Artikkel 1a

Juhul kui riik on andnud teada oma vastuses komisjoni kirjalikule taotlusele, mis on saadetud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 37 lõike 1 esimese lõiguga, et ta ei keela kõnealuste saadetiste väljavedu ega kohalda nende suhtes kõnealuse määruse artiklis 35 kirjeldatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust, tuleks selliste saadetiste suhtes kohaldada kõnealuse määruse artiklit 18 mutatis mutandis.”

| 2) | Määruse (EÜ) nr 1418/2007 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2)

Määruse (EÜ) nr 1418/2007 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub neljateistkümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates selle jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 669/2008 (ELT L 188, 16.7.2008, lk 7).

1

(2)  Lühinimetus „Moldaavia” tähistab Moldova Vabariiki.

2

(3)  ELT L 316, 4.12.2007, lk 6.

3

---

LISA

Märkus: määruse (EÜ) nr 1013/2006 artiklit 18 kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1418/2007 lisa veergude c ja d suhtes vastavalt käesoleva määruse artiklile 1.

1)   Tekstis, mis eelneb riiki käsitlevale teabele, asendatakse punkt d järgmisega:

| „d) | sihtriigis järgitakse muid kontrollimenetlusi vastavalt selles riigis kehtivale õigusele.” |
| --- | --- |

„d)

sihtriigis järgitakse muid kontrollimenetlusi vastavalt selles riigis kehtivale õigusele.”

2)   Pärast kannet Benini kohta lisatakse järgmine kanne:

„Bosnia ja Hertsegoviina

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | B3020 | |
| | kõik muud määruse (EÜ) nr 1013/2006 III lisas loetletud jäätmed” | | |

a)

b)

c)

d)

B3020

kõik muud määruse (EÜ) nr 1013/2006 III lisas loetletud jäätmed”

3)   Pärast kannet Costa Rica kohta lisatakse järgmine kanne:

„Côte d’Ivoire (Côte d’Ivoire’i Vabariik)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | B1010 alt:
  kõik muud jäätmed | | B1010 alt:






  — | väärismetallid (kuld, hõbe, plaatina grupi metallid, välja arvatud elavhõbe) |

a)

b)

c)

d)

B1010 alt:

kõik muud jäätmed

B1010 alt:

—

väärismetallid (kuld, hõbe, plaatina grupi metallid, välja arvatud elavhõbe)

B1020–B2120

B2130

B3010–B3020

B3030 alt:

kõik muud jäätmed

B3030 alt:

| — | keemiliste kiudude jäätmed (sealhulgas kraasmed, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) |
| --- | --- |

—

keemiliste kiudude jäätmed (sealhulgas kraasmed, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)

| — | kasutatud rõivad ja muud kasutatud tekstiiltooted |
| --- | --- |

—

kasutatud rõivad ja muud kasutatud tekstiiltooted

| — | kasutatud kaltsud, nööri- ja köiejäätmed ning kasutatud nöörist või köiest valmistatud tekstiiltooted |
| --- | --- |

—

kasutatud kaltsud, nööri- ja köiejäätmed ning kasutatud nöörist või köiest valmistatud tekstiiltooted

B3035–B3130

B3140

B4010–B4030

| GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |
| --- | --- |

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001
  ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10-40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10-40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90” |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90”

4)   Kanne Liechtensteini kohta jäetakse välja.

5)   Pärast kannet Indoneesia kohta lisatakse järgmine kanne:

„Iraan (Iraani Islamivabariik)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | B1010–B1090 | | |
| B1100 alt:






  — | järgmised tsinki sisaldavad drossid:






  — | kuumgalvaanikaplaatide pinnadross (vann) (> 92 % Zn) |

a)

b)

c)

d)

B1010–B1090

B1100 alt:

—

järgmised tsinki sisaldavad drossid:

—

kuumgalvaanikaplaatide pinnadross (vann) (> 92 % Zn)

| — | tsingiriibed |
| --- | --- |

—

tsingiriibed

| — | alumiiniumiriibed, välja arvatud soolaräbu |
| --- | --- |

—

alumiiniumiriibed, välja arvatud soolaräbu

| — | vase väljasulatamisel tekkivate tulekindlate vooderdiste, sealhulgas tiiglite jäätmed |
| --- | --- |

—

vase väljasulatamisel tekkivate tulekindlate vooderdiste, sealhulgas tiiglite jäätmed

| — | väärismetallide töötlemisel tekkiv räbu edasiseks rafineerimiseks |
| --- | --- |

—

väärismetallide töötlemisel tekkiv räbu edasiseks rafineerimiseks

| — | tantaali sisaldav tinaräbu, milles on vähem kui 0,5 % tina |
| --- | --- |

—

tantaali sisaldav tinaräbu, milles on vähem kui 0,5 % tina

B1100 alt:

| — | kõva tehniline tsink |
| --- | --- |

—

kõva tehniline tsink

| — | järgmised tsinki sisaldavad drossid:






  — | galvaanikaplaatide pinnadross (> 90 % Zn) |
| --- | --- | --- |

—

järgmised tsinki sisaldavad drossid:

—

galvaanikaplaatide pinnadross (> 90 % Zn)

| — | galvaanikaplaatide põhjadross (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

galvaanikaplaatide põhjadross (> 92 % Zn)

| — | tsingi survevaludross (> 85 % Zn) |
| --- | --- |

—

tsingi survevaludross (> 85 % Zn)

B1115

B1120–B1150

B1160–B1210

B1220–B2010

B2020–B2130

B3010–B3020

B3030–B3040

B3050 alt:

| — | korgijäätmed: purustatud, granuleeritud või jahvatatud |
| --- | --- |

—

korgijäätmed: purustatud, granuleeritud või jahvatatud

B3050 alt:

| — | puidujäätmed ja -jäägid, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata |
| --- | --- |

—

puidujäätmed ja -jäägid, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata

B3060–B3070

B3080

B3090–B3130

B3140

B4010–B4030

| GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |
| --- | --- |

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001
  ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10-40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10-40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90” |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90”

6.   Pärast kannet Tai kohta lisatakse järgmine kanne:

„Togo (Togo Vabariik)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | B3010 alt:






  — | plastipuru halogeenimata polümeeridest ja kopolümeeridest






  — | polüpropüleen |

a)

b)

c)

d)

B3010 alt:

—

plastipuru halogeenimata polümeeridest ja kopolümeeridest

—

polüpropüleen

| — | polüetüleentereftalaat |
| --- | --- |

—

polüetüleentereftalaat

kõik muud määruse (EÜ) nr 1013/2006 III lisas loetletud jäätmed”

7)   Pärast kannet Tuneesia kohta lisatakse järgmine kanne:

„Ukraina

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | B2020 | |
| | | B3010; B3020 | |
| | kõik muud määruse (EÜ) nr 1013/2006 III lisas loetletud jäätmed” | | |

a)

b)

c)

d)

B2020

B3010; B3020

kõik muud määruse (EÜ) nr 1013/2006 III lisas loetletud jäätmed”

8)   Côte d’Ivoire’i kohta käiv kanne jäetakse välja.

9)   Malaisia kohta käiv tekst asendatakse järgmisega:

„Malaisia

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| B1010 alt:






  — | niklimurd |

a)

b)

c)

d)

B1010 alt:

—

niklimurd

| — | tsingimurd |
| --- | --- |

—

tsingimurd

| — | volframimurd |
| --- | --- |

—

volframimurd

| — | tantaalimurd |
| --- | --- |

—

tantaalimurd

| — | magneesiumimurd |
| --- | --- |

—

magneesiumimurd

| — | titaanimurd |
| --- | --- |

—

titaanimurd

| — | mangaanimurd |
| --- | --- |

—

mangaanimurd

| — | germaaniumimurd |
| --- | --- |

—

germaaniumimurd

| — | vanaadiumimurd |
| --- | --- |

—

vanaadiumimurd

| — | hafniumi-, indiumi-, nioobiumi-, reeniumi- ja galliumimurd |
| --- | --- |

—

hafniumi-, indiumi-, nioobiumi-, reeniumi- ja galliumimurd

| — | haruldaste muldmetallide murd |
| --- | --- |

—

haruldaste muldmetallide murd

| — | kroomimurd |
| --- | --- |

—

kroomimurd

B1010:

| — | molübdeenimurd |
| --- | --- |

—

molübdeenimurd

| — | koobaltimurd |
| --- | --- |

—

koobaltimurd

| — | vismutimurd |
| --- | --- |

—

vismutimurd

| — | tsirkoonimurd |
| --- | --- |

—

tsirkoonimurd

| — | tooriumimurd |
| --- | --- |

—

tooriumimurd

B1010 alt:

| — | väärismetallid (kuld, hõbe, plaatina grupi metallid, välja arvatud elavhõbe) |
| --- | --- |

—

väärismetallid (kuld, hõbe, plaatina grupi metallid, välja arvatud elavhõbe)

| — | raua- ja terasemurd |
| --- | --- |

—

raua- ja terasemurd

| — | vasemurd |
| --- | --- |

—

vasemurd

| — | alumiiniumimurd |
| --- | --- |

—

alumiiniumimurd

| — | tinamurd |
| --- | --- |

—

tinamurd

B1020–B1090

B1100 alt:

kõik muud jäätmed

B1100 alt:

| — | kõva tehniline tsink |
| --- | --- |

—

kõva tehniline tsink

| — | tsingiriibed |
| --- | --- |

—

tsingiriibed

B1115

B1120–B1140

B1150

B1160–B1190

B1200; B1210

B1220–B1240

B1250–B2030

B2040 alt:

| — | osaliselt puhastatud kaltsiumsulfaat, mis tekib suitsugaaside väävlitustamisel (FGD) |
| --- | --- |

—

osaliselt puhastatud kaltsiumsulfaat, mis tekib suitsugaaside väävlitustamisel (FGD)

| — | vase tootmisel tekkiv keemiliselt stabiliseeritud, suure rauasisaldusega (üle 20 %) šlakk, mis on töödeldud enamasti ehituses või abrasiivmaterjalide puhul kasutatavate tööstuslike spetsifikaatide kohaselt (nt DIN 4301 ja DIN 8201) |
| --- | --- |

—

vase tootmisel tekkiv keemiliselt stabiliseeritud, suure rauasisaldusega (üle 20 %) šlakk, mis on töödeldud enamasti ehituses või abrasiivmaterjalide puhul kasutatavate tööstuslike spetsifikaatide kohaselt (nt DIN 4301 ja DIN 8201)

B2040 alt:

kõik muud jäätmeds

B2060

B2070; B2080

B2090

B2100

B2110–B2130

B3010

B3020–B3035

B3040

B3050 alt:

| — | puidujäätmed ja -jäägid, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata |
| --- | --- |

—

puidujäätmed ja -jäägid, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata

B3050 alt:

| — | korgijäätmed: purustatud, granuleeritud või jahvatatud |
| --- | --- |

—

korgijäätmed: purustatud, granuleeritud või jahvatatud

B3060 alt:

| — | mujal nimetamata kuivatatud ja steriliseeritud taimsed jäätmed, jäägid ja kõrvalsaadused granuleeritult või granuleerimata (üksnes riisikliid ja muud kõrvalsaadused 2302 20 100/900) |
| --- | --- |

—

mujal nimetamata kuivatatud ja steriliseeritud taimsed jäätmed, jäägid ja kõrvalsaadused granuleeritult või granuleerimata (üksnes riisikliid ja muud kõrvalsaadused 2302 20 100/900)

| — | loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid vormimata), happega töödeldud või deželatiinistatud |
| --- | --- |

—

loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid vormimata), happega töödeldud või deželatiinistatud

| — | kakaoubade kestad, kelmed ja muud kakaojäätmed |
| --- | --- |

—

kakaoubade kestad, kelmed ja muud kakaojäätmed

| — | muud põllumajandus- ja toiduainetööstuse jäätmed, välja arvatud inimeste ja loomade tarbeks mõeldud kõrvalsaadused, mis vastavad riiklikele ja rahvusvahelistele nõuetele ja standarditele |
| --- | --- |

—

muud põllumajandus- ja toiduainetööstuse jäätmed, välja arvatud inimeste ja loomade tarbeks mõeldud kõrvalsaadused, mis vastavad riiklikele ja rahvusvahelistele nõuetele ja standarditele

B3060 alt:

| — | mujal nimetamata kuivatatud ja steriliseeritud taimsed jäätmed, jäägid ja kõrvalsaadused granuleeritult või granuleerimata (üksnes riisikliid ja muud kõrvalsaadused 2302 20 100/900) |
| --- | --- |

—

mujal nimetamata kuivatatud ja steriliseeritud taimsed jäätmed, jäägid ja kõrvalsaadused granuleeritult või granuleerimata (üksnes riisikliid ja muud kõrvalsaadused 2302 20 100/900)

| — | muud põllumajandus- ja toiduainetööstuse jäätmed, välja arvatud inimeste ja loomade tarbeks mõeldud kõrvalsaadused, mis vastavad riiklikele ja rahvusvahelistele nõuetele ja standarditele |
| --- | --- |

—

muud põllumajandus- ja toiduainetööstuse jäätmed, välja arvatud inimeste ja loomade tarbeks mõeldud kõrvalsaadused, mis vastavad riiklikele ja rahvusvahelistele nõuetele ja standarditele

B3065–B3140

B4010

B4020

B4030

| GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |
| --- | --- |

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001
  ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10-40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10-40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90 |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90

| GN030 | ex 0505 90” |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90”

10)   Moldova kohta käiv tekst asendatakse järgmisega:

„Moldova (Moldova Vabariik)

| a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | B1010 |
| | | | B2020 |
| B3020 alt:
  kõik muud jäätmed | | | B3020 alt:






  — | pleegitamata paberist või papist või lainepaberist või -papist |

a)

b)

c)

d)

B1010

B2020

B3020 alt:

kõik muud jäätmed

B3020 alt:

—

pleegitamata paberist või papist või lainepaberist või -papist

| — | muust paberist või papist, valmistatud peamiselt pleegitatud värvimata keemilisest pulbist |
| --- | --- |

—

muust paberist või papist, valmistatud peamiselt pleegitatud värvimata keemilisest pulbist

| — | peamiselt mehaanilisest pulbist valmistatud paberist või papist (nt ajalehed, ajakirjad jm trükitooted) |
| --- | --- |

—

peamiselt mehaanilisest pulbist valmistatud paberist või papist (nt ajalehed, ajakirjad jm trükitooted)

kõik muud määruse (EÜ) nr 1013/2006 III lisas loetletud jäätmed”

11)   Venemaa kohta käiv tekst asendatakse järgmisega:

„Venemaa (Venemaa Föderatsioon)

| a) | b) | c) | () |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | B1010–B2120 |
| B2130 | | | |
| | | | B3010–B3030 |
| B3035; B3040 | | | |
| | | | B3050–B3070 |
| B3080 | | | |
| | | | B3090 |
| B3100 | | | |
| | | | B3110–B3130 |
| B3140 | | | |
| | | | B4010–B4030 |
| | | | GB040 | 7112
  2620 30
  2620 90 |

a)

b)

c)

()

B1010–B2120

B2130

B3010–B3030

B3035; B3040

B3050–B3070

B3080

B3090

B3100

B3110–B3130

B3140

B4010–B4030

GB040

7112

2620 30

2620 90

GC010

GC020

| GC030 | ex 8908 00 |
| --- | --- |

GC030

ex 8908 00

GC050

| GE020 | ex 7001 |
| --- | --- |

GE020

ex 7001

| GE020 | ex 7019 39 |
| --- | --- |

GE020

ex 7019 39

GF010

| GG030 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG030

ex 2621

| GG040 | ex 2621 |
| --- | --- |

GG040

ex 2621

| GH013 | 3915 30
  ex 3904 10-40 |
| --- | --- |

GH013

3915 30

ex 3904 10-40

| GN010 | ex 0502 00 |
| --- | --- |

GN010

ex 0502 00

| GN020 | ex 0503 00 |
| --- | --- |

GN020

ex 0503 00

| GN030 | ex 0505 90” |
| --- | --- |

GN030

ex 0505 90”

---

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 741/2008,

29. juuli 2008,

impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 996/97 avatud veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi), (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 996/97 (CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa tariifikvoodi avamise ja haldamise kohta) (3) on avatud tariifikvoot veiselihasektori toodete impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 996/97 (CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa tariifikvoodi avamise ja haldamise kohta) (3) on avatud tariifikvoot veiselihasektori toodete impordiks.

| (2) | Ajavahemikuks 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ning määrata taotletud kogustele kindlaks jaotuskoefitsient, |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikuks 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ning määrata taotletud kogustele kindlaks jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodile järjekorranumbriga 09.4020 määruse (EÜ) nr 996/97 kohaselt ajavahemikuks 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 esitatud impordilitsentside taotlused rahuldatakse 1,694843 %-lise jaotuskoefitsiendi alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

2

(3)  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 962/2007 (ELT L 213, 15.8.2007, lk 6).

3

---

DIREKTIIVID

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/46

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/81/EÜ,

29. juuli 2008,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difenaakum selle I lisasse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Difenaakum kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Difenaakum kuulub nimetatud loetelusse.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on difenaakumit hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on difenaakumit hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid).

| (3) | Soome määrati referentriigiks ja ta esitas 21. märtsil 2006. aastal komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6. |
| --- | --- |

(3)

Soome määrati referentriigiks ja ta esitas 21. märtsil 2006. aastal komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

| (4) | Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 29. novembril 2007. aastal hindamisaruandesse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 29. novembril 2007. aastal hindamisaruandesse.

| (5) | Difenaakumi hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee. |
| --- | --- |

(5)

Difenaakumi hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee.

| (6) | Uuringud näitavad, et difenaakumit sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need ei kujuta ohtu inimesele, välja arvatud juhuslikud õnnetusjuhtumid lastega. Tehti kindlaks, et on olemas oht loomadele, kelle hävitamist ei taotleta, ja keskkonnale. Samas on sihtliiki kuuluvad närilised kahjurid ja seega kujutavad nad ohtu rahva tervisele. Lisaks ei ole siiani teada, et difenaakumile oleks sobivaid alternatiive, mis on sama tõhusad ja keskkonnasõbralikumad. Seega on õigustatud kanda difenaakum piiratud ajaks I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik difenaakumit sisaldavate biotsiidide näriliste tõrjevahendina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3. |
| --- | --- |

(6)

Uuringud näitavad, et difenaakumit sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need ei kujuta ohtu inimesele, välja arvatud juhuslikud õnnetusjuhtumid lastega. Tehti kindlaks, et on olemas oht loomadele, kelle hävitamist ei taotleta, ja keskkonnale. Samas on sihtliiki kuuluvad närilised kahjurid ja seega kujutavad nad ohtu rahva tervisele. Lisaks ei ole siiani teada, et difenaakumile oleks sobivaid alternatiive, mis on sama tõhusad ja keskkonnasõbralikumad. Seega on õigustatud kanda difenaakum piiratud ajaks I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik difenaakumit sisaldavate biotsiidide näriliste tõrjevahendina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.

| (7) | Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel rakendataks näriliste tõrjevahendina kasutatavate difenaakumit sisaldavate toodete suhtes riskide vähendamiseks võetavaid erimeetmeid. Need meetmed peaksid olema suunatud sellele, et vähendada ohtu, mis tekib loomade, kelle hävitamist ei taotleta, ja inimeste esmasest ja teisesest kokkupuutest difenaakumiga ning kõnealuse aine pikaajalisest mõjust loodusele. |
| --- | --- |

(7)

Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel rakendataks näriliste tõrjevahendina kasutatavate difenaakumit sisaldavate toodete suhtes riskide vähendamiseks võetavaid erimeetmeid. Need meetmed peaksid olema suunatud sellele, et vähendada ohtu, mis tekib loomade, kelle hävitamist ei taotleta, ja inimeste esmasest ja teisesest kokkupuutest difenaakumiga ning kõnealuse aine pikaajalisest mõjust loodusele.

| (8) | Arvestades kindlakstehtud ohtusid ja difenaakumi omadusi, mille tõttu kõnealune aine võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv, tuleks difenaakum kanda I lisasse ainult viieks aastaks ja rakendada selle suhtes, enne kui I lisasse sissekandmist uuendatakse, võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punktile i. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades kindlakstehtud ohtusid ja difenaakumi omadusi, mille tõttu kõnealune aine võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv, tuleks difenaakum kanda I lisasse ainult viieks aastaks ja rakendada selle suhtes, enne kui I lisasse sissekandmist uuendatakse, võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punktile i.

| (9) | Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada difenaakumit toimeainena sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada difenaakumit toimeainena sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

| (10) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(10)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

| (11) | Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 14 kuuluvate difenaakumit sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ. |
| --- | --- |

(11)

Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 14 kuuluvate difenaakumit sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

| (12) | Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 31. märtsiks 2009 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti ning normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavuse tabeli.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. aprillist 2010.

Kõnealuste õigusnormide vastuvõtmisel lisavad liikmesriigid nendesse või normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/31/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 57).

1

(2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

2

---

LISA

Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kirje nr 9:

| nr | Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis | Lisamise kuupäev | Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg
  (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg) | Lisasse kuulumise lõppkuupäev | Toote liik | Erisätted (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „9 | Difenaakum | 3-(3-bifenüül-4-üül-1,2,3,4-tetrahüdro-1-naftüül)-4-hüdroksükumariin
  EÜ nr: 259-978-4
  CASi nr: 56073-07-5 | 960 g/kg | 1. aprill 2010 | 31. märts 2012 | 31. märts 2015 | 14 | Arvestades tõsiasja, et oma omaduste tõttu võib kõnealune toimeaine olla püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv, tuleks toimeaine suhtes rakendada, enne kui selle käesolevasse lisasse sissekandmist uuendatakse, võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule.
  Liikmesriigid tagavad, et lube antakse järgmistel tingimustel:






  1) | Toimeaine valmistuseeskirja kohane sisaldus tootes ei ületa 75 mg/kg ja lubatakse kasutada ainult kasutusvalmis tooteid. |

nr

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

Lisamise kuupäev

Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg

(v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

Lisasse kuulumise lõppkuupäev

Toote liik

Erisätted (1)

„9

Difenaakum

3-(3-bifenüül-4-üül-1,2,3,4-tetrahüdro-1-naftüül)-4-hüdroksükumariin

EÜ nr: 259-978-4

CASi nr: 56073-07-5

960 g/kg

1. aprill 2010

31. märts 2012

31. märts 2015

14

Arvestades tõsiasja, et oma omaduste tõttu võib kõnealune toimeaine olla püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv, tuleks toimeaine suhtes rakendada, enne kui selle käesolevasse lisasse sissekandmist uuendatakse, võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule.

Liikmesriigid tagavad, et lube antakse järgmistel tingimustel:

1)

Toimeaine valmistuseeskirja kohane sisaldus tootes ei ületa 75 mg/kg ja lubatakse kasutada ainult kasutusvalmis tooteid.

| 2) | Tooted sisaldavad vastikust tekitavat lisandit ja võimaluse korral värvainet. |
| --- | --- |

2)

Tooted sisaldavad vastikust tekitavat lisandit ja võimaluse korral värvainet.

| 3) | Tooteid ei kasutata jälituspulbrina. |
| --- | --- |

3)

Tooteid ei kasutata jälituspulbrina.

| 4) | Kaalutakse ja rakendatakse kõiki asjakohaseid ja olemasolevaid riski vähendamise meetmeid, et viia miinimumini loomade, kelle hävitamist ei taotleta, ja inimeste ning looduse esmane ja teisene kokkupuude difenaakumiga. Kõnealused meetmed hõlmavad muu hulgas kasutusõiguse andmist ainult kutselisele kasutajale, ülempiiri määramist pakendi suurusele ning kohustust kasutada raskesti avatavaid ja turvalisi peibutussöödakaste.” |
| --- | --- |

4)

Kaalutakse ja rakendatakse kõiki asjakohaseid ja olemasolevaid riski vähendamise meetmeid, et viia miinimumini loomade, kelle hävitamist ei taotleta, ja inimeste ning looduse esmane ja teisene kokkupuude difenaakumiga. Kõnealused meetmed hõlmavad muu hulgas kasutusõiguse andmist ainult kutselisele kasutajale, ülempiiri määramist pakendi suurusele ning kohustust kasutada raskesti avatavaid ja turvalisi peibutussöödakaste.”

---

(1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/49

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 742/2008/EÜ,

9. juuli 2008,

ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uute info- ja sidetehnoloogia vahendite abil

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 169 ja artikli 172 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (2) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), on sätestatud ühenduse osalus mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmides, sealhulgas osalus selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides asutamislepingu artikli 169 tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (2) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), on sätestatud ühenduse osalus mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmides, sealhulgas osalus selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides asutamislepingu artikli 169 tähenduses.

| (2) | Seitsmendas raamprogrammis on määratletud rida kriteeriume selliste artikli 169 kohaste algatuste valdkondade kindlaksmääramiseks: olulisus ühenduse eesmärkide suhtes, taotletava eesmärgi selge määratlemine ja selle asjakohasus seitsmenda raamprogrammi eesmärkide suhtes, eelneva baasi olemasolu (olemasolevad või kavandatud siseriiklikud teadusprogrammid), Euroopa lisandväärtus, hõlmatud programmide ulatuse ja arvu kriitiline mass ja nende tegevuste sarnasus ning artikli 169 tõhusus kui eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasem vahend. |
| --- | --- |

(2)

Seitsmendas raamprogrammis on määratletud rida kriteeriume selliste artikli 169 kohaste algatuste valdkondade kindlaksmääramiseks: olulisus ühenduse eesmärkide suhtes, taotletava eesmärgi selge määratlemine ja selle asjakohasus seitsmenda raamprogrammi eesmärkide suhtes, eelneva baasi olemasolu (olemasolevad või kavandatud siseriiklikud teadusprogrammid), Euroopa lisandväärtus, hõlmatud programmide ulatuse ja arvu kriitiline mass ja nende tegevuste sarnasus ning artikli 169 tõhusus kui eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasem vahend.

| (3) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (3) (edaspidi „eriprogramm „Koostöö””), nimetab artikli 169 algatust intelligentse elukeskkonna valdkonnas ühe valdkonnana, mis sobib ühenduse osaluseks siseriiklikes teadusprogrammides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (3) (edaspidi „eriprogramm „Koostöö””), nimetab artikli 169 algatust intelligentse elukeskkonna valdkonnas ühe valdkonnana, mis sobib ühenduse osaluseks siseriiklikes teadusprogrammides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel.

| (4) | 1. juuni 2005. aasta teatisega „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” soovitas komisjon käivitada juhtalgatuse, mis käsitleb hoolitsust inimeste eest vananevas ühiskonnas. |
| --- | --- |

(4)

1. juuni 2005. aasta teatisega „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” soovitas komisjon käivitada juhtalgatuse, mis käsitleb hoolitsust inimeste eest vananevas ühiskonnas.

| (5) | 12. oktoobri 2006. aasta teatises „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” rõhutas komisjon, et rahvastiku vananemine on üks peamisi probleeme kõigis Euroopa Liidu riikides ning uue tehnoloogia suurema kasutuse abil on võimalik kaasa aidata kulutuste piiramisele ja eakate inimeste heaolu ja aktiivse ühiskonnas osalemise saavutamisele, suurendades samal ajal ka konkurentsivõimet kooskõlas majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegiaga. |
| --- | --- |

(5)

12. oktoobri 2006. aasta teatises „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” rõhutas komisjon, et rahvastiku vananemine on üks peamisi probleeme kõigis Euroopa Liidu riikides ning uue tehnoloogia suurema kasutuse abil on võimalik kaasa aidata kulutuste piiramisele ja eakate inimeste heaolu ja aktiivse ühiskonnas osalemise saavutamisele, suurendades samal ajal ka konkurentsivõimet kooskõlas majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegiaga.

| (6) | Eriti info- ja sidetehnoloogia valdkonnas võib näha vananevat elanikkonda kui võimalust arendada vanurite vajadustele vastavate uute kaupade ja teenuste turgu. Kuid uue info- ja sidetehnoloogia kiire areng ning kasutuselevõtt ei tohiks põhjustada sotsiaalset tõrjutust või süvendada digitaalset lõhet; ent infoühiskonda kaasatuse ja selles osalemise eeltingimus on digitaalne kirjaoskus. |
| --- | --- |

(6)

Eriti info- ja sidetehnoloogia valdkonnas võib näha vananevat elanikkonda kui võimalust arendada vanurite vajadustele vastavate uute kaupade ja teenuste turgu. Kuid uue info- ja sidetehnoloogia kiire areng ning kasutuselevõtt ei tohiks põhjustada sotsiaalset tõrjutust või süvendada digitaalset lõhet; ent infoühiskonda kaasatuse ja selles osalemise eeltingimus on digitaalne kirjaoskus.

| (7) | Praeguses intelligentse elukeskkonna algatuses tuleks arvesse võtta Euroopa vananeva elanikkonna tegelikku olukorda, kus naiste osakaal on naiste kõrgema keskmise eluea tõttu meeste omast suurem. |
| --- | --- |

(7)

Praeguses intelligentse elukeskkonna algatuses tuleks arvesse võtta Euroopa vananeva elanikkonna tegelikku olukorda, kus naiste osakaal on naiste kõrgema keskmise eluea tõttu meeste omast suurem.

| (8) | Aktiivne vananemine on uute tööhõivesuuniste põhiosis. ELi lähenemine vananemisele kavatseb mobiliseerida igas vanuses inimeste täieliku potentsiaali (elutsüklipõhine lähenemine) ja rõhutab vajadust vahetada killustatud vananemisstrateegiad sidusate vastu. |
| --- | --- |

(8)

Aktiivne vananemine on uute tööhõivesuuniste põhiosis. ELi lähenemine vananemisele kavatseb mobiliseerida igas vanuses inimeste täieliku potentsiaali (elutsüklipõhine lähenemine) ja rõhutab vajadust vahetada killustatud vananemisstrateegiad sidusate vastu.

| (9) | Praegu ei ole mitmed üksikute liikmesriikide siseriiklikul tasandil algatatud teadus- ja arendustegevuse programmid või -meetmed väärikat vananemist toetava info- ja sidetehnoloogia valdkonnas piisavalt kooskõlastatud ega võimalda Euroopa tasandil kooskõlalist lähenemist uuenduslike info- ja sidetehnoloogiate põhiste väärika vananemise toodete ja teenuste alasele teadus- ja arendustegevusele. |
| --- | --- |

(9)

Praegu ei ole mitmed üksikute liikmesriikide siseriiklikul tasandil algatatud teadus- ja arendustegevuse programmid või -meetmed väärikat vananemist toetava info- ja sidetehnoloogia valdkonnas piisavalt kooskõlastatud ega võimalda Euroopa tasandil kooskõlalist lähenemist uuenduslike info- ja sidetehnoloogiate põhiste väärika vananemise toodete ja teenuste alasele teadus- ja arendustegevusele.

| (10) | Soovides leida väärikat vananemist toetava info- ja sidetehnoloogia valdkonnas kooskõlalist lähenemist Euroopa tasandil ja toimida tõhusalt, on mitmed liikmesriigid algatanud infoühiskonnas väärika vananemise valdkonnas ühise intelligentset elukeskkonda käsitleva teadus- ja arendustegevuse programmi (Ambient Assisted Living, edaspidi „AAL ühisprogramm”) loomise, et saavutada koostoimet haldus- ja rahaliste vahendite osas, tagades sõltumatute ekspertide abil ühe ühise hindamismehhanismi, mis põhineb väljakujunenud tavadel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad), (4) ning kombineerida täiendavaid teadmisi ja vahendeid, mis on kättesaadavad erinevates Euroopa riikides. |
| --- | --- |

(10)

Soovides leida väärikat vananemist toetava info- ja sidetehnoloogia valdkonnas kooskõlalist lähenemist Euroopa tasandil ja toimida tõhusalt, on mitmed liikmesriigid algatanud infoühiskonnas väärika vananemise valdkonnas ühise intelligentset elukeskkonda käsitleva teadus- ja arendustegevuse programmi (Ambient Assisted Living, edaspidi „AAL ühisprogramm”) loomise, et saavutada koostoimet haldus- ja rahaliste vahendite osas, tagades sõltumatute ekspertide abil ühe ühise hindamismehhanismi, mis põhineb väljakujunenud tavadel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad), (4) ning kombineerida täiendavaid teadmisi ja vahendeid, mis on kättesaadavad erinevates Euroopa riikides.

| (11) | AAL ühisprogrammi eesmärk on rahvastiku vananemise probleemile lahenduste otsimine, andes vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku laiaulatuslikuks liikmesriikidevaheliseks koostööks Euroopa tasandil rakendusuuringute ja uuendustegevuse osas vananevas ühiskonnas väärika vananemise info- ja sidetehnoloogia valdkonnas. Belgia, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Ungari, Holland, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) ning Iisrael, Norra ja Šveits on nõustunud kooskõlastama ja ühiselt rakendama meetmeid, mis aitavad kaasa AAL ühisprogrammi elluviimisele. Nende osaluse koguväärtus seitsmenda raamprogrammi kestusajal on hinnanguliselt vähemalt 150 miljonit eurot. Iga nimetatud riigi AAL ühisprogrammis osalemise eeltingimuseks peaks olema minimaalne rahaline toetus vastavalt iga riigi teadusringkonna potentsiaalsele nõudlusele ja see peaks tavaliselt olema vähemalt 0,2 miljonit eurot, kui riik osaleb iga-aastases tööprogrammis. |
| --- | --- |

(11)

AAL ühisprogrammi eesmärk on rahvastiku vananemise probleemile lahenduste otsimine, andes vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku laiaulatuslikuks liikmesriikidevaheliseks koostööks Euroopa tasandil rakendusuuringute ja uuendustegevuse osas vananevas ühiskonnas väärika vananemise info- ja sidetehnoloogia valdkonnas. Belgia, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Ungari, Holland, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) ning Iisrael, Norra ja Šveits on nõustunud kooskõlastama ja ühiselt rakendama meetmeid, mis aitavad kaasa AAL ühisprogrammi elluviimisele. Nende osaluse koguväärtus seitsmenda raamprogrammi kestusajal on hinnanguliselt vähemalt 150 miljonit eurot. Iga nimetatud riigi AAL ühisprogrammis osalemise eeltingimuseks peaks olema minimaalne rahaline toetus vastavalt iga riigi teadusringkonna potentsiaalsele nõudlusele ja see peaks tavaliselt olema vähemalt 0,2 miljonit eurot, kui riik osaleb iga-aastases tööprogrammis.

| (12) | Vastavalt seitsmenda raamprogrammi eesmärkidele peaks AAL ühisprogramm edendama ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamist oma tegevusse. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt seitsmenda raamprogrammi eesmärkidele peaks AAL ühisprogramm edendama ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamist oma tegevusse.

| (13) | AAL ühisprogrammi mõju suurendamiseks on osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits nõustunud ühenduse osalemisega selles. Ühendus peaks AAL ühisprogrammis osalemiseks andma rahalist toetust kuni 150 miljoni euro ulatuses. Kuna AAL ühisprogramm vastab seitsmenda raamprogrammi teaduslikele eesmärkidele ja AAL ühisprogrammi uurimisvaldkond kuulub seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Koostöö” info- ja sidetehnoloogia teemasse, tuleks ühenduse rahaline toetus võtta sellele teemale määratud eelarveeraldisest. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga (EIP) rahastamine, eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale. |
| --- | --- |

(13)

AAL ühisprogrammi mõju suurendamiseks on osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits nõustunud ühenduse osalemisega selles. Ühendus peaks AAL ühisprogrammis osalemiseks andma rahalist toetust kuni 150 miljoni euro ulatuses. Kuna AAL ühisprogramm vastab seitsmenda raamprogrammi teaduslikele eesmärkidele ja AAL ühisprogrammi uurimisvaldkond kuulub seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Koostöö” info- ja sidetehnoloogia teemasse, tuleks ühenduse rahaline toetus võtta sellele teemale määratud eelarveeraldisest. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga (EIP) rahastamine, eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale.

| (14) | Ühenduse rahalise toetuse andmine peaks sõltuma rahastamiskava määratlemisest, mis põhineb pädevate siseriiklike asutuste ametlikel kohustustel ühiselt rakendada siseriiklikul tasandil algatatud teadus- ja arendustegevuse programme ja tegevusi ning osaleda AAL ühisprogrammi rahastamises. |
| --- | --- |

(14)

Ühenduse rahalise toetuse andmine peaks sõltuma rahastamiskava määratlemisest, mis põhineb pädevate siseriiklike asutuste ametlikel kohustustel ühiselt rakendada siseriiklikul tasandil algatatud teadus- ja arendustegevuse programme ja tegevusi ning osaleda AAL ühisprogrammi rahastamises.

| (15) | Siseriiklike teadusprogrammide ühine rakendamine nõuab spetsiaalse rakendusstruktuuri loomist või olemasolu, nagu on sätestatud eriprogrammis „Koostöö”. |
| --- | --- |

(15)

Siseriiklike teadusprogrammide ühine rakendamine nõuab spetsiaalse rakendusstruktuuri loomist või olemasolu, nagu on sätestatud eriprogrammis „Koostöö”.

| (16) | Osalevad liikmesriigid on kokku leppinud sellise spetsiaalse rakendusstruktuuri suhtes AAL ühisprogrammi rakendamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Osalevad liikmesriigid on kokku leppinud sellise spetsiaalse rakendusstruktuuri suhtes AAL ühisprogrammi rakendamiseks.

| (17) | Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks olema ühenduse rahalise toetuse saajaks ja tagama AAL ühisprogrammi tõhusa elluviimise. |
| --- | --- |

(17)

Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks olema ühenduse rahalise toetuse saajaks ja tagama AAL ühisprogrammi tõhusa elluviimise.

| (18) | AAL ühisprogrammi tõhusaks rakendamiseks peaks spetsiaalne rakendusstruktuur andma rahalist toetust AAL ühisprogrammis osalevatele kolmandatele osapooltele, kes valitakse välja pärast projektikonkursse. |
| --- | --- |

(18)

AAL ühisprogrammi tõhusaks rakendamiseks peaks spetsiaalne rakendusstruktuur andma rahalist toetust AAL ühisprogrammis osalevatele kolmandatele osapooltele, kes valitakse välja pärast projektikonkursse.

| (19) | Ühenduse toetus peaks sõltuma osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi poolsest vahendite eraldamisest ning nende rahaliste toetuste tõhusast maksmisest. |
| --- | --- |

(19)

Ühenduse toetus peaks sõltuma osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi poolsest vahendite eraldamisest ning nende rahaliste toetuste tõhusast maksmisest.

| (20) | Ühendusel peaks olema õigus vähendada oma rahalist toetust, selle andmine peatada või see lõpetada, kui AAL ühisprogrammi rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, tingimustel, mis sätestatakse ühenduse ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas lepingus, mis näeb ette ühenduse toetuse andmise üksikasjaliku korra. |
| --- | --- |

(20)

Ühendusel peaks olema õigus vähendada oma rahalist toetust, selle andmine peatada või see lõpetada, kui AAL ühisprogrammi rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, tingimustel, mis sätestatakse ühenduse ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas lepingus, mis näeb ette ühenduse toetuse andmise üksikasjaliku korra.

| (21) | Iga liikmesriik peaks saama liituda AAL ühisprogrammiga. |
| --- | --- |

(21)

Iga liikmesriik peaks saama liituda AAL ühisprogrammiga.

| (22) | Vastavalt seitsmendale raamprogrammile peaks ühendusel olema õigus kokku leppida tingimused AAL ühisprogrammile oma rahalise toetuse andmiseks seoses iga seitsmenda raamprogrammiga seotud riigi või, juhul kui see on AAL ühisprogrammi rakendamiseks oluline, teiste riikide osalusega programmi rakendamise käigus vastavalt käesolevale otsusele. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt seitsmendale raamprogrammile peaks ühendusel olema õigus kokku leppida tingimused AAL ühisprogrammile oma rahalise toetuse andmiseks seoses iga seitsmenda raamprogrammiga seotud riigi või, juhul kui see on AAL ühisprogrammi rakendamiseks oluline, teiste riikide osalusega programmi rakendamise käigus vastavalt käesolevale otsusele.

| (23) | Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuse vältimiseks ning astuda vajalikke samme kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (5) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (7) |
| --- | --- |

(23)

Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuse vältimiseks ning astuda vajalikke samme kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (5) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (7)

| (24) | Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta (8) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (9) (edaspidi „rakenduseeskirjad”), tuleks ühenduse toetust hallata kaudse keskjuhtimise raamistikus vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c ja artikli 56 ning rakenduseeskirjade artikli 35, artikli 38 lõike 2 ja artikli 41 sätetele. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta (8) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (9) (edaspidi „rakenduseeskirjad”), tuleks ühenduse toetust hallata kaudse keskjuhtimise raamistikus vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c ja artikli 56 ning rakenduseeskirjade artikli 35, artikli 38 lõike 2 ja artikli 41 sätetele.

| (25) | On tähtis, et AAL ühisprogrammi alusel toimuv teadustegevus vastaks eetika aluspõhimõtetele, sealhulgas Euroopa Liidu asutamislepingu artiklis 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtetele, ning järgiks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid. AAL ühisprogrammi rakendamisel tuleks arvesse võtta ka naiste rolli edendamist teadus- ja uurimistöös. |
| --- | --- |

(25)

On tähtis, et AAL ühisprogrammi alusel toimuv teadustegevus vastaks eetika aluspõhimõtetele, sealhulgas Euroopa Liidu asutamislepingu artiklis 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtetele, ning järgiks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid. AAL ühisprogrammi rakendamisel tuleks arvesse võtta ka naiste rolli edendamist teadus- ja uurimistöös.

| (26) | AAL ühisprogrammi eesmärk peaks olema ka õiglase ja lihtsustatud juurdepääsu edendamine kõikidele vajalikele info- ja sidetehnoloogial põhinevatele toodetele ja teenustele kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

(26)

AAL ühisprogrammi eesmärk peaks olema ka õiglase ja lihtsustatud juurdepääsu edendamine kõikidele vajalikele info- ja sidetehnoloogial põhinevatele toodetele ja teenustele kõikides liikmesriikides.

| (27) | Komisjon peaks 2010. aastaks läbi viima vahehindamise, hinnates AAL ühisprogrammi rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning edenemist seatud eesmärkide poole. Selle hindamise käigus peaks kontrollima ka järgmiste vahehindamiste vajadust enne lõplikku hindamist 2013. aasta lõpul, |
| --- | --- |

(27)

Komisjon peaks 2010. aastaks läbi viima vahehindamise, hinnates AAL ühisprogrammi rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning edenemist seatud eesmärkide poole. Selle hindamise käigus peaks kontrollima ka järgmiste vahehindamiste vajadust enne lõplikku hindamist 2013. aasta lõpul,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seitsmenda raamprogrammi rakendamise raames annab ühendus rahalist toetust intelligentset elukeskkonda käsitlevale teadus- ja arendustegevuse programmile (AAL ühisprogramm), mille on ühiselt algatanud Belgia, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Ungari, Holland, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik (osalevad liikmesriigid) ning Iisrael, Norra ja Šveits.

2.   Ühendus maksab rahalist toetust, mille summa on maksimaalselt 150 miljonit eurot, AAL ühisprogrammi rakendamiseks seitsmenda raamprogrammi kestel vastavalt käesoleva otsuse lahutamatu osa moodustavas I lisas sätestatud põhimõtetele.

3.   Ühenduse rahaline toetus makstakse Euroopa Liidu üldeelarve assigneeringust, mis on määratud info- ja sidetehnoloogia teemale eriprogrammis „Koostöö”.

Artikkel 2

Ühenduse rahaline toetus sõltub järgmisest:

| a) | osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi tõestusest, et I lisas kirjeldatud AAL ühisprogramm on tulemuslikult loodud; |
| --- | --- |

a)

osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi tõestusest, et I lisas kirjeldatud AAL ühisprogramm on tulemuslikult loodud;

| b) | osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi või osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi määratud organisatsioonide ametlikult loodud või määratud spetsiaalsest rakendusstruktuurist, kes on juriidiline isik, kes vastutab AAL ühisprogrammi rakendamise eest ning võtab vastu, jaotab ja jälgib ühenduse rahalist toetust tsentraliseeritult ja delegeerimise teel vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning rakenduseeskirjade artiklile 35, artikli 38 lõikele 2 ja artiklile 41; |
| --- | --- |

b)

osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi või osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi määratud organisatsioonide ametlikult loodud või määratud spetsiaalsest rakendusstruktuurist, kes on juriidiline isik, kes vastutab AAL ühisprogrammi rakendamise eest ning võtab vastu, jaotab ja jälgib ühenduse rahalist toetust tsentraliseeritult ja delegeerimise teel vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning rakenduseeskirjade artiklile 35, artikli 38 lõikele 2 ja artiklile 41;

| c) | AAL ühisprogrammile sobiva ja tõhusa juhtimismudeli loomisest, järgides käesoleva otsuse lahutamatu osa moodustavas II lisas sätestatud suuniseid; |
| --- | --- |

c)

AAL ühisprogrammile sobiva ja tõhusa juhtimismudeli loomisest, järgides käesoleva otsuse lahutamatu osa moodustavas II lisas sätestatud suuniseid;

| d) | I lisas kirjeldatud tegevuste tõhusast läbiviimisest AAL ühisprogrammi alusel spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt, mis hõlmab projektikonkursside avaldamist toetuste andmiseks; |
| --- | --- |

d)

I lisas kirjeldatud tegevuste tõhusast läbiviimisest AAL ühisprogrammi alusel spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt, mis hõlmab projektikonkursside avaldamist toetuste andmiseks;

| e) | osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi kohustusest osaleda AAL ühisprogrammi rahastamises ning rahalise toetuse tõhusast maksmisest, eelkõige pärast AAL ühisprogrammi alusel välja kuulutatud projektikonkursse valitud projektide osalejate rahastamisel; |
| --- | --- |

e)

osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi kohustusest osaleda AAL ühisprogrammi rahastamises ning rahalise toetuse tõhusast maksmisest, eelkõige pärast AAL ühisprogrammi alusel välja kuulutatud projektikonkursse valitud projektide osalejate rahastamisel;

| f) | ühenduse riigiabi eeskirjade, eriti ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (10) sätestatud eeskirjade järgimisest; |
| --- | --- |

f)

ühenduse riigiabi eeskirjade, eriti ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (10) sätestatud eeskirjade järgimisest;

| g) | heal tasemel teadusliku pädevuse tagamisest ja eetiliste põhimõtete järgimisest vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele, heal tasemel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdsuse tagamisest ja jätkusuutliku arengu tagamisest ning |
| --- | --- |

g)

heal tasemel teadusliku pädevuse tagamisest ja eetiliste põhimõtete järgimisest vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele, heal tasemel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdsuse tagamisest ja jätkusuutliku arengu tagamisest ning

| h) | AAL ühisprogrammi alusel toimunud tegevustest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete kujundamisest ning riiklikul tasandil algatatud teadus- ja arendustegevuse programmide rakendamisest ning kooskõlastamisest osalevates liikmesriikides, Iisraelis, Norras ja Šveitsis viisil, mis soodustab selliste teadmiste loomist ning toetab loodud teadmiste laialdast kasutust ja levitamist. |
| --- | --- |

h)

AAL ühisprogrammi alusel toimunud tegevustest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete kujundamisest ning riiklikul tasandil algatatud teadus- ja arendustegevuse programmide rakendamisest ning kooskõlastamisest osalevates liikmesriikides, Iisraelis, Norras ja Šveitsis viisil, mis soodustab selliste teadmiste loomist ning toetab loodud teadmiste laialdast kasutust ja levitamist.

Artikkel 3

Rahaliste toetuste andmine spetsiaalselt rakendusstruktuurilt kolmandatele osapooltele AAL ühisprogrammi rakendamiseks, eriti rahaline toetus projektides osalejatele, mis valitakse välja pärast toetuste projektikonkursse, sõltub võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtetest, prognoositavusest taotlejate suhtes ja sõltumatust hinnangust. Rahalist toetust kolmandatele isikutele antakse vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ning menetlustele teaduslike saavutuste alusel, lähtudes sotsiaal-majanduslikust mõjust Euroopa tasandil ning sellest, millist mõju see avaldab AAL ühisprogrammi üldeesmärkidele.

Artikkel 4

Ühenduse rahalise toetuse maksmise kord ning rahalisi kohustusi ja intellektuaalomandiõigust käsitlevad eeskirjad, samuti üksikasjalikud sätted rahalise toetuse andmiseks spetsiaalselt rakendusstruktuurilt kolmandatele isikutele, kehtestatakse üldise lepinguga, mille sõlmivad ühenduse nimel komisjon ja spetsiaalne rakendusstruktuur, ning iga-aastaste rahastamislepingutega.

Artikkel 5

Kui AAL ühisprogrammi ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, võib ühendus oma rahalist toetust vähendada, kinni pidada või selle lõpetada vastavalt AAL ühisprogrammi tegelikule rakendamisele.

Kui osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits ei anna oma toetust AAL ühisprogrammi rahastamisse või teevad seda osaliselt või hilinemisega, võib ühendus vähendada oma rahalist toetust kooskõlas osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi poolt makstud avaliku sektori vahendite tegeliku summaga tingimustel, mis sätestatakse komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahelises lepingus.

Artikkel 6

AAL ühisprogrammi rakendamisel võtavad osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits kõik õiguslikud, reguleerivad, halduslikud või muud meetmed, mis on vajalikud ühenduse finantshuvide kaitseks. Eelkõige võtavad osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits kõik vajalikud meetmed, et tagada kõigi ühendusele võlgnetavate summade tagasinõudmine vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja rakenduseeskirjade artikli 38 lõikele 2.

Artikkel 7

Komisjon ja kontrollikoda võivad oma ametnike või agentide kaudu läbi viia kõik kontrollimised ja inspekteerimised, mis on vajalikud ühenduse rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning ühenduse finantshuvide kaitsmiseks mis tahes pettuse või rikkumiste eest. Sel eesmärgil teevad osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits kõik asjakohased dokumendid õigeaegselt komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavaks.

Artikkel 8

Komisjon edastab kogu asjakohase teabe Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Osalevaid liikmesriike, Iisraeli, Norrat ja Šveitsi kutsutakse spetsiaalse rakendusstruktuuri kaudu esitama komisjonile kogu täiendavat teavet, mida Euroopa Parlament, nõukogu ja kontrollikoda vajavad spetsiaalse rakendusstruktuuri finantsjuhtimise kohta ja mis on kooskõlas artikli 12 lõikes 1 esitatud üldiste aruandlusnõuetega.

Artikkel 9

Iga liikmesriik võib AAL ühisprogrammiga liituda kooskõlas artikli 2 punktides e–h sätestatud kriteeriumidega.

Artikkel 10

Iga kolmas riik võib AAL ühisprogrammiga liituda kooskõlas artikli 2 punktides e–h sätestatud kriteeriumidega ning juhul, kui sellist osalust reguleerib asjakohane rahvusvaheline leping ja kui sellega nõustuvad nii komisjon kui ka osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits.

Artikkel 11

Ühenduse rahalise toetuse tingimused seoses iga seitsmenda raamprogrammiga seotud riigi või, kui see on AAL ühisprogrammi rakendamiseks vajalik, mis tahes muu riigi AAL ühisprogrammis osalemisega võib ühendus kokku leppida käesolevas otsuses sätestatud eeskirjade ning kõigi rakenduseeskirjade ja korralduste alusel.

Artikkel 12

1.   Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt asutamislepingu artiklile 173 esitatav aastaaruanne seitsmenda raamprogrammi kohta sisaldab AAL ühisprogrammi tegevusaruannet.

2.   Komisjon korraldab AAL ühisprogrammi vahehindamise kaks aastat pärast programmi algust, aga igal juhul hiljemalt 2010. aastal. Pärast esimest vahehindamist võidakse vajaduse korral viia läbi täiendavad vahehindamised.

Vahehindamises käsitletakse AAL ühisprogrammi I lisas seatud eesmärkide saavutamist, sealhulgas soovitusi sobivaimate viiside kohta AAL ühisprogrammi integratsiooni edasiseks suurendamiseks, rakendamise kvaliteeti ja tulemuslikkust, sealhulgas teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, ning kas osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi rahalise panuse suurus on olnud asjakohane, võttes arvesse nende teadusringkondade võimalikke nõudmisi. Arvesse võetakse ka kogemusi, mis on saadud muude ühisprogrammide läbiviimisest asutamislepingu artikli 169 alusel.

Komisjon edastab vahehindamise tulemused oma märkustega ning vajaduse korral ettepanekutega käesoleva otsuse muutmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   2013. aasta lõpus korraldab komisjon AAL ühisprogrammi lõpliku hindamise. Lõpliku hindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 13

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 9. juuli 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-P. JOUYET

---

(1)  Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.

3

(4)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

4

(5)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1233/2007 (ELT L 279, 23.10.2007, lk 10).

5

(6)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

6

(7)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

7

(8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

8

(9)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).

9

(10)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

10

---

I LISA

AAL ÜHISPROGRAMMI EESMÄRKIDE, TEGEVUSTE JA RAKENDAMISE KIRJELDUS

I.   Konkreetsed eesmärgid

AAL ühisprogrammil on järgmised konkreetsed eesmärgid.

| — | Edendada uuenduslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate toodete, teenuste ja süsteemide tekkimist selleks, et vananeda väärikalt kodus, kogukonnas, tööl, parandades nõnda vanemate inimeste elukvaliteeti, suurendades nende sõltumatust, ühiskondlikust elust osavõttu, oskusi ja tööalast konkurentsivõimet ning vähendades tervishoiu- ja sotsiaalhoolduse kulusid. See võib põhineda näiteks info- ja sidetehnoloogia uuenduslikul kasutamisel, uutel klientidega suhtlemise viisidel või uut tüüpi väärtusahelatel iseseisva elu teenuste jaoks. AAL ühisprogrammi tulemusi saaksid kasutada ka teised elanikkonnarühmad, nimelt puuetega inimesed. |
| --- | --- |

—

Edendada uuenduslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate toodete, teenuste ja süsteemide tekkimist selleks, et vananeda väärikalt kodus, kogukonnas, tööl, parandades nõnda vanemate inimeste elukvaliteeti, suurendades nende sõltumatust, ühiskondlikust elust osavõttu, oskusi ja tööalast konkurentsivõimet ning vähendades tervishoiu- ja sotsiaalhoolduse kulusid. See võib põhineda näiteks info- ja sidetehnoloogia uuenduslikul kasutamisel, uutel klientidega suhtlemise viisidel või uut tüüpi väärtusahelatel iseseisva elu teenuste jaoks. AAL ühisprogrammi tulemusi saaksid kasutada ka teised elanikkonnarühmad, nimelt puuetega inimesed.

| — | Luua ELi tasandil teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kriitiline mass infoühiskonnas väärikalt vananemise jaoks ette nähtud tehnoloogia ja teenuste valdkonnas, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele programmis osalemiseks soodsa keskkonna loomine. |
| --- | --- |

—

Luua ELi tasandil teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kriitiline mass infoühiskonnas väärikalt vananemise jaoks ette nähtud tehnoloogia ja teenuste valdkonnas, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele programmis osalemiseks soodsa keskkonna loomine.

| — | Parandada teadusuuringute tulemuste tööstusliku kasutamise tingimusi, luues sidusa Euroopa raamistiku ühiste lähenemisviiside, sealhulgas ühiste miinimumstandardite väljaarendamiseks ja eri sotsiaalsete eelistuste ja regulatiivsete aspektidega kooskõlas olevate ühiste lahenduste lokaliseerimise ja kohandamise hõlbustamiseks siseriiklikul või piirkondlikul tasandil kogu Euroopas. |
| --- | --- |

—

Parandada teadusuuringute tulemuste tööstusliku kasutamise tingimusi, luues sidusa Euroopa raamistiku ühiste lähenemisviiside, sealhulgas ühiste miinimumstandardite väljaarendamiseks ja eri sotsiaalsete eelistuste ja regulatiivsete aspektidega kooskõlas olevate ühiste lahenduste lokaliseerimise ja kohandamise hõlbustamiseks siseriiklikul või piirkondlikul tasandil kogu Euroopas.

Rakendusuuringutele keskendudes täiendab AAL ühisprogramm seitsmenda raamprogrammi alusel kavandatud seotud pikaajalist teadustegevust ning ka tutvustamistegevust, mis moodustab osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1639/2006/EÜ (1) loodud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist (2007–2013), mis keskendub olemasolevate lahenduste ulatuslikule kasutuselevõtule.

Oma tegevusega aitab AAL ühisprogramm saavutada uuendatud Lissaboni strateegia eesmärke ja luua teadmistepõhist ühiskonda, püüdes samas tagada, et uue tehnoloogia kasutamine ei põhjustaks sotsiaalset tõrjutust. Programm soodustab ka kulutasuvate lahenduste arendamist, mis aitavad tagada õiglase ja lihtsustatud juurdepääsu olulistele info- ja sidetehnoloogia toodetele ja teenustele, sealhulgas juurdepääsu teenustele võimaluse kaudu valida erinevate kanalite vahel, millega austatakse eakate inimeste eraelu ja väärikust Euroopa kõigis piirkondades, kaasa arvatud maapiirkondades ja äärealadel.

Lisaks peaks AAL ühisprogramm edendama uuendustegevust ja turuga seotud projektide kaasrahastamist erasektori, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt, samuti projektide käigus väljatöötatavate tehnoloogiate ja lahenduste kohandamist eakate inimeste vajadustele, arvestades nende suurenenud sotsiaalset kaasatust.

Võimaluse korral tuleb alati tagada vastastikune täiendavus ja sünergia AAL ühisprogrammi ja teiste ühenduse, siseriiklike ja piirkondlike programmide vahel.

Võimalikke eetilisi ja eraelu puutumatust käsitlevaid küsimusi võetakse kooskõlas rahvusvaheliste suunistega nõuetekohaselt arvesse.

II.   Tegevused

AAL ühisprogrammi põhitegevus koosneb teadus- ja arendustegevusest ning innovatsioonist. Neid rakendatakse jagatud kuludega riikidevaheliste projektide kaudu, kaasates partnereid vähemalt kolmest riigist – kas osalevatest liikmesriikidest, Iisraelist, Norrast või Šveitsist või teistest osalevatest riikidest, kus tegeletakse teadus-, tehnoloogilise arendus-, tutvustamis- ja levitamistegevusega. Need peaksid olema suunatud turule orienteeritud teadusuuringutele, olema lühikese kuni keskpika kestusega ja näitama suutlikkust kasutada projektitulemusi realistliku aja jooksul.

Lisaks võib vahendus-, programmiedendus- ja võrkude rajamisega seotud tegevusi rakendada sihtotstarbeliste ürituste kaudu või kombineerituna olemasolevate üritustega. Need sisaldavad seminaride korraldamist ja kontaktide loomist muude sidusrühmadega väärtusahelas.

AAL ühisprogramm toob endaga kaasa konsulteerimise asjaomaste Euroopa sidusrühmadega (näiteks otsustajad ministeeriumidest ja avaliku sektori ametiasutustest, erasektori teenuseosutajad ja kindlustusandjad ning ka tööstuse, VKEde ja kasutajate esindajad), mis hõlmab käsitlemist vajavaid teadusuuringute prioriteete ja programmi rakendamist.

AAL ühisprogramm peaks samuti võtma arvesse demograafilisi suundumusi ja demograafilisi uurimusi mitmetes Euroopa riikides, et pakkuda lahendusi, mis vastavad sotsiaalsele ja majanduslikule olukorrale terves liidus.

III.   Programmi rakendamine

Iga-aastane tööprogramm ja projektikonkursid

AAL ühisprogramm viiakse ellu iga-aastaste tööprogrammide alusel, millega määratletakse teemad projektikonkursside jaoks, mis kooskõlastatakse komisjoniga ja mis on ühenduse rahalise toetuse aluseks.

AAL ühisprogrammi raames kuulutatakse kooskõlas kokkulepitud iga-aastase tööprogrammiga korrapäraselt välja projektikonkursse. Taotlejad esitavad projektiettepanekud tsentraalselt spetsiaalsele rakendusstruktuurile (ühtne andmesisestusportaal).

Pärast projektikonkursi lõppu kontrollib spetsiaalne rakendusstruktuur koostöös siseriiklike programmide haldamise asutustega kesktasandi abikõlblikkust. Kontroll viiakse läbi AAL ühisprogrammi ühiste abikõlblikkuse kriteeriumide alusel, mis avaldatakse koos iga-aastase tööprogrammiga ja mis sisaldavad vähemalt järgmisi kriteeriume:

| — | projektiettepaneku õigeaegne, täielik ja elektrooniline esitamine ning |
| --- | --- |

—

projektiettepaneku õigeaegne, täielik ja elektrooniline esitamine ning

| — | konsortsiumide koosseisu käsitlevate nõuete täitmine. |
| --- | --- |

—

konsortsiumide koosseisu käsitlevate nõuete täitmine.

Lisaks kontrollib spetsiaalne rakendusstruktuur koostöös siseriiklike programmide haldamise asutustega vastavust riiklikele abikõlblikkuse kriteeriumidele, mis avaldatakse koos iga-aastase tööprogrammiga ja sätestatakse konkursikutsetes. Riiklikud abikõlblikkuse kriteeriumid on seotud ainult üksikute taotlejate õigusliku staatuse ja majandusliku olukorraga ega ole seotud projektiettepaneku sisuga ning need hõlmavad järgmist:

| — | taotleja tüüp, sealhulgas õiguslik staatus ja eesmärk; |
| --- | --- |

—

taotleja tüüp, sealhulgas õiguslik staatus ja eesmärk;

| — | vastutus ja elujõulisus, sealhulgas kindel majanduslik olukord, maksu- ja sotsiaalsete kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

—

vastutus ja elujõulisus, sealhulgas kindel majanduslik olukord, maksu- ja sotsiaalsete kohustuste täitmine.

Abikõlblikke projektiettepanekud hinnatakse ja valitakse kesktasandil sõltumatute ekspertide kaasabil tööprogrammis sätestatud läbipaistvate ja ühiste hindamiskriteeriumide alusel. See valik, kui see on peaassamblee poolt vastu võetud, on siduv osalevatele liikmesriikidele, Iisraelile, Norrale ja Šveitsile.

Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab projektide üle järelevalve teostamise eest ja kogu projektitsükli juhtimiseks kehtestatakse ühine menetluskord.

Kuna valitud projektide siseriiklike projektipartnerite haldusküsimusi käsitlevad nende siseriiklikud programmi haldamise asutused, kohaldatakse lähtuvalt eespool sätestatust osalejate õigusliku ja finantsstaatusega otseselt seotud abikõlblikkuse kriteeriume, kuid ka riiklikke halduspõhimõtteid.

Kui lepingu sõlmimise etapis ei vasta osaleja ühele abikõlblikkuse kriteeriumile, tagab AAL ühisprogramm teadusliku pädevuse. Sellel eesmärgil võib juhtkomitee otsustada, et asjaomase projektiettepaneku suhtes tuleks sõltumatute ekspertide kaasabil läbi viia keskne ja sõltumatu lisahindamine, et hinnata projektiettepanekut, ilma et asjaomane osaleja selles osaleks, või, juhul kui projekti konsortsium soovitab, asendusosalejaga.

Iga riik rahastab oma osalejaid, kelle ettepanekud on edukad, siseriiklike asutuste kaudu, kes lisaks suunavad keskrahastamisvahendeid spetsiaalsest rakendusstruktuurist vastavate siseriiklike asutuste ja nende siseriiklike osalejate vahel iga projekti jaoks sõlmitava lepingu alusel.

Teadusliku, juhtimisalase ja rahalise integratsiooni tagamine

AAL ühisprogramm tagab ühiste tööprogrammide väljatöötamise kaudu osalevate siseriiklike programmide teadusalase integratsiooni ja nimetab teemad kõikides siseriiklikes programmides.

Siseriiklike programmide haldamise integreerimise tagab osalevate liikmesriikide ning Iisraeli, Norra ja Šveitsi poolt loodav juriidiline üksus. AAL ühisprogrammi haldamine sisaldab järgmist:

| — | projektikonkursside organiseerimine kesktasandil; |
| --- | --- |

—

projektikonkursside organiseerimine kesktasandil;

| — | ekspertide kesktasandil, sõltumatu ja läbipaistev hindamine Euroopa tasandil, mis põhineb ettepanekute teadusliku tipptaseme alusel hindamise ja valimise ühistel eeskirjadel ning kriteeriumidel; |
| --- | --- |

—

ekspertide kesktasandil, sõltumatu ja läbipaistev hindamine Euroopa tasandil, mis põhineb ettepanekute teadusliku tipptaseme alusel hindamise ja valimise ühistel eeskirjadel ning kriteeriumidel;

| — | ühtne esitamise aadress (nähakse ette elektrooniline esitamine). |
| --- | --- |

—

ühtne esitamise aadress (nähakse ette elektrooniline esitamine).

AAL ühisprogramm tugevdab finantsintegratsiooni järgmise kaudu:

| — | tagades üldised siseriiklikud rahastamiskohustused algatuse kestusajaks ja iga-aastased kohustused iga kavandatud tööprogrammi jaoks; |
| --- | --- |

—

tagades üldised siseriiklikud rahastamiskohustused algatuse kestusajaks ja iga-aastased kohustused iga kavandatud tööprogrammi jaoks;

| — | tagades, et hindamise alusel koostatud ettepanekute lõplik pingerida on siduv osalevatele liikmesriikidele, Iisraelile, Norrale ja Šveitsile, nii nagu eespool sätestatud, sealhulgas lepingu sõlmimise etapis; |
| --- | --- |

—

tagades, et hindamise alusel koostatud ettepanekute lõplik pingerida on siduv osalevatele liikmesriikidele, Iisraelile, Norrale ja Šveitsile, nii nagu eespool sätestatud, sealhulgas lepingu sõlmimise etapis;

| — | edendades nii palju kui võimalik paindlikkust riiklikust eelarvest eraldiste tegemisel erandite käsitlemiseks, nt riiklike toetuste suurendamise või ristfinantseerimisega. |
| --- | --- |

—

edendades nii palju kui võimalik paindlikkust riiklikust eelarvest eraldiste tegemisel erandite käsitlemiseks, nt riiklike toetuste suurendamise või ristfinantseerimisega.

Osalevad liikmesriigid teevad kõik jõupingutused selleks, et tugevdada integratsiooni ja kõrvaldada olemasolevad riiklikud õiguslikud ja halduspiirangud rahvusvahelisele koostööle kui algatuse osale.

IV.   Rahastamise põhimõtted

Ühenduse toetus kujutab endast kindlaks määratud protsendimäära kogu avaliku sektori vahenditest, mis tulenevad osalevatest siseriiklikest programmidest, kuid ei ületa mingil juhul 50 % pärast AAL ühisprogrammi raames välja kuulutatud projektikonkurssi valitud projektis osaleja avaliku sektori koguvahenditest. Kõnealune kindlaks määratud osakaal määratletakse spetsiaalse rakendusstruktuuri ja komisjoni vahelises lepingus ja see põhineb osalevate liikmesriikide ning Iisraeli, Norra ja Šveitsi mitmeaastasel kohustusel ja ühenduse toetusel.

AAL ühisprogrammi kõigi tegevuskulude katmiseks ei kasutata ühenduse rahalisest toetusest üle 6 %.

AAL ühisprogrammi tõhususe tagamisse annavad oma panuse ka osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits.

Projekte kaasrahastavad projektis osalejad.

V.   AAL ühisprogrammi rakendamise eeldatavad tulemused

Spetsiaalne rakendusstruktuur esitab aastaaruande, mis annab üksikasjaliku ülevaate AAL ühisprogrammi rakendamise (esitatud ja rahastamiseks välja valitud projektide arv, ühenduste vahendite kasutamine, siseriiklike vahendite jaotamine, osalejate liik, riigi statistilised andmed, vahendussündmused ja levitustegevus jne) ning edaspidise integreerimise suunas tehtud edusammude kohta.

Eeldatavad tulemused sätestatakse üksikasjalikumalt ühenduse nimel komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas lepingus.

---

(1)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

---

II LISA

SUUNISED AAL ÜHISPROGRAMMI JUHTIMISEKS

AAL ühisprogrammi organisatsiooniline ülesehitus on järgmine.

| | Intelligentse elukeskkonna (AAL) ühing – Belgia seaduste alusel asutatud mittetulundusühing – moodustab osalevate liikmesriikide ning Iisraeli, Norra ja Šveitsi loodud spetsiaalse rakendusstruktuuri. |
| --- | --- |

Intelligentse elukeskkonna (AAL) ühing – Belgia seaduste alusel asutatud mittetulundusühing – moodustab osalevate liikmesriikide ning Iisraeli, Norra ja Šveitsi loodud spetsiaalse rakendusstruktuuri.

| | AAL ühing vastutab kõikide AAL ühisprogrammi tegevuste eest. AAL ühingu ülesanded sisaldavad lepingu- ja eelarvehaldust, iga-aastaste tööprogrammide väljaarendamist, konkursikutsete organiseerimist, projektide hindamise ja pingeritta seadmisega tegelemist. Lisaks teostab ta järelevalvet projekti seire üle ja teeb ühenduse toetuste maksete ülekandeid määratud siseriiklikele programmidega tegelevatele asutustele. Samuti organiseerib ta levitustegevust. |
| --- | --- |

AAL ühing vastutab kõikide AAL ühisprogrammi tegevuste eest. AAL ühingu ülesanded sisaldavad lepingu- ja eelarvehaldust, iga-aastaste tööprogrammide väljaarendamist, konkursikutsete organiseerimist, projektide hindamise ja pingeritta seadmisega tegelemist. Lisaks teostab ta järelevalvet projekti seire üle ja teeb ühenduse toetuste maksete ülekandeid määratud siseriiklikele programmidega tegelevatele asutustele. Samuti organiseerib ta levitustegevust.

| | AAL ühingut juhib peaassamblee. Peaassamblee, kes on AAL ühisprogrammi otsuseid vastu võttev organ, nimetab juhtkomitee liikmed ja teostab järelevalvet AAL ühisprogrammi rakendamise üle, sealhulgas iga-aastaste tööprogrammide heakskiitmine, siseriiklike rahaliste vahendite eraldamine projektidele ja uute liikmekandidaatide taotlustele. Ühing töötab põhimõttel „üks riik – üks hääl”. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud liikmete õigusjärglust, ühingusse vastuvõtmist või sealt väljaarvamist käsitlevate otsuste puhul, mille jaoks võib ühingu põhikirjas sätestada konkreetsed nõuded. Komisjonil on peaassamblee koosolekutel vaatleja staatus. |
| --- | --- |

AAL ühingut juhib peaassamblee. Peaassamblee, kes on AAL ühisprogrammi otsuseid vastu võttev organ, nimetab juhtkomitee liikmed ja teostab järelevalvet AAL ühisprogrammi rakendamise üle, sealhulgas iga-aastaste tööprogrammide heakskiitmine, siseriiklike rahaliste vahendite eraldamine projektidele ja uute liikmekandidaatide taotlustele. Ühing töötab põhimõttel „üks riik – üks hääl”. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud liikmete õigusjärglust, ühingusse vastuvõtmist või sealt väljaarvamist käsitlevate otsuste puhul, mille jaoks võib ühingu põhikirjas sätestada konkreetsed nõuded. Komisjonil on peaassamblee koosolekutel vaatleja staatus.

| | Peaassamblee valib AAL ühisprogrammi juhtkomitee, mis koosneb vähemalt esimehest, aseesimehest ja laekurist, et võtta endale konkreetseid halduskohustusi, nagu eelarve planeerimine, personali värbamine ja lepingute sõlmimine. Ta esindab seaduslikult ühingut ja annab peaassambleele aru. |
| --- | --- |

Peaassamblee valib AAL ühisprogrammi juhtkomitee, mis koosneb vähemalt esimehest, aseesimehest ja laekurist, et võtta endale konkreetseid halduskohustusi, nagu eelarve planeerimine, personali värbamine ja lepingute sõlmimine. Ta esindab seaduslikult ühingut ja annab peaassambleele aru.

| | Osalevad liikmesriigid ning Iisrael, Norra ja Šveits annavad siseriiklikele programmide haldamise asutustele loa võtta enda peale projektijuhtimise ja halduslike ning õiguslike aspektidega seonduv siseriiklike projektipartnerite töö ning toetada projekti ettepanekute hindamist ja neid käsitlevaid läbirääkimisi. Nad töötavad AAL ühingu järelevalve all. |
| --- | --- |

Osalevad liikmesriigid ning Iisrael, Norra ja Šveits annavad siseriiklikele programmide haldamise asutustele loa võtta enda peale projektijuhtimise ja halduslike ning õiguslike aspektidega seonduv siseriiklike projektipartnerite töö ning toetada projekti ettepanekute hindamist ja neid käsitlevaid läbirääkimisi. Nad töötavad AAL ühingu järelevalve all.

| | Nõuandekomitee annab koos tööstusettevõtete ja muude sidusrühmade esindajatega, sealhulgas rahva eri põlvkondade esindajatega, soovitusi AAL ühisprogrammi projektikonkurssidel käsitletavate prioriteetide ja teemade osas. |
| --- | --- |

Nõuandekomitee annab koos tööstusettevõtete ja muude sidusrühmade esindajatega, sealhulgas rahva eri põlvkondade esindajatega, soovitusi AAL ühisprogrammi projektikonkurssidel käsitletavate prioriteetide ja teemade osas.

---

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/58

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 743/2008/EÜ,

9. juuli 2008,

ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 169 ja artikli 172 teist lõiget,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (3) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), on sätestatud ühenduse osalus mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendusprogrammides, kaasa arvatud osavõtt nende programmide elluviimiseks loodud struktuuridest asutamislepingu artikli 169 tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (3) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), on sätestatud ühenduse osalus mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendusprogrammides, kaasa arvatud osavõtt nende programmide elluviimiseks loodud struktuuridest asutamislepingu artikli 169 tähenduses.

| (2) | Seitsmendas raamprogrammis on määratletud rida kriteeriume selliste artikli 169 kohaste algatuste valdkondade kindlaksmääramiseks: olulisus ühenduse eesmärkide suhtes, taotletava eesmärgi selge kindlaksmääramine ja selle asjakohasus seitsmenda raamprogrammi eesmärkide suhtes, eelnev baas (olemasolevad või kavandatavad siseriiklikud teadusuuringute programmid), Euroopa lisandväärtus, hõlmatud programmide ulatuse ja arvu kriitiline mass, hõlmatud programmide tegevuste sarnasus ning asutamislepingu artikli 169 vastavus eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasema vahendi kriteeriumile. |
| --- | --- |

(2)

Seitsmendas raamprogrammis on määratletud rida kriteeriume selliste artikli 169 kohaste algatuste valdkondade kindlaksmääramiseks: olulisus ühenduse eesmärkide suhtes, taotletava eesmärgi selge kindlaksmääramine ja selle asjakohasus seitsmenda raamprogrammi eesmärkide suhtes, eelnev baas (olemasolevad või kavandatavad siseriiklikud teadusuuringute programmid), Euroopa lisandväärtus, hõlmatud programmide ulatuse ja arvu kriitiline mass, hõlmatud programmide tegevuste sarnasus ning asutamislepingu artikli 169 vastavus eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasema vahendi kriteeriumile.

| (3) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/974/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus” (4) (edaspidi „eriprogramm „Võimekus””), on nimetatud artikli 169 algatus teadusuuringutes osalevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) valdkonnas ühe valdkonnana, mis sobib ühenduse osaluseks riiklikes teadusprogrammides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/974/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus” (4) (edaspidi „eriprogramm „Võimekus””), on nimetatud artikli 169 algatus teadusuuringutes osalevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) valdkonnas ühe valdkonnana, mis sobib ühenduse osaluseks riiklikes teadusprogrammides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel.

| (4) | Nõukogu tunnustas oma 24. septembri 2004. aasta järeldustes seitsmenda raamprogrammi tähtsat rolli Euroopa teadusruumi (ERA) edasisel arendamisel ning rõhutas selles kontekstis ERA ja selliste Euroopa valitsustevaheliste organisatsioonide nagu Eureka vaheliste sidemete tugevdamise olulisust. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu tunnustas oma 24. septembri 2004. aasta järeldustes seitsmenda raamprogrammi tähtsat rolli Euroopa teadusruumi (ERA) edasisel arendamisel ning rõhutas selles kontekstis ERA ja selliste Euroopa valitsustevaheliste organisatsioonide nagu Eureka vaheliste sidemete tugevdamise olulisust.

| (5) | Nõukogu rõhutas oma 25. ja 26. novembri 2004. aasta järeldustes VKEde tähtsust Euroopa majanduskasvule ja konkurentsivõimele ja seega vajadust riigisiseste ja üleeuroopaliste VKEde toetusprogrammide tõhususe ja vastastikuse täiendavuse suurendamiseks liikmesriikide ja komisjoni poolt. Nõukogu julgustas komisjoni uurima teadustegevuses osalevate VKEde jaoks alt üles toimiva kava väljatöötamise võimalusi. Nõukogu tuletas meelde siseriiklike programmide kooskõlastamise olulisust Euroopa teadusruumi arengus. Nõukogu kutsus liikmesriike ja komisjoni üles tegema tihedat koostööd, et määrata asutamislepingu artikli 169 edasiseks kohaldamiseks kindlaks piiratud hulga valdkondi. Nõukogu kutsus komisjoni üles süvendama koostööd ja kooskõlastatust ühenduste ja valitsustevaheliste struktuuride, eelkõige Eureka raames võetud meetmete vahel ja tuletas meelde Eureka 18. juuni 2004. aasta ministrite konverentsi. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu rõhutas oma 25. ja 26. novembri 2004. aasta järeldustes VKEde tähtsust Euroopa majanduskasvule ja konkurentsivõimele ja seega vajadust riigisiseste ja üleeuroopaliste VKEde toetusprogrammide tõhususe ja vastastikuse täiendavuse suurendamiseks liikmesriikide ja komisjoni poolt. Nõukogu julgustas komisjoni uurima teadustegevuses osalevate VKEde jaoks alt üles toimiva kava väljatöötamise võimalusi. Nõukogu tuletas meelde siseriiklike programmide kooskõlastamise olulisust Euroopa teadusruumi arengus. Nõukogu kutsus liikmesriike ja komisjoni üles tegema tihedat koostööd, et määrata asutamislepingu artikli 169 edasiseks kohaldamiseks kindlaks piiratud hulga valdkondi. Nõukogu kutsus komisjoni üles süvendama koostööd ja kooskõlastatust ühenduste ja valitsustevaheliste struktuuride, eelkõige Eureka raames võetud meetmete vahel ja tuletas meelde Eureka 18. juuni 2004. aasta ministrite konverentsi.

| (6) | Oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsioonis teaduse ja tehnoloogia kohta – Euroopa Liidu tulevase teadusuuringute toetamise poliitika suunised (5) ergutas Euroopa Parlament liikmesriike võtma eelarvelisi ja teisi meetmeid, millega edendataks tööstuslikku innovatsiooni, sealhulgas seotust EUREKAga, eelkõige VKEde osas, ja rõhutas, et Euroopa teadusruumi loomine oleks võimalik ainult siis, kui kasvav osa teadustegevuse rahastamisest toimuks liidu tasandil, et koordineerida Euroopa, riiklikku ja piirkondlikku teaduspoliitikat tihedamalt nii sisu kui ka rahastamise osas, ja siis, kui selline rahastamine oleks täienduseks teadusuuringute poliitikale liikmesriikide vahel ja nende siseselt. Euroopa Parlament märkis, et tuleks tõhusamalt ja koordineeritumalt kasutada teisi teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni rahastamisvahendeid ja toetusmehhanisme ning nimetas teiste seas EUREKAt. Ta soovitas teha tõhustatud koostööd liikmesriikide teadusprogrammide vahel ja palus komisjonil teha algatusi vastavalt asutamislepingu artiklile 169. |
| --- | --- |

(6)

Oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsioonis teaduse ja tehnoloogia kohta – Euroopa Liidu tulevase teadusuuringute toetamise poliitika suunised (5) ergutas Euroopa Parlament liikmesriike võtma eelarvelisi ja teisi meetmeid, millega edendataks tööstuslikku innovatsiooni, sealhulgas seotust EUREKAga, eelkõige VKEde osas, ja rõhutas, et Euroopa teadusruumi loomine oleks võimalik ainult siis, kui kasvav osa teadustegevuse rahastamisest toimuks liidu tasandil, et koordineerida Euroopa, riiklikku ja piirkondlikku teaduspoliitikat tihedamalt nii sisu kui ka rahastamise osas, ja siis, kui selline rahastamine oleks täienduseks teadusuuringute poliitikale liikmesriikide vahel ja nende siseselt. Euroopa Parlament märkis, et tuleks tõhusamalt ja koordineeritumalt kasutada teisi teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni rahastamisvahendeid ja toetusmehhanisme ning nimetas teiste seas EUREKAt. Ta soovitas teha tõhustatud koostööd liikmesriikide teadusprogrammide vahel ja palus komisjonil teha algatusi vastavalt asutamislepingu artiklile 169.

| (7) | Oma 4. juuni 2003. aasta teatises pealkirjaga „Investeerimine teadusuuringutesse – Euroopa tegevuskava” rõhutas komisjon VKEde teadustöö ja innovatsiooni toetamiseks ette nähtud otsestes meetmetes osalemise olulisust, mis on otsustava tähtsusega selleks, et anda uut hoogu suurte majandussektorite innovatsioonivõimele. |
| --- | --- |

(7)

Oma 4. juuni 2003. aasta teatises pealkirjaga „Investeerimine teadusuuringutesse – Euroopa tegevuskava” rõhutas komisjon VKEde teadustöö ja innovatsiooni toetamiseks ette nähtud otsestes meetmetes osalemise olulisust, mis on otsustava tähtsusega selleks, et anda uut hoogu suurte majandussektorite innovatsioonivõimele.

| (8) | Paljud liikmesriikide poolt kas individuaalselt või riigi tasandil VKEde teadus- ja arendustegevuse toetuseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid ja meetmed pole Euroopa tasandil piisavalt kooskõlastatud ega võimalda Euroopa tasandil ühtset lähenemist, mille eesmärk oleks tõhus teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse programm. |
| --- | --- |

(8)

Paljud liikmesriikide poolt kas individuaalselt või riigi tasandil VKEde teadus- ja arendustegevuse toetuseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid ja meetmed pole Euroopa tasandil piisavalt kooskõlastatud ega võimalda Euroopa tasandil ühtset lähenemist, mille eesmärk oleks tõhus teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse programm.

| (9) | Soovides leida Euroopa tasandil ühtset lähenemisviisi teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde valdkonnas ja toimida tõhusalt, on mitmed liikmesriigid algatanud Eureka raames ühise teadus- ja arendusprogrammi „Eurostars” (edaspidi „Eurostarsi ühisprogramm”) teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde jaoks, et saavutada haldus- ja rahaliste vahendite kriitiline mass ning kombineerida täiendavaid teadmisi ja vahendeid, mis on kättesaadavad Euroopa eri riikides. |
| --- | --- |

(9)

Soovides leida Euroopa tasandil ühtset lähenemisviisi teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde valdkonnas ja toimida tõhusalt, on mitmed liikmesriigid algatanud Eureka raames ühise teadus- ja arendusprogrammi „Eurostars” (edaspidi „Eurostarsi ühisprogramm”) teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde jaoks, et saavutada haldus- ja rahaliste vahendite kriitiline mass ning kombineerida täiendavaid teadmisi ja vahendeid, mis on kättesaadavad Euroopa eri riikides.

| (10) | Eurostarsi ühisprogrammi eesmärk on toetada teadus- ja arendustegevuses osalevaid VKEsid, luues teadus- ja arendustegevuses osalevatele VKEdele vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku laiaulatusliku üleeuroopalise liikmesriikidevahelise koostöö jaoks rakendusuuringute ja innovatsiooni alal mis tahes tehnoloogia- või tööstusvaldkonnas. Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) ning Iisrael, Island, Norra, Šveits ja Türgi (edaspidi „teised osalevad riigid”) on nõustunud kooskõlastama ja ühiselt rakendama meetmeid, mille eesmärk on aidata kaasa Eurostarsi ühisprogrammi elluviimisele. Nende osaluse koguväärtus on kavandatud kuueaastase ajavahemiku jooksul hinnanguliselt vähemalt 300 miljonit eurot. Ühenduse rahaline toetus peaks moodustama kogu Eurostarsi ühisprogrammi avaliku sektori toetusest maksimaalselt 25 %, mis on hinnanguliselt 400 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(10)

Eurostarsi ühisprogrammi eesmärk on toetada teadus- ja arendustegevuses osalevaid VKEsid, luues teadus- ja arendustegevuses osalevatele VKEdele vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku laiaulatusliku üleeuroopalise liikmesriikidevahelise koostöö jaoks rakendusuuringute ja innovatsiooni alal mis tahes tehnoloogia- või tööstusvaldkonnas. Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) ning Iisrael, Island, Norra, Šveits ja Türgi (edaspidi „teised osalevad riigid”) on nõustunud kooskõlastama ja ühiselt rakendama meetmeid, mille eesmärk on aidata kaasa Eurostarsi ühisprogrammi elluviimisele. Nende osaluse koguväärtus on kavandatud kuueaastase ajavahemiku jooksul hinnanguliselt vähemalt 300 miljonit eurot. Ühenduse rahaline toetus peaks moodustama kogu Eurostarsi ühisprogrammi avaliku sektori toetusest maksimaalselt 25 %, mis on hinnanguliselt 400 miljonit eurot.

| (11) | Eurostarsi ühisprogrammi mõju suurendamiseks on osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid nõustunud ühenduse sellise osalusega Eurostarsi ühisprogrammis. Ühendus peaks programmis osalemiseks andma Eurostarsi ühisprogrammi kestuse jooksul rahalist toetust kuni 100 miljonit eurot. Kuna Eurostarsi ühisprogramm vastab seitsmenda raamprogrammi teaduslikele eesmärkidele ja Eurostarsi ühisprogrammi uurimisvaldkond kuulub eriprogrammi „Võimekus”„VKEde huvides läbiviidavate teadusuuringute” ossa, tuleks ühenduse rahaline toetus võtta sellele osale määratud eelarveeraldisest. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga (EIP) rahastamine, eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine, vastavalt otsuse 2006/974/EÜ III lisale. |
| --- | --- |

(11)

Eurostarsi ühisprogrammi mõju suurendamiseks on osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid nõustunud ühenduse sellise osalusega Eurostarsi ühisprogrammis. Ühendus peaks programmis osalemiseks andma Eurostarsi ühisprogrammi kestuse jooksul rahalist toetust kuni 100 miljonit eurot. Kuna Eurostarsi ühisprogramm vastab seitsmenda raamprogrammi teaduslikele eesmärkidele ja Eurostarsi ühisprogrammi uurimisvaldkond kuulub eriprogrammi „Võimekus”„VKEde huvides läbiviidavate teadusuuringute” ossa, tuleks ühenduse rahaline toetus võtta sellele osale määratud eelarveeraldisest. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga (EIP) rahastamine, eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine, vastavalt otsuse 2006/974/EÜ III lisale.

| (12) | Ühenduse rahalise toetuse andmiseks peaks määratlema rahastamiskava, mis põhineb pädevate riigiasutuste ametlikel kohustustel ühiselt rakendada riigi tasandil algatatud teadus- ja arendusprogramme ja tegevusi ning osaleda Eurostarsi ühisprogrammi rahastamises. |
| --- | --- |

(12)

Ühenduse rahalise toetuse andmiseks peaks määratlema rahastamiskava, mis põhineb pädevate riigiasutuste ametlikel kohustustel ühiselt rakendada riigi tasandil algatatud teadus- ja arendusprogramme ja tegevusi ning osaleda Eurostarsi ühisprogrammi rahastamises.

| (13) | Siseriiklike teadusprogrammide ühine rakendamine nõuab spetsiaalse rakendusstruktuuri loomist või olemasolu, nagu on sätestatud eriprogrammis „Võimekus”. |
| --- | --- |

(13)

Siseriiklike teadusprogrammide ühine rakendamine nõuab spetsiaalse rakendusstruktuuri loomist või olemasolu, nagu on sätestatud eriprogrammis „Võimekus”.

| (14) | Osalevad liikmesriigid on kokku leppinud sellise spetsiaalse rakendusstruktuuri osas Eurostarsi ühisprogrammi rakendamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Osalevad liikmesriigid on kokku leppinud sellise spetsiaalse rakendusstruktuuri osas Eurostarsi ühisprogrammi rakendamiseks.

| (15) | Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks vastu võtma ühenduse rahalise toetuse ja tagama Eurostarsi ühisprogrammi tõhusa elluviimise. |
| --- | --- |

(15)

Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks vastu võtma ühenduse rahalise toetuse ja tagama Eurostarsi ühisprogrammi tõhusa elluviimise.

| (16) | Ühenduse toetus peaks sõltuma osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide poolsest vahendite eraldamisest ning nende osamaksude tõhusast maksmisest. |
| --- | --- |

(16)

Ühenduse toetus peaks sõltuma osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide poolsest vahendite eraldamisest ning nende osamaksude tõhusast maksmisest.

| (17) | Ühenduse toetust tuleks maksta Euroopa Ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahelise üldise kokkuleppe alusel, milles nähakse ette ühenduse toetuse kasutamise üksikasjalik kord. See üldine kokkulepe peab sisaldama vajalikke sätteid, mis tagaksid ühenduse finantshuvide kaitse. |
| --- | --- |

(17)

Ühenduse toetust tuleks maksta Euroopa Ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahelise üldise kokkuleppe alusel, milles nähakse ette ühenduse toetuse kasutamise üksikasjalik kord. See üldine kokkulepe peab sisaldama vajalikke sätteid, mis tagaksid ühenduse finantshuvide kaitse.

| (18) | Ühenduse rahaliselt toetuselt saadavat intressi käsitatakse sihtotstarbelise tuluna kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (6) (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 18 lõikega 2. Käesolevas otsuses nimetatud ühenduse maksimaalset toetust võib komisjon vastavalt suurendada. |
| --- | --- |

(18)

Ühenduse rahaliselt toetuselt saadavat intressi käsitatakse sihtotstarbelise tuluna kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (6) (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 18 lõikega 2. Käesolevas otsuses nimetatud ühenduse maksimaalset toetust võib komisjon vastavalt suurendada.

| (19) | Ühendusel peaks olema õigus vähendada oma rahalist toetust, selle andmine peatada või see lõpetada, kui Eurostarsi ühisprogrammi rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad liikmesriigid ning teised osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega Eurostarsi ühisprogrammi rahastamises, tingimustel, mis sätestatakse ühenduse ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas kokkuleppes. |
| --- | --- |

(19)

Ühendusel peaks olema õigus vähendada oma rahalist toetust, selle andmine peatada või see lõpetada, kui Eurostarsi ühisprogrammi rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad liikmesriigid ning teised osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega Eurostarsi ühisprogrammi rahastamises, tingimustel, mis sätestatakse ühenduse ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas kokkuleppes.

| (20) | Eurostarsi ühisprogrammi tõhusaks elluviimiseks peaks toetama rahaliselt Eurostarsi ühisprogrammi projektides (edaspidi „Eurostarsi projektid”) osalejaid; kõnealused projektid valitakse välja tsentraalselt pärast projektikonkursse. Niisugune rahaline toetus ja selle maksmine peaksid olema läbipaistvad ja tõhusad. Makseid tuleks sooritada aja jooksul, mis on sätestatud riiklike rahastamisasutuste ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas lepingus. Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks ergutama osalevaid liikmesriike ja teisi osalevaid riike tegema maksete tegemine väljavalitud Eurostarsi projektides osalejatele mugavaks, hõlmates vajaduse korral kindlasummalist rahastamist. |
| --- | --- |

(20)

Eurostarsi ühisprogrammi tõhusaks elluviimiseks peaks toetama rahaliselt Eurostarsi ühisprogrammi projektides (edaspidi „Eurostarsi projektid”) osalejaid; kõnealused projektid valitakse välja tsentraalselt pärast projektikonkursse. Niisugune rahaline toetus ja selle maksmine peaksid olema läbipaistvad ja tõhusad. Makseid tuleks sooritada aja jooksul, mis on sätestatud riiklike rahastamisasutuste ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas lepingus. Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks ergutama osalevaid liikmesriike ja teisi osalevaid riike tegema maksete tegemine väljavalitud Eurostarsi projektides osalejatele mugavaks, hõlmates vajaduse korral kindlasummalist rahastamist.

| (21) | Projektiettepanekute hindamine peaks toimuma tsentraalselt sõltumatute ekspertide poolt. Pingerida tuleks heaks kiita tsentraalselt ja see peaks olema ühenduse toetusest ja riiklikest eelarvetest Eurostarsi projektidele eraldatud vahendite jaotamisel siduv. |
| --- | --- |

(21)

Projektiettepanekute hindamine peaks toimuma tsentraalselt sõltumatute ekspertide poolt. Pingerida tuleks heaks kiita tsentraalselt ja see peaks olema ühenduse toetusest ja riiklikest eelarvetest Eurostarsi projektidele eraldatud vahendite jaotamisel siduv.

| (22) | Ühenduse toetust tuleks hallata kaudse tsentraliseeritud haldamise raamistikus kooskõlas finantsmäärusega ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (7) (edaspidi „rakenduseeskirjad”). |
| --- | --- |

(22)

Ühenduse toetust tuleks hallata kaudse tsentraliseeritud haldamise raamistikus kooskõlas finantsmäärusega ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (7) (edaspidi „rakenduseeskirjad”).

| (23) | Iga väljavalitud Eurostarsi projekti puhul peaksid teadus- ja arendustegevuses osalevad VKEd panustama ühiselt suurema osa kõigi osalejate teadus- ja arendustegevusega seotud kogukuludest. |
| --- | --- |

(23)

Iga väljavalitud Eurostarsi projekti puhul peaksid teadus- ja arendustegevuses osalevad VKEd panustama ühiselt suurema osa kõigi osalejate teadus- ja arendustegevusega seotud kogukuludest.

| (24) | Iga liikmesriik peaks saama liituda Eurostarsi ühisprogrammiga. |
| --- | --- |

(24)

Iga liikmesriik peaks saama liituda Eurostarsi ühisprogrammiga.

| (25) | Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks seitsmenda raamprogrammiga seotud riikide või muude riikide osalemine Eurostarsi ühisprogrammis olema võimalik tingimusel, et seesugune osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga, ja tingimusel, et sellega nõustuvad nii komisjon kui ka osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid. |
| --- | --- |

(25)

Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks seitsmenda raamprogrammiga seotud riikide või muude riikide osalemine Eurostarsi ühisprogrammis olema võimalik tingimusel, et seesugune osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga, ja tingimusel, et sellega nõustuvad nii komisjon kui ka osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid.

| (26) | Vastavalt seitsmendale raamprogrammile peaks ühendusel olema õigus vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele kokku leppida Eurostarsi ühisprogrammile oma rahalise toetuse andmise tingimustes, mis käsitlevad iga seitsmenda raamprogrammiga seotud riigi või, juhul kui see on Eurostarsi ühisprogrammi elluviimiseks oluline, iga teise programmi rakendamise käigus programmiga ühineva riigi programmis osalemist. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt seitsmendale raamprogrammile peaks ühendusel olema õigus vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele kokku leppida Eurostarsi ühisprogrammile oma rahalise toetuse andmise tingimustes, mis käsitlevad iga seitsmenda raamprogrammiga seotud riigi või, juhul kui see on Eurostarsi ühisprogrammi elluviimiseks oluline, iga teise programmi rakendamise käigus programmiga ühineva riigi programmis osalemist.

| (27) | Tuleks võtta asjakohased meetmed pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikud sammud kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (8) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (10) |
| --- | --- |

(27)

Tuleks võtta asjakohased meetmed pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikud sammud kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (8) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (10)

| (28) | On tähtis, et Eurostarsi ühisprogrammi alusel toimuv teaduslik uurimistegevus vastaks peamistele eetilistele põhimõtetele, sealhulgas Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtetele, ning järgiks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(28)

On tähtis, et Eurostarsi ühisprogrammi alusel toimuv teaduslik uurimistegevus vastaks peamistele eetilistele põhimõtetele, sealhulgas Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtetele, ning järgiks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.

| (29) | Komisjon peaks tegema vahehindamise, hinnates eelkõige teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde võimekust Eurostarsi ühisprogrammile juurdepääsul ning selle rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning edenemist seatud eesmärkide poole, samuti peaks komisjon tegema lõpliku hindamise. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon peaks tegema vahehindamise, hinnates eelkõige teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde võimekust Eurostarsi ühisprogrammile juurdepääsul ning selle rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning edenemist seatud eesmärkide poole, samuti peaks komisjon tegema lõpliku hindamise.

| (30) | Järelevalve Eurostarsi ühisprogrammi elluviimise üle peaks olema tõhus ega tohiks liigselt koormata programmis osalejaid, eelkõige VKEsid. |
| --- | --- |

(30)

Järelevalve Eurostarsi ühisprogrammi elluviimise üle peaks olema tõhus ega tohiks liigselt koormata programmis osalejaid, eelkõige VKEsid.

| (31) | Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks julgustama väljavalitud Eurostarsi projektides osalejaid oma tulemusi teatavaks tegema ja levitama ning tegema kõnealuse teabe avalikult kättesaadavaks, |
| --- | --- |

(31)

Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks julgustama väljavalitud Eurostarsi projektides osalejaid oma tulemusi teatavaks tegema ja levitama ning tegema kõnealuse teabe avalikult kättesaadavaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seitsmenda raamprogrammi rakendamise raames annab ühendus rahalist toetust Eurostarsi ühisprogrammile, mille on ühiselt algatanud Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik (osalevad liikmesriigid) ning Iisrael, Island, Norra, Šveits ja Türgi (teised osalevad riigid).

2.   Ühendus maksab vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele seitsmenda raamprogrammi kestel rahalist toetust, mille summa moodustab maksimaalselt ühe kolmandiku osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide panusest ega ületa 100 miljonit eurot.

3.   Ühenduse rahaline toetus makstakse Euroopa Liidu üldeelarve assigneeringust, mis on määratud „VKEde huvides läbiviidavate teadusuuringute” osale eriprogrammis „Võimekus”.

Artikkel 2

Ühenduse rahaline toetus sõltub

| a) | osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide tõestusest, et käesoleva otsuse I lisas kirjeldatud Eurostarsi ühisprogramm on loodud tulemuslikult; |
| --- | --- |

a)

osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide tõestusest, et käesoleva otsuse I lisas kirjeldatud Eurostarsi ühisprogramm on loodud tulemuslikult;

| b) | osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide või liikmesriikide ja teiste osalevate riikide poolt määratud organisatsioonide ametlikult loodud või määratud spetsiaalsest rakendusstruktuurist, kes on juriidiline isik, kes vastutab Eurostarsi ühisprogrammi elluviimise eest ning võtab vastu, jaotab ja jälgib ühenduse rahalist toetust kaudse tsentraliseeritud haldamise raamistikus vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning rakenduseeskirjade artiklile 35, artikli 38 lõikele 2 ja artiklile 41; |
| --- | --- |

b)

osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide või liikmesriikide ja teiste osalevate riikide poolt määratud organisatsioonide ametlikult loodud või määratud spetsiaalsest rakendusstruktuurist, kes on juriidiline isik, kes vastutab Eurostarsi ühisprogrammi elluviimise eest ning võtab vastu, jaotab ja jälgib ühenduse rahalist toetust kaudse tsentraliseeritud haldamise raamistikus vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning rakenduseeskirjade artiklile 35, artikli 38 lõikele 2 ja artiklile 41;

| c) | Eurostarsi ühisprogrammile sobiva ja tõhusa juhtimismudeli loomisest vastavalt II lisale; |
| --- | --- |

c)

Eurostarsi ühisprogrammile sobiva ja tõhusa juhtimismudeli loomisest vastavalt II lisale;

| d) | I lisas kirjeldatud tegevuse tõhusast läbiviimisest Eurostarsi ühisprogrammi alusel spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt, mis hõlmab projektikonkursside avaldamist toetuste andmiseks; |
| --- | --- |

d)

I lisas kirjeldatud tegevuse tõhusast läbiviimisest Eurostarsi ühisprogrammi alusel spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt, mis hõlmab projektikonkursside avaldamist toetuste andmiseks;

| e) | osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide kohustusest osaleda Eurostarsi ühisprogrammi rahastamises ning rahalise toetuse tõhusast maksmisest, eelkõige pärast Eurostarsi ühisprogrammi alusel välja kuulutatud projektikonkursse väljavalitud Eurostarsi projektides osalejate rahastamisel; |
| --- | --- |

e)

osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide kohustusest osaleda Eurostarsi ühisprogrammi rahastamises ning rahalise toetuse tõhusast maksmisest, eelkõige pärast Eurostarsi ühisprogrammi alusel välja kuulutatud projektikonkursse väljavalitud Eurostarsi projektides osalejate rahastamisel;

| f) | ühenduse riigiabile, eriti ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (11) sätestatud eeskirjade järgimisest; |
| --- | --- |

f)

ühenduse riigiabile, eriti ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (11) sätestatud eeskirjade järgimisest;

| g) | kõrgel tasemel teadusliku pädevuse tagamisest ja eetiliste põhimõtete järgimisest vastavalt seitsmenda raamprogrammi, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästliku arengu üldpõhimõtetele, ning |
| --- | --- |

g)

kõrgel tasemel teadusliku pädevuse tagamisest ja eetiliste põhimõtete järgimisest vastavalt seitsmenda raamprogrammi, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästliku arengu üldpõhimõtetele, ning

| h) | Eurostarsi ühisprogrammi raames toimunud tegevusest tulenevate intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete kujundamisest ning riigi tasandil algatatud teadus- ja arendusprogrammide rakendamisest ja kooskõlastamisest osalevates liikmesriikides ja teistest osalevates riikides viisil, mis soodustab selliste teadmiste loomist ning toetab loodud teadmiste laialdast kasutust ja levitamist. |
| --- | --- |

h)

Eurostarsi ühisprogrammi raames toimunud tegevusest tulenevate intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete kujundamisest ning riigi tasandil algatatud teadus- ja arendusprogrammide rakendamisest ja kooskõlastamisest osalevates liikmesriikides ja teistest osalevates riikides viisil, mis soodustab selliste teadmiste loomist ning toetab loodud teadmiste laialdast kasutust ja levitamist.

Artikkel 3

Eurostarsi ühisprogrammi rakendamiseks antakse rahalist toetust osalejatele Eurostarsi projektides, mis valitakse vastavalt II lisale välja tsentraalselt ja projektikonkursside tulemusel ning toetust antakse kooskõlas võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtetega. Rahalist toetust antakse teaduslike saavutuste ja, arvestades VKEde sihtrühma erilist iseloomu, Euroopa tasandil avalduva sotsiaalmajandusliku mõju ja programmi üldiste eesmärkide asjakohasuse alusel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ning samas lisas sätestatud korras.

Artikkel 4

Ühenduse rahalise toetuse maksmise kord ning rahalisi kohustusi ja intellektuaalomandi õigusi käsitlevad eeskirjad, samuti üksikasjalikud sätted rahalise toetuse andmiseks spetsiaalselt rakendusstruktuurilt kolmandatele isikutele, kehtestatakse üldise kokkuleppega, mille sõlmivad ühenduse nimel komisjon ja spetsiaalne rakendusstruktuur, ning iga-aastaste rahastamislepingutega.

Artikkel 5

Vastavalt finantsmääruse artikli 18 lõikele 2 käsitatakse ühenduse poolt Eurostarsi ühisprogrammile eraldatud rahaliselt toetuselt saadavat intressi sihtotstarbelise tuluna. Käesoleva otsuse artiklis 1 nimetatud ühenduse maksimaalset toetust võib komisjon vastavalt suurendada.

Artikkel 6

Kui Eurostarsi ühisprogrammi ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid ei anna oma toetust Eurostarsi ühisprogrammi rahastamisse, teevad seda osaliselt või hilinemisega, võib ühendus vähendada oma rahalist toetust, selle andmise peatada või lõpetada kooskõlas Eurostarsi ühisprogrammi tegeliku rakendamisega ning osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide määratud avaliku sektori vahendite summaga Eurostarsi ühisprogrammi rakendamiseks tingimustel, mis sätestatakse komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas kokkuleppes.

Artikkel 7

Eurostarsi ühisprogrammi rakendamisel võtavad osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid vajalikud õigus- ja haldusnormid või muud meetmed ühenduse finantshuvide kaitseks. Eelkõige võtavad osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid vajalikud meetmed kõigi ühendusele võlgnetavate summade tagasinõudmise tagamiseks vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja rakenduseeskirjade artikli 38 lõikele 2.

Artikkel 8

Komisjon ja kontrollikoda võivad oma ametnike või agentide kaudu teha kõik kontrollimised ja inspekteerimised, mis on vajalikud ühenduse rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning ühenduse rahaliste huvide kaitseks mis tahes pettuse või eeskirjade rikkumise eest. Selleks teevad osalevad liikmesriigid, teised osalevad riigid ja spetsiaalne rakendusstruktuur kõik asjakohased dokumendid õigeaegselt komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavaks.

Artikkel 9

Komisjon edastab kogu asjakohase teabe Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Osalevaid liikmesriike ja teisi osalevaid riike kutsutakse spetsiaalse rakendusstruktuuri kaudu esitama komisjonile kogu täiendavat teavet, mida Euroopa Parlament, nõukogu ja kontrollikoda vajavad spetsiaalse rakendusstruktuuri finantsjuhtimise kohta.

Artikkel 10

Iga liikmesriik võib Eurostarsi ühisprogrammiga liituda vastavalt artikli 2 punktides e kuni h sätestatud tingimustele.

Artikkel 11

Iga kolmas riik võib Eurostarsi ühisprogrammiga liituda vastavalt artikli 2 punktides e kuni h sätestatud tingimustele ning juhul kui selline osalus on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga ja tingimusel, et sellega nõustuvad nii komisjon kui ka osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid.

Artikkel 12

Ühendus võib käesolevas otsuses sätestatud eeskirjade ning kõigi rakenduseeskirjade ja korralduste alusel kokku leppida ühenduse rahalise toetuse tingimused, mis käsitlevad iga seitsmenda raamprogrammiga seotud riigi või, kui see on Eurostarsi ühisprogrammi rakendamiseks vajalik, mis tahes muu riigi Eurostarsi ühisprogrammis osalemist.

Artikkel 13

1.   Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt asutamislepingu artiklile 173 esitatav seitsmenda raamprogrammi aastaaruanne sisaldab Eurostarsi ühisprogrammi tegevuse kokkuvõtet, mis põhineb spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt komisjonile esitataval aastaaruandel.

2.   Komisjon korraldab Eurostarsi ühisprogrammi vahehindamise kaks aastat pärast Eurostarsi ühisprogrammi algust ning hindamises käsitletakse I lisas sätestatud eesmärkide saavutamist. Kõnealune hindamine hõlmab ka soovitusi sobivaimate viiside kohta teadusliku, juhtimisalase ja rahalise integratsiooni edasiseks suurendamiseks ning hindab eelkõige teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde võimekust Eurostarsi ühisprogrammile juurdepääsul ning selle rakendamise kvaliteeti ja tõhusust. Komisjon edastab hindamise tulemused oma märkustega ning vajaduse korral ettepanekutega käesoleva otsuse muutmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Eurostarsi ühisprogrammi lõpus korraldab komisjon programmi lõpphindamise. Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 14

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 9. juuli 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-P. JOUYET

---

(1)  29. mai 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 299, parandatud ELT L 54, 22.2.2007, lk 101.

4

(5)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 259.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

6

(7)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).

7

(8)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1233/2007 (ELT L 279, 23.10.2007, lk 10).

8

(9)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

9

(10)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

10

(11)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

11

---

I LISA

EUROSTARSI ÜHISPROGRAMMI EESMÄRKIDE JA TEGEVUSE KIRJELDUS

I.   Eesmärgid

Käesoleva, Eureka liikmesriikide esitatud algatuse eesmärk on luua Eurostarsi ühisprogramm teadus- ja arendustegevuses osalevatele VKEdele. Need VKEd on teadmistemahukad, tehnoloogial/innovatsioonil põhinevad äriühingud, millel on innovatsiooniprotsessis põhiroll. Neid iseloomustab tugev orienteeritus kliendile või turule eesmärgiga saavutada kindel rahvusvaheline positsioon ülimalt innovatiivsete, turule suunatud projektide juhtimise teel. Oma teadus- ja arendustegevuse suutlikkusele toetudes on nad suutelised välja töötama selgelt innovatiivse või tehnoloogilise eelisega tooteid, protsesse või teenuseid. Äriühingud võivad erineda suuruse ja tegevuse ulatuse poolest, nad võivad olla näiteks tipptasemel rakendusliku teadus- ja arendustööga tegelevad väljakujunenud ettevõtted või suure potentsiaaliga algajad. Teadus- ja arendustegevus on nende ettevõttestrateegia ja äriplaani põhielement. Need äriühingud peaksid komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ (mikroettevõtjate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta) (1) tähenduses olema VKEd, kelle tegevusest peaks olulise osa moodustama teadus- ja arendustegevus. Kõnealuse tegevuse üksikasjalikud künnised täpsustatakse kooskõlas II lisaga.

Eurostarsi ühisprogrammi eesmärk on toetada selliseid teadus- ja arendustegevuses osalevaid VKEsid:

| 1. | luues neile kergesti juurdepääsetava ja püsiva Euroopa teadus- ja arendustegevuse toetusmehhanismi; |
| --- | --- |

1.

luues neile kergesti juurdepääsetava ja püsiva Euroopa teadus- ja arendustegevuse toetusmehhanismi;

| 2. | julgustades neid algatama uusi majanduslikke meetmeid, mis põhineksid teadus- ja arendustegevuse tulemustel, ning tooma turule uusi tooteid, protsesse ja teenuseid kiiremini, kui see oleks muidu võimalik; |
| --- | --- |

2.

julgustades neid algatama uusi majanduslikke meetmeid, mis põhineksid teadus- ja arendustegevuse tulemustel, ning tooma turule uusi tooteid, protsesse ja teenuseid kiiremini, kui see oleks muidu võimalik;

| 3. | edendades nende tehnoloogilist ja ärilist arengut ning rahvusvahelistumist. |
| --- | --- |

3.

edendades nende tehnoloogilist ja ärilist arengut ning rahvusvahelistumist.

Eurostarsi ühisprogramm täiendab olemasolevaid siseriiklikke ja Euroopa programme, mille eesmärgiks on teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde toetamine innovatsiooniprotsessis.

See soodustab Euroopa konkurentsivõimet, innovatsiooni, tööhõivet, majandusmuutusi, säästvat arengut ja keskkonnakaitset ning aitab saavutada Lissaboni ja Barcelona eesmärke. See toetab alt üles lähenemisviisiga teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde juhitud rahvusvaheliste konsortsiumide tehtavaid teadusuuringuid, arendus- ja tutvustamistegevust ning teeb vajadusel koostööd teadusorganisatsioonidega ja/või suurte ettevõtjatega.

Eurostarsi ühisprogrammi eesmärk on asjakohaste riigisiseste teadus- ja innovatsiooniprogrammide järgimine ja sünkroniseerimine, et rajada ühisprogramm, mida iseloomustaks teaduslik, juhtimisalane ja rahaline integratsioon ja mis oleks oluline panus Euroopa teadusruumi elluviimisel. Teaduslik integratsioon saavutatakse Eurostarsi ühisprogrammi raames tegevuste ühise määratluse ja rakendamise kaudu. Juhtimisalase integratsiooni saavutamiseks kasutatakse Eureka sekretariaati spetsiaalse rakendusstruktuurina. Selle ülesanne on Eurostarsi ühisprogrammi juhtimine ja programmi täideviimise jälgimine, nagu on täpsustatud II lisas. Rahaline integratsioon tähendab seda, et osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid aitavad Eurostarsi ühisprogrammi rahastada, olles eelkõige kohustunud Eurostarsi ühisprogrammile eraldatud riiklikest eelarvetest rahastama valitud Eurostarsi projektides osalejaid.

Pikemas perspektiivis peaks see algatus püüdma arendada tugevamaid teadusliku, juhtimisalase ja rahalise integratsiooni vorme. Osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid peaksid sellist integratsiooni jätkuvalt tugevdama ja kõrvaldama olemasolevad riiklikud õiguslikud ja halduslikud piirangud rahvusvahelisele koostööle kui algatuse osale.

II.   Tegevus

Eurostarsi ühisprogrammi põhitegevus on teadus- ja arendustegevus, mida juhib üks või mitu osalevates liikmesriikides või teistes osalevates riikides tegutsevat teadus- ja arendustegevuses osalevat VKEd. Programmis võivad osaleda ka teadusorganisatsioonid, ülikoolid, teised VKEd ja suured äriühingud. Teadus- ja arendustegevust võib läbi viia kogu teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ning

| 1. | seda rakendatakse mitmepoolsete riikidevaheliste projektide kaudu, kuhu on kaasatud osalejaid vähemalt kahest erinevast osalevast liikmesriigist ja teistest osalevatest riikidest ning mis on suunatud teadus-, tehnoloogilisele arendus-, tutvustamis-, koolitus- ja levitamistegevusele; |
| --- | --- |

1.

seda rakendatakse mitmepoolsete riikidevaheliste projektide kaudu, kuhu on kaasatud osalejaid vähemalt kahest erinevast osalevast liikmesriigist ja teistest osalevatest riikidest ning mis on suunatud teadus-, tehnoloogilisele arendus-, tutvustamis-, koolitus- ja levitamistegevusele;

| 2. | seda viib (viivad) ellu peamiselt teadus- ja arendustegevuses osalev(ad) VKE(d). Iga väljavalitud Eurostarsi projekti puhul peaksid teadus- ja arendustegevuses osalevad VKEd rahastama ühiselt suurema osa kõigi osalejate teadus- ja arendustegevusega seotud kogukuludest. Väikesemahulised allhanked võivad olla lubatud, kui see on projekti elluviimiseks vajalik; |
| --- | --- |

2.

seda viib (viivad) ellu peamiselt teadus- ja arendustegevuses osalev(ad) VKE(d). Iga väljavalitud Eurostarsi projekti puhul peaksid teadus- ja arendustegevuses osalevad VKEd rahastama ühiselt suurema osa kõigi osalejate teadus- ja arendustegevusega seotud kogukuludest. Väikesemahulised allhanked võivad olla lubatud, kui see on projekti elluviimiseks vajalik;

| 3. | see on suunatud turule orienteeritud teadus- ja arendustegevusele ning peaks olema lühikese kuni keskpika kestusega ja tegelema keerulise teadus- ja arendustegevusega; VKE(d) peaks(id) näitama suutlikkust kasutada projektitulemusi realistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

3.

see on suunatud turule orienteeritud teadus- ja arendustegevusele ning peaks olema lühikese kuni keskpika kestusega ja tegelema keerulise teadus- ja arendustegevusega; VKE(d) peaks(id) näitama suutlikkust kasutada projektitulemusi realistliku aja jooksul;

| 4. | seda juhib ja kooskõlastab osalev teadus- ja arendustegevusega tegelev VKE, nn „juhtiv VKE”. |
| --- | --- |

4.

seda juhib ja kooskõlastab osalev teadus- ja arendustegevusega tegelev VKE, nn „juhtiv VKE”.

Lisaks toetatakse piiratud määral vahendus-, programmiedendus- ja võrkude rajamisega seotud tegevust, et edendada Eurostarsi ühisprogrammi ja võimendada selle mõju. Selline tegevus hõlmab seminaride korraldamist ja kontaktide loomist muude sidusrühmadega, nagu näiteks investorid ja teadmiste haldamise pakkujad.

III.   Programmi elluviimise eeldatavad tulemused

Eurostarsi ühisprogrammi peamiseks tulemuseks on uus ühine Euroopa teadus- ja arendusprogramm teadus- ja arendustegevuses osalevatele VKEdele, mis toimib alt üles, põhineb EUREKAl ning mida rahastavad ühiselt riigisisesed teadus- ja arendusprogrammid ja ühendus.

Spetsiaalne rakendusstruktuur esitab aastaaruande, mis annab üksikasjaliku ülevaate programmi rakendamise kohta (hindamis- ja valikuprotsess, statistilised andmed hindajate rühma koosseisu kohta, rahastamiseks esitatud ja välja valitud projektide arv, ühenduse vahendite kasutamine, riikide vahendite jaotamine, osalejate tüüp, riikide statistilised andmed, vahendussündmused ja levitustegevus jne) ning edaspidise integreerimise suunas tehtud edusammude kohta. Spetsiaalne rakendusstruktuur korraldab Eurostarsi ühisprogrammi lõpus programmi mõju järelhindamise.

IV.   Programmi rakendamine

Eurostarsi ühisprogrammi haldab spetsiaalne rakendusstruktuur. Taotlejad esitavad ettepanekud tsentraalselt spetsiaalsele rakendusstruktuurile (ühtne andmesisestusportaal) pärast iga-aastast tsentraalset ja ühist, mitme lõpptähtajaga konkursikutset. Projektiettepanekute hindamine ja väljavalimine toimub tsentraalselt läbipaistvate ja ühiste toetuse saamise tingimuste ja hindamiskriteeriumide alusel kahes osas. Esiteks hindavad ettepanekuid vähemalt kaks sõltumatut eksperti, kes vaatavad läbi ettepaneku tehnilised ja turuga seonduvad aspektid. Need eksperdid võivad tegutseda eemalt. Teiseks koostab sõltumatutest ekspertidest koosnev rahvusvaheline hindamiskomisjon ettepanekute pingerea. Tsentraalsel tasandil heaks kiidetud pingerida on ühenduse toetusest ja riiklikest eelarvetest Eurostarsi projektidele eraldatud vahendite jaotamisel siduv. Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab projektide järelevalve eest ja kogu projektitsükli juhtimiseks kehtestatakse ühine menetluskord. Spetsiaalne rakendusstruktuur võtab asjakohaseid meetmeid, et ergutada ühenduse toetuse tunnustamist Eurostarsi ühisprogrammile nii programmis kui ka üksikutes projektides. See peaks edendama niisuguse toetuse asjakohast nähtavust ühenduse logo kasutamise kaudu kõikides Eurostarsi ühisprogrammi käsitlevates väljaannetes, sealhulgas trüki- ja elektroonilistes väljaannetes. Valitud Eurostarsi projektides osalejaid haldavad nende vastavad riiklikud programmid.

V.   Rahastamismehhanism

Eurostarsi ühisprogrammi rahastavad ühiselt osalevad liikmesriigid, teised osalevad riigid ja ühendus. Osalevad liikmesriigid ja teised osalevad riigid määravad kindlaks mitmeaastase rahastamiskava Eurostarsi ühisprogrammis osalemiseks ja aitavad rahastada programmi tegevust. Riiklikud toetused võivad tulla olemasolevatelt või vastloodud riiklikelt programmidelt, kui need vastavad Eurostarsi alt-üles-iseloomule. Iga osalev liikmesriik või teine osalev riik võib programmi jooksul mis tahes ajal suurendada riiklikust eelarvest Eurostarsi ühisprogrammile eraldatud toetust.

Rahastamine programmi tasandil

Ühenduse toetus Eurostarsi ühisprogrammile, mida haldab spetsiaalne rakendusstruktuur, arvutatakse välja nii, et see moodustab maksimaalselt ühe kolmandiku osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide tegelikust rahalisest toetusest ja ei ületa 100 miljonit eurot.

Spetsiaalne rakendusstruktuur kasutab kuni 4,5 % ühenduse rahalisest toetusest Eurostarsi ühisprogrammi üldiste tegevuskulude katmiseks.

Spetsiaalne rakendusstruktuur kannab väljavalitud Eurostarsi projektidele antava ühenduse rahalise toetuse osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide määratud riiklikele rahastamisasutustele riiklike rahastamisasutuste ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahelise lepingu alusel. Riiklikud rahastamisasutused rahastavad riigisiseseid osalejaid, kelle ettepanekud on välja valitud tsentraalselt ning lisaks suunavad nad ühenduse rahalist toetust spetsiaalselt rakendusstruktuurilt.

Eurostarsi projektide rahastamine

Väljavalitud Eurostarsi projektidele ühenduse toetusest ja riiklikest eelarvetest eraldatud toetuse eraldamine toimub pingerea alusel. Neis projektides osalejatele makstav rahaline toetus arvutatakse välja osalevate riikide riigisiseste programmide rahastamiseeskirjade põhjal.

Laenude puhul kehtib toetuse brutoekvivalendi arvutamisel tavapärane arvutusviis, kusjuures arvesse võetakse intressitoetuse intensiivsust ja vastava riigisisese programmi keskmist ebaõnnestumiste määra.

VI.   Intellektuaalomandiõiguste alased kokkulepped

Spetsiaalne rakendusstruktuur võtab vastu Eurostarsi ühisprogrammi intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted, tehes seda kooskõlas käesoleva otsuse artiklis 4 sätestatud nõuetega. Eurostarsi ühisprogrammi seesuguse intellektuaalomandialase poliitika eemärk on teadmiste loomise soodustamine ning projekti tulemuste kasutamine ja levitamine sihtrühmaks olevate teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde kasuks. Sellega seoses peaks kasutama eeskujuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad) (2) kohast lähenemisviisi.

---

(1)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

(2)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

---

II LISA

EUROSTARSI ÜHISPROGRAMMI JUHTIMINE

Eurostarsi ühisprogrammi juhtimissüsteem hõlmab nelja peamist organit:

| 1. | „Kõrgetasemeline Eureka töörühm” on moodustatud EUREKAsse kuuluvate riikide poolt kõrgetasemelisteks esindajateks määratud isikutest ja komisjoni esindajast. Kõnealune töörühm vastutab programmis mitteosalevate liikmesriikide ja teiste mitteosalevate riikide Eurostarsi ühisprogrammi vastuvõtmise eest kooskõlas käesoleva otsuse artiklites 10 ja 11 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

1.

„Kõrgetasemeline Eureka töörühm” on moodustatud EUREKAsse kuuluvate riikide poolt kõrgetasemelisteks esindajateks määratud isikutest ja komisjoni esindajast. Kõnealune töörühm vastutab programmis mitteosalevate liikmesriikide ja teiste mitteosalevate riikide Eurostarsi ühisprogrammi vastuvõtmise eest kooskõlas käesoleva otsuse artiklites 10 ja 11 sätestatud nõuetega.

| 2. | „Kõrgetasemeline Eurostarsi töörühm” on moodustatud osalevate liikmesriikide ja muude osalevate riikide Eureka kõrgetasemelistest esindajatest. Komisjonile ja Eurostarsi ühisprogrammis mitteosalevatele liikmesriikidele jääb võimalus saata töörühma koosolekutele vaatlejateks oma esindajad. Kõrgetasemeline Eurostarsi töörühm on pädev kontrollima Eurostarsi ühisprogrammi elluviimist, eelkõige määrama liikmeid Eurostarsi nõuanderühma, kiitma heaks Eurostarsi ühisprogrammi juhtimise korra, kiitma heaks projektikonkursside korraldamise ja eelarve ning kiitma heaks rahastatavate Eurostarsi projektide pingerea. |
| --- | --- |

2.

„Kõrgetasemeline Eurostarsi töörühm” on moodustatud osalevate liikmesriikide ja muude osalevate riikide Eureka kõrgetasemelistest esindajatest. Komisjonile ja Eurostarsi ühisprogrammis mitteosalevatele liikmesriikidele jääb võimalus saata töörühma koosolekutele vaatlejateks oma esindajad. Kõrgetasemeline Eurostarsi töörühm on pädev kontrollima Eurostarsi ühisprogrammi elluviimist, eelkõige määrama liikmeid Eurostarsi nõuanderühma, kiitma heaks Eurostarsi ühisprogrammi juhtimise korra, kiitma heaks projektikonkursside korraldamise ja eelarve ning kiitma heaks rahastatavate Eurostarsi projektide pingerea.

| 3. | „Eurostarsi nõuanderühm” koosneb Eurostarsis osalevatest liikmesriikidest ja teistest osalevatest riikidest valitud Eureka riiklike projektide koordinaatoritest ja selle juhatajaks on Eureka sekretariaadi tegevjuht. Eurostarsi nõuanderühm nõustab Eureka sekretariaati Eurostarsi ühisprogrammi täitmisel ja annab nõu selle rakendamise korra küsimustes nagu rahastamismenetlused, hindamis- ja valimisprotsess, tsentraalsete ja riiklike menetluste sünkroniseerimine ja projekti järelevalve. Ta annab nõu iga-aastaste projektikonkursside lõpptähtaegade planeerimisel. Samuti annab ta nõu ühisprogrammi rakendamise edusammude, sealhulgas edaspidise integreerimise alal tehtud edusammude osas. |
| --- | --- |

3.

„Eurostarsi nõuanderühm” koosneb Eurostarsis osalevatest liikmesriikidest ja teistest osalevatest riikidest valitud Eureka riiklike projektide koordinaatoritest ja selle juhatajaks on Eureka sekretariaadi tegevjuht. Eurostarsi nõuanderühm nõustab Eureka sekretariaati Eurostarsi ühisprogrammi täitmisel ja annab nõu selle rakendamise korra küsimustes nagu rahastamismenetlused, hindamis- ja valimisprotsess, tsentraalsete ja riiklike menetluste sünkroniseerimine ja projekti järelevalve. Ta annab nõu iga-aastaste projektikonkursside lõpptähtaegade planeerimisel. Samuti annab ta nõu ühisprogrammi rakendamise edusammude, sealhulgas edaspidise integreerimise alal tehtud edusammude osas.

| 4. | Eureka sekretariaat tegutseb Eurostarsi ühisprogrammi spetsiaalse rakendusstruktuurina. Eureka sekretariaadi tegevjuht on Eurostarsi programmi seaduslik esindaja. Eureka sekretariaat juhib Eurostarsi ühisprogrammi elluviimist ja vastutab eelkõige järgmiste tegevuste eest:






  — | iga-aastaste projektikonkursside eelarve koostamise, ühiste projektikonkursside tsentraliseeritud korraldamise ja projektiettepanekute vastuvõtmise eest (ühtne andmesisestusportaal); |
| --- | --- | --- |

4.

Eureka sekretariaat tegutseb Eurostarsi ühisprogrammi spetsiaalse rakendusstruktuurina. Eureka sekretariaadi tegevjuht on Eurostarsi programmi seaduslik esindaja. Eureka sekretariaat juhib Eurostarsi ühisprogrammi elluviimist ja vastutab eelkõige järgmiste tegevuste eest:

—

iga-aastaste projektikonkursside eelarve koostamise, ühiste projektikonkursside tsentraliseeritud korraldamise ja projektiettepanekute vastuvõtmise eest (ühtne andmesisestusportaal);

| — | projektiettepanekute toetuse saamise tingimustele vastavuse kontrollimise ja hindamise tsentraliseeritud korraldamise eest vastavalt ühistele toetuse saamise tingimustele ja hindamise kriteeriumidele, rahastatavate projektiettepanekute väljavalimise tsentraliseeritud korraldamise eest ning projektide järelevalve ja kontrolli eest; |
| --- | --- |

—

projektiettepanekute toetuse saamise tingimustele vastavuse kontrollimise ja hindamise tsentraliseeritud korraldamise eest vastavalt ühistele toetuse saamise tingimustele ja hindamise kriteeriumidele, rahastatavate projektiettepanekute väljavalimise tsentraliseeritud korraldamise eest ning projektide järelevalve ja kontrolli eest;

| — | ühenduse toetuse vastuvõtmise, jaotamise ja jälgimise eest; |
| --- | --- |

—

ühenduse toetuse vastuvõtmise, jaotamise ja jälgimise eest;

| — | osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide rahastamisasutuste poolt Eurostarsi projektides osalejatele makstud toetuste kohta tehtud raamatupidamisarvestuste kogumise eest; |
| --- | --- |

—

osalevate liikmesriikide ja teiste osalevate riikide rahastamisasutuste poolt Eurostarsi projektides osalejatele makstud toetuste kohta tehtud raamatupidamisarvestuste kogumise eest;

| — | Eurostarsi ühisprogrammi reklaamimise eest; |
| --- | --- |

—

Eurostarsi ühisprogrammi reklaamimise eest;

| — | kõrgetasemelisele Eureka töörühmale, kõrgetasemelisele Eurostarsi töörühmale ja komisjonile Eurostarsi ühisprogrammist ning sealhulgas edaspidise integreerimise suunas tehtud edusammudest ettekandmise eest; |
| --- | --- |

—

kõrgetasemelisele Eureka töörühmale, kõrgetasemelisele Eurostarsi töörühmale ja komisjonile Eurostarsi ühisprogrammist ning sealhulgas edaspidise integreerimise suunas tehtud edusammudest ettekandmise eest;

| — | Eureka võrgustiku Eurostarsi ühisprogrammi tegevustest teavitamise eest. |
| --- | --- |

—

Eureka võrgustiku Eurostarsi ühisprogrammi tegevustest teavitamise eest.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/68

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. juuli 2008,

Regioonide Komitee nelja Prantsusmaa liikme ja nelja Prantsusmaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2008/624/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Prantsusmaa valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1)

| (2) | Üks liikmekoht on vabanenud seoses Raymond FORNI surmaga. Kolm liikmekohta on vabanenud seoses Jean PUECHI, Juliette SOULABAILLE’ ja Michel THIERSI ametiaja lõppemisega. Kaks Regioonide Komitee asendusliikme kohta on vabanenud seoses Carola JORDA-DEDIEU ja Jean-Pierre TEISSEIRE’I ametiaja lõppemisega. Kaks Regioonide Komitee asendusliikme kohta vabanevad seoses Pierre HUGONI ja Christophe ROUILLONI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeteks, |
| --- | --- |

(2)

Üks liikmekoht on vabanenud seoses Raymond FORNI surmaga. Kolm liikmekohta on vabanenud seoses Jean PUECHI, Juliette SOULABAILLE’ ja Michel THIERSI ametiaja lõppemisega. Kaks Regioonide Komitee asendusliikme kohta on vabanenud seoses Carola JORDA-DEDIEU ja Jean-Pierre TEISSEIRE’I ametiaja lõppemisega. Kaks Regioonide Komitee asendusliikme kohta vabanevad seoses Pierre HUGONI ja Christophe ROUILLONI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeteks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena:






  — | Pierre HUGON, Vice-président du Conseil général de la Lozère (volituste muutus); |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena:

—

Pierre HUGON, Vice-président du Conseil général de la Lozère (volituste muutus);

| — | Pierre MAILLE, Président du Conseil général du Finistère; |
| --- | --- |

—

Pierre MAILLE, Président du Conseil général du Finistère;

| — | René SOUCHON, Président du Conseil régional d’Auvergne; |
| --- | --- |

—

René SOUCHON, Président du Conseil régional d’Auvergne;

| — | Christophe ROUILLON, Maire de Coulaines (volituste muutus);
  ning |
| --- | --- |

—

Christophe ROUILLON, Maire de Coulaines (volituste muutus);

ning

| b) | asendusliikmetena:






  — | Jean-Michel DACLIN, Adjoint au Maire de Lyon; |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena:

—

Jean-Michel DACLIN, Adjoint au Maire de Lyon;

| — | Rose-Marie FALQUE, Maire d’Azerailles; |
| --- | --- |

—

Rose-Marie FALQUE, Maire d’Azerailles;

| — | Rachel PAILLARD, Maire de Bouzy; |
| --- | --- |

—

Rachel PAILLARD, Maire de Bouzy;

| — | Jean-Louis TOURENNE, Président du Conseil général d’Ille et Vilaine. |
| --- | --- |

—

Jean-Louis TOURENNE, Président du Conseil général d’Ille et Vilaine.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. juuli 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

C. LAGARDE

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 30.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 201/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 201/70

---

Ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt õiguslik toime. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 30 – ühtsed sätted mootorsõidukite ja nende haagiste õhkrehvide tüübikinnituste kohta

3. versioon

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

02-seeria muudatuste 15. täiendus – jõustumise kuupäev: 10. november 2007.

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgised |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Õhkrehvi tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

LISAD

| I lisa – | Teatis mootorsõidukite õhkrehvide tüübikinnituse andmise või laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või mootorsõidukite õhkrehvide tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 30 |
| --- | --- |

I lisa –

| II lisa – | Tüübikinnitusmärgi paigutamise näide |
| --- | --- |

II lisa –

| III lisa – | Rehvi märgiste paigutus |
| --- | --- |

III lisa –

| IV lisa – | Koormusindeksid |
| --- | --- |

IV lisa –

| V lisa – | Rehvimõõdu tähistus ja mõõtmed |
| --- | --- |

V lisa –

| VI lisa – | Õhkrehvide mõõtmise meetod |
| --- | --- |

VI lisa –

| VII lisa – | Koormuse/kiiruse kestvuskatsete kord |
| --- | --- |

VII lisa –

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse uute õhkrehvide suhtes, mis on konstrueeritud eeskätt (kuid mitte ainult) M1-, O1- ja O2-kategooria sõidukite jaoks. (1)

Seda ei kohaldata rehvide suhtes, mis on konstrueeritud

| a) | vanasõidukite ja |
| --- | --- |

a)

vanasõidukite ja

| b) | võistlusautode jaoks. |
| --- | --- |

b)

võistlusautode jaoks.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „õhkrehvi tüüp” – õhkrehvide kategooria, mille rehvid ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  2.1.1. | tootja, |
| --- | --- | --- |

2.1.

„õhkrehvi tüüp” – õhkrehvide kategooria, mille rehvid ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

2.1.1.

tootja,

| 2.1.2. | rehvimõõdu tähistus, |
| --- | --- |

2.1.2.

rehvimõõdu tähistus,

| 2.1.3. | kasutusliik (tavaline rehv (maanteerehv) või talverehv või ajutiseks kasutamiseks mõeldud rehv), |
| --- | --- |

2.1.3.

kasutusliik (tavaline rehv (maanteerehv) või talverehv või ajutiseks kasutamiseks mõeldud rehv),

| 2.1.4. | konstruktsioon (diagonaalrehv (kihtide diagonaalse paigutusega rehv), diagonaal-vöörehv, radiaalrehv, mobiilrehv), |
| --- | --- |

2.1.4.

konstruktsioon (diagonaalrehv (kihtide diagonaalse paigutusega rehv), diagonaal-vöörehv, radiaalrehv, mobiilrehv),

| 2.1.5. | kiiruskategooria sümbol, |
| --- | --- |

2.1.5.

kiiruskategooria sümbol,

| 2.1.6. | koormusindeks, |
| --- | --- |

2.1.6.

koormusindeks,

| 2.1.7. | rehvi ristlõige; |
| --- | --- |

2.1.7.

rehvi ristlõige;

| 2.2. | „talverehv” – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada tavalisest rehvist (maanteerehvist) paremad sõiduomadused poris ja värskes või sulavas lumes. Talverehvi turvisemuster koosneb üldiselt soontest (ribidest) ja/või jäikadest plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil (maanteerehvil); |
| --- | --- |

2.2.

„talverehv” – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada tavalisest rehvist (maanteerehvist) paremad sõiduomadused poris ja värskes või sulavas lumes. Talverehvi turvisemuster koosneb üldiselt soontest (ribidest) ja/või jäikadest plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil (maanteerehvil);

| 2.3. | „õhkrehvi konstruktsioon” – rehvi põhimiku tehnilised omadused. Eristatakse eelkõige järgmisi konstruktsioone:






  2.3.1. | „diagonaalrehv” või „kihtide diagonaalse paigutusega rehv” – õhkrehvi konstruktsioon, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja paiknevad võrdsete vastassuunaliste nurkade all, mis on turvise keskjoone suhtes oluliselt väiksemad kui 90 °; |
| --- | --- | --- |

2.3.

„õhkrehvi konstruktsioon” – rehvi põhimiku tehnilised omadused. Eristatakse eelkõige järgmisi konstruktsioone:

2.3.1.

„diagonaalrehv” või „kihtide diagonaalse paigutusega rehv” – õhkrehvi konstruktsioon, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja paiknevad võrdsete vastassuunaliste nurkade all, mis on turvise keskjoone suhtes oluliselt väiksemad kui 90 °;

| 2.3.2. | „diagonaal-vöörehv” – kihtide diagonaalse paigutusega õhkrehvi konstruktsioon, kus põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast oluliselt mittevenivast koordimaterjali kihist, mis asetsevad põhimikule lähedaste võrdsete vastassuunaliste nurkade all; |
| --- | --- |

2.3.2.

„diagonaal-vöörehv” – kihtide diagonaalse paigutusega õhkrehvi konstruktsioon, kus põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast oluliselt mittevenivast koordimaterjali kihist, mis asetsevad põhimikule lähedaste võrdsete vastassuunaliste nurkade all;

| 2.3.3. | „radiaalrehv” – õhkrehvi konstruktsioon, mille puhul koordi kihid ulatuvad rantideni ja asetsevad turvise keskjoone suhtes peamiselt 90 ° all ning põhimik on stabiliseeritud põhimõtteliselt mitteveniva ringvööga; |
| --- | --- |

2.3.3.

„radiaalrehv” – õhkrehvi konstruktsioon, mille puhul koordi kihid ulatuvad rantideni ja asetsevad turvise keskjoone suhtes peamiselt 90 ° all ning põhimik on stabiliseeritud põhimõtteliselt mitteveniva ringvööga;

| 2.3.4. | „tugevdatud rehv” – õhkrehvi konstruktsioon, mille korral põhimik on vastavate standardrehvide põhimikust vastupidavam; |
| --- | --- |

2.3.4.

„tugevdatud rehv” – õhkrehvi konstruktsioon, mille korral põhimik on vastavate standardrehvide põhimikust vastupidavam;

| 2.3.5. | „varurehv ajutiseks kasutamiseks” – rehv, mis erineb mis tahes sõidukile normaalsetes sõiduoludes paigaldamiseks mõeldud rehvist ja on mõeldud ainult ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustes; |
| --- | --- |

2.3.5.

„varurehv ajutiseks kasutamiseks” – rehv, mis erineb mis tahes sõidukile normaalsetes sõiduoludes paigaldamiseks mõeldud rehvist ja on mõeldud ainult ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustes;

| 2.3.6. | „T-tüüpi varurehv ajutiseks kasutamiseks” – ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvi tüüp, mis on ette nähtud kasutamiseks standard- või tugevdatud rehvist kõrgema rehvirõhuga; |
| --- | --- |

2.3.6.

„T-tüüpi varurehv ajutiseks kasutamiseks” – ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvi tüüp, mis on ette nähtud kasutamiseks standard- või tugevdatud rehvist kõrgema rehvirõhuga;

| 2.3.7. | „mobiilrehv” ehk „run flat-rehv” – õhkrehvi konstruktsioon, mille tehniline lahendus (nt tugevdatud küljed jms) võimaldab asjakohasele rattale paigutatuna ja ilma lisakomponente kasutamata tagada sõidukile rehvi põhifunktsioonid vähemalt selleks, et läbida 80 kilomeetrine vahemaa kiirusel 80 km/h (50 mph); |
| --- | --- |

2.3.7.

„mobiilrehv” ehk „run flat-rehv” – õhkrehvi konstruktsioon, mille tehniline lahendus (nt tugevdatud küljed jms) võimaldab asjakohasele rattale paigutatuna ja ilma lisakomponente kasutamata tagada sõidukile rehvi põhifunktsioonid vähemalt selleks, et läbida 80 kilomeetrine vahemaa kiirusel 80 km/h (50 mph);

| 2.4. | „rant” – õhkrehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsiooni tõttu sobib veljega ja hoiab rehvi selle peal; (2) |
| --- | --- |

2.4.

„rant” – õhkrehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsiooni tõttu sobib veljega ja hoiab rehvi selle peal; (2)

| 2.5. | „koort” – niidid, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga; (2) |
| --- | --- |

2.5.

„koort” – niidid, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga; (2)

| 2.6. | „kiht” – kummiga kaetud paralleelsete koordiniitide kiht; (2) |
| --- | --- |

2.6.

„kiht” – kummiga kaetud paralleelsete koordiniitide kiht; (2)

| 2.7. | „põhimik” – õhkrehvi osa, mis pole turvis ega kummist küljed ning mis rõhu all kannatab koormust; (2) |
| --- | --- |

2.7.

„põhimik” – õhkrehvi osa, mis pole turvis ega kummist küljed ning mis rõhu all kannatab koormust; (2)

| 2.8. | „turvis” – õhkrehvi osa, mis puutub kokku maapinnaga; (2) |
| --- | --- |

2.8.

„turvis” – õhkrehvi osa, mis puutub kokku maapinnaga; (2)

| 2.9. | „külg” – õhkrehvi osa turvise ja randi vahel; (2) |
| --- | --- |

2.9.

„külg” – õhkrehvi osa turvise ja randi vahel; (2)

| 2.10. | „rehvi alaosa” – piirkond ristlõike maksimumlaiust tähistava punkti ja velje servaga kaetava ala vahel; (2)







  2.10.1. | rehvide korral, millel on rehvi ja velje kokkusobivust tagava vastastikuse paigutuse (vt punkti 3.1.10) tähis „A” või „U”, tähendab see siiski rehvi veljele toetuvat piirkonda; |
| --- | --- | --- |

2.10.

„rehvi alaosa” – piirkond ristlõike maksimumlaiust tähistava punkti ja velje servaga kaetava ala vahel; (2)

2.10.1.

rehvide korral, millel on rehvi ja velje kokkusobivust tagava vastastikuse paigutuse (vt punkti 3.1.10) tähis „A” või „U”, tähendab see siiski rehvi veljele toetuvat piirkonda;

| 2.11. | „turvise soon” – ruum turvisemustri kahe kõrvuti asetseva ribi või ploki vahel; (2) |
| --- | --- |

2.11.

„turvise soon” – ruum turvisemustri kahe kõrvuti asetseva ribi või ploki vahel; (2)

| 2.12. | „ristlõike laius” – joonkaugus rõhu all oleva õhkrehvi külgede välispindade vahel, välja arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused; (2) |
| --- | --- |

2.12.

„ristlõike laius” – joonkaugus rõhu all oleva õhkrehvi külgede välispindade vahel, välja arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused; (2)

| 2.13. | „üldlaius” joonkaugus rõhu all oleva õhkrehvi külgede välispindade vahel, kaasa arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused; (3) |
| --- | --- |

2.13.

„üldlaius” joonkaugus rõhu all oleva õhkrehvi külgede välispindade vahel, kaasa arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused; (3)

| 2.14. | „ristlõike kõrgus” – vahemaa, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest; (3) |
| --- | --- |

2.14.

„ristlõike kõrgus” – vahemaa, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest; (3)

| 2.15. | „nominaalne ristlõikesuhe (Ra)” – sajakordne arv, mis on saadud ristlõike nimikõrgust väljendava arvu jagamisel ristlõike nimilaiust väljendava arvuga, kui mõlemad arvud on väljendatud millimeetrites; |
| --- | --- |

2.15.

„nominaalne ristlõikesuhe (Ra)” – sajakordne arv, mis on saadud ristlõike nimikõrgust väljendava arvu jagamisel ristlõike nimilaiust väljendava arvuga, kui mõlemad arvud on väljendatud millimeetrites;

| 2.16. | „välisläbimõõt” – rõhu all oleva uue õhkrehvi üldläbimõõt; (3) |
| --- | --- |

2.16.

„välisläbimõõt” – rõhu all oleva uue õhkrehvi üldläbimõõt; (3)

| 2.17. | „rehvimõõdu tähistus” –






  2.17.1. | tähistus, mis näitab:






  2.17.1.1. | ristlõike nimilaiust. See laius peab olema väljendatud millimeetrites, välja arvatud rehvitüüpide puhul, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja V lisa tabelite esimeses veerus; |
| --- | --- | --- | --- |

2.17.

„rehvimõõdu tähistus” –

2.17.1.

tähistus, mis näitab:

2.17.1.1.

ristlõike nimilaiust. See laius peab olema väljendatud millimeetrites, välja arvatud rehvitüüpide puhul, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja V lisa tabelite esimeses veerus;

| 2.17.1.2. | nominaalset ristlõikesuhet, välja arvatud teatavat tüüpi rehvide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja V. lisas olevate tabelite esimeses veerus, või olenevalt rehvi konstruktsioonitüübist millimeetrites väljendatud nominaalset välisläbimõõtu; |
| --- | --- |

2.17.1.2.

nominaalset ristlõikesuhet, välja arvatud teatavat tüüpi rehvide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja V. lisas olevate tabelite esimeses veerus, või olenevalt rehvi konstruktsioonitüübist millimeetrites väljendatud nominaalset välisläbimõõtu;

| 2.17.1.3. | kokkuleppelist arvu, mis märgib velje nimiläbimõõtu ja vastab velje läbimõõdule, väljendatuna kas koodiga (arvud alla 100) või millimeetrites (arvud üle 100); |
| --- | --- |

2.17.1.3.

kokkuleppelist arvu, mis märgib velje nimiläbimõõtu ja vastab velje läbimõõdule, väljendatuna kas koodiga (arvud alla 100) või millimeetrites (arvud üle 100);

| 2.17.1.4. | tähte „T” ristlõike nimilaiuse ees T-tüüpi ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvidel; |
| --- | --- |

2.17.1.4.

tähte „T” ristlõike nimilaiuse ees T-tüüpi ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvidel;

| 2.17.1.5. | märget rehvi ja velje kokkusobivust tagava vastastikuse paigutuse kohta, kui see erineb standardpaigutusest; |
| --- | --- |

2.17.1.5.

märget rehvi ja velje kokkusobivust tagava vastastikuse paigutuse kohta, kui see erineb standardpaigutusest;

| 2.18. | „velje nimiläbimõõt” – sellise velje läbimõõt, millele paigaldamiseks on rehv mõeldud; |
| --- | --- |

2.18.

„velje nimiläbimõõt” – sellise velje läbimõõt, millele paigaldamiseks on rehv mõeldud;

| 2.19. | „velg” – tugi rehvist ja lohvist koosnevale komplektile või lohvita rehvile, millele toetuvad rehvi randid; (3)







  2.19.1. | „rehvi ja velje kokkusobivust tagav vastastikune paigutus” – velje liik, millele paigaldamiseks on rehv mõeldud. Standardile mittevastavate velgede puhul näitab seda tähis rehvil, näiteks „CT”, „TR”, „TD”, „A” või „U”; |
| --- | --- | --- |

2.19.

„velg” – tugi rehvist ja lohvist koosnevale komplektile või lohvita rehvile, millele toetuvad rehvi randid; (3)

2.19.1.

„rehvi ja velje kokkusobivust tagav vastastikune paigutus” – velje liik, millele paigaldamiseks on rehv mõeldud. Standardile mittevastavate velgede puhul näitab seda tähis rehvil, näiteks „CT”, „TR”, „TD”, „A” või „U”;

| 2.20. | „teoreetiline velg” – mõtteline velg, mille laius on võrdne rehvi ristlõike x-kordse nimilaiusega. X-i väärtuse määrab kindlaks asjaomase rehvi tootja; |
| --- | --- |

2.20.

„teoreetiline velg” – mõtteline velg, mille laius on võrdne rehvi ristlõike x-kordse nimilaiusega. X-i väärtuse määrab kindlaks asjaomase rehvi tootja;

| 2.21. | „mõõtevelg” – velg, millele tuleb rehv paigaldada mõõtmise ajaks; |
| --- | --- |

2.21.

„mõõtevelg” – velg, millele tuleb rehv paigaldada mõõtmise ajaks;

| 2.22. | „katsevelg”– velg, millele tuleb rehv paigaldada katsetamise ajaks; |
| --- | --- |

2.22.

„katsevelg”– velg, millele tuleb rehv paigaldada katsetamise ajaks;

| 2.23. | „murenemine” – kummitükkide eraldumine turvisest; |
| --- | --- |

2.23.

„murenemine” – kummitükkide eraldumine turvisest;

| 2.24. | „koordi eraldumine” – koordi eraldumine kummikatte küljest; |
| --- | --- |

2.24.

„koordi eraldumine” – koordi eraldumine kummikatte küljest;

| 2.25. | „kihi eraldumine” – naaberkihtide eraldumine; |
| --- | --- |

2.25.

„kihi eraldumine” – naaberkihtide eraldumine;

| 2.26. | „turvise eraldumine” – turvise lahtitulek põhimikust; |
| --- | --- |

2.26.

„turvise eraldumine” – turvise lahtitulek põhimikust;

| 2.27. | „turvise kulumismärgid” – eenduvad kujutised turvise soontes, mis on mõeldud turvise kulumisastme visuaalseks näitamiseks; |
| --- | --- |

2.27.

„turvise kulumismärgid” – eenduvad kujutised turvise soontes, mis on mõeldud turvise kulumisastme visuaalseks näitamiseks;

| 2.28. | „koormusindeks” – arvkood, mis näitab massi, mida rehv võib kanda, töötades vastavalt tootja poolt ette nähtud kasutustingimustele; |
| --- | --- |

2.28.

„koormusindeks” – arvkood, mis näitab massi, mida rehv võib kanda, töötades vastavalt tootja poolt ette nähtud kasutustingimustele;

| 2.29. | „kiiruskategooria” – maksimaalne kiirus, millele rehv võib vastu pidada, väljendatud kiiruskategooria abil (vt allpool esitatud tabelit).






  2.29.1. | Kiiruskategooriad on esitatud järgmises tabelis:






  Kiiruskategooria sümbol | Maksimaalne kiirus
  (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |
| V | 240 |
| W | 270 |
| Y | 300 |

2.29.

„kiiruskategooria” – maksimaalne kiirus, millele rehv võib vastu pidada, väljendatud kiiruskategooria abil (vt allpool esitatud tabelit).

2.29.1.

Kiiruskategooriad on esitatud järgmises tabelis:

Kiiruskategooria sümbol

Maksimaalne kiirus

(km/h)

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

V

240

W

270

Y

300

| 2.30. | Turvisemustri sooned:






  2.30.1. | „peasooned” – laiad sooned turvisepinna keskosas, millel on sees turvise kulumismärgid (vt punkti 2.27); |
| --- | --- | --- |

2.30.

Turvisemustri sooned:

2.30.1.

„peasooned” – laiad sooned turvisepinna keskosas, millel on sees turvise kulumismärgid (vt punkti 2.27);

| 2.30.2. | „lisasooned” – turvisemustri täiendavad sooned, mis võivad rehvi eluea jooksul kaduda; |
| --- | --- |

2.30.2.

„lisasooned” – turvisemustri täiendavad sooned, mis võivad rehvi eluea jooksul kaduda;

| 2.31. | „maksimaalne kandevõime” – maksimaalne mass, mida rehv võib arvestuslikult kanda;






  2.31.1. | kiiruste puhul, mis ei ületa 210 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada rehvi koormusindeksile vastavat väärtust; |
| --- | --- | --- |

2.31.

„maksimaalne kandevõime” – maksimaalne mass, mida rehv võib arvestuslikult kanda;

2.31.1.

kiiruste puhul, mis ei ületa 210 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada rehvi koormusindeksile vastavat väärtust;

| 2.31.2. | kiiruste puhul, mis on suuremad kui 210 km/h, kuid ei ületa 240 km/h (rehvid, mille kiiruskategooria on „V”), ei või maksimaalne kandevõime ületada järgmises tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast väärtusest, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse;






  Maksimaalne kiirus
  (km/h) | Maksimaalne kandevõime
  (protsent) |
| --- | --- | --- |
| 215 | 98,5 |
| 220 | 97 |
| 225 | 95,5 |
| 230 | 94 |
| 235 | 92,5 |
| 240 | 91 |

2.31.2.

kiiruste puhul, mis on suuremad kui 210 km/h, kuid ei ületa 240 km/h (rehvid, mille kiiruskategooria on „V”), ei või maksimaalne kandevõime ületada järgmises tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast väärtusest, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse;

Maksimaalne kiirus

(km/h)

Maksimaalne kandevõime

(protsent)

215

98,5

220

97

225

95,5

230

94

235

92,5

240

91

lubatud on maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele maksimumkiirustele;

| 2.31.3. | kiiruste puhul, mis ületavad 240 km/h (rehvid, mille kiiruskategooria on „W”), ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast väärtusest, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse;






  Maksimaalne kiirus
  (km/h) | Maksimaalne kandevõime
  (protsent) |
| --- | --- | --- |
| 240 | 100 |
| 250 | 95 |
| 260 | 90 |
| 270 | 85 |

2.31.3.

kiiruste puhul, mis ületavad 240 km/h (rehvid, mille kiiruskategooria on „W”), ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast väärtusest, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse;

Maksimaalne kiirus

(km/h)

Maksimaalne kandevõime

(protsent)

240

100

250

95

260

90

270

85

lubatud on maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele maksimumkiirustele;

| 2.31.4. | kiiruste puhul, mis on suuremad kui 270 km/h (rehvid, mille kiiruskategooria on „Y”), ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast väärtusest, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse;






  Maksimaalne kiirus
  (km/h) | Maksimaalne kandevõime
  (protsent) |
| --- | --- | --- |
| 270 | 100 |
| 280 | 95 |
| 290 | 90 |
| 300 | 85 |

2.31.4.

kiiruste puhul, mis on suuremad kui 270 km/h (rehvid, mille kiiruskategooria on „Y”), ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast väärtusest, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse;

Maksimaalne kiirus

(km/h)

Maksimaalne kandevõime

(protsent)

270

100

280

95

290

90

300

85

lubatud on maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele maksimumkiirustele;

| 2.31.5. | kiiruste puhul, mis on väiksemad kui 60 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast massist, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse;






  Maksimaalne kiirus
  (km/h) | Maksimaalne kandevõime
  (protsent) |
| --- | --- | --- |
| 25 | 142 |
| 30 | 135 |
| 40 | 125 |
| 50 | 115 |
| 60 | 110 |

2.31.5.

kiiruste puhul, mis on väiksemad kui 60 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast massist, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse;

Maksimaalne kiirus

(km/h)

Maksimaalne kandevõime

(protsent)

25

142

30

135

40

125

50

115

60

110

| 2.31.6. | kiiruste puhul, mis ületavad 300 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada massi, mille on kindlaks määranud rehvide tootja, võttes arvesse rehvi kiirusomadusi. On lubatud maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele kiirustele 300 km/h ja rehvide tootja poolt lubatud maksimumkiiruse vahel; |
| --- | --- |

2.31.6.

kiiruste puhul, mis ületavad 300 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada massi, mille on kindlaks määranud rehvide tootja, võttes arvesse rehvi kiirusomadusi. On lubatud maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele kiirustele 300 km/h ja rehvide tootja poolt lubatud maksimumkiiruse vahel;

| 2.32. | „run flat-režiim” – kirjeldab rehvi seisundit, mille puhul see säilitab kasutamisel põhimõtteliselt oma konstruktsiooni terviklikkuse rehvirõhul 0–70 kPa; |
| --- | --- |

2.32.

„run flat-režiim” – kirjeldab rehvi seisundit, mille puhul see säilitab kasutamisel põhimõtteliselt oma konstruktsiooni terviklikkuse rehvirõhul 0–70 kPa;

| 2.33. | „rehvi põhifunktsioonid” – täispumbatud rehvi normaalsed omadused ettenähtud koormuse talumisel ettenähtud kiiruse piires ning sõidu-, juhtimis- ja pidurdusjõudude ülekandmisel pinnale, millel ta liigub; |
| --- | --- |

2.33.

„rehvi põhifunktsioonid” – täispumbatud rehvi normaalsed omadused ettenähtud koormuse talumisel ettenähtud kiiruse piires ning sõidu-, juhtimis- ja pidurdusjõudude ülekandmisel pinnale, millel ta liigub;

| 2.34. | „run flat-süsteem” ehk „laiendatud mobiilsuse süsteem” – kindla funktsiooniga üksteisest sõltuvate komponentide kogum (millesse kuulub ka rehv), mille koostoime tagab sõidukile rehvi põhifunktsioonide täitmise 80 km pikkuse vahemaa läbimisel kiirusega 80 km/h run flat-režiimil; |
| --- | --- |

2.34.

„run flat-süsteem” ehk „laiendatud mobiilsuse süsteem” – kindla funktsiooniga üksteisest sõltuvate komponentide kogum (millesse kuulub ka rehv), mille koostoime tagab sõidukile rehvi põhifunktsioonide täitmise 80 km pikkuse vahemaa läbimisel kiirusega 80 km/h run flat-režiimil;

| 2.35. | „deformeerunud ristlõike kõrgus” – velje keskpunktist kuni trumli pinnani mõõdetud deformeerunud raadiuse ning poole ISO 4000-1 järgi määratletud velje nimiläbimõõdu vahe. |
| --- | --- |

2.35.

„deformeerunud ristlõike kõrgus” – velje keskpunktist kuni trumli pinnani mõõdetud deformeerunud raadiuse ning poole ISO 4000-1 järgi määratletud velje nimiläbimõõdu vahe.

3.   MÄRGISED

3.1.   Tüübikinnituseks esitatud õhkrehvidel peavad olema sümmeetriliste rehvide korral mõlemal küljel ja asümmeetriliste rehvide korral vähemalt välimisel küljel järgmised andmed:

| 3.1.1. | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

3.1.1.

kaubanimi või kaubamärk;

| 3.1.2. | rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.17; |
| --- | --- |

3.1.2.

rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.17;

| 3.1.3. | konstruktsiooni tähis järgmiselt:






  3.1.3.1. | diagonaalrehvidel – kas tähis puudub või velje läbimõõdu tähise ette on paigutatud täht „D”; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

konstruktsiooni tähis järgmiselt:

3.1.3.1.

diagonaalrehvidel – kas tähis puudub või velje läbimõõdu tähise ette on paigutatud täht „D”;

| 3.1.3.2. | radiaalrehvidel – velje läbimõõdu tähise ette on paigutatud täht „R” ja lisavõimalusena sõna „RADIAL”; |
| --- | --- |

3.1.3.2.

radiaalrehvidel – velje läbimõõdu tähise ette on paigutatud täht „R” ja lisavõimalusena sõna „RADIAL”;

| 3.1.3.3. | diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdu tähise ette on paigutatud täht „B” ja lisavõimalusena sõnad „BIAS-BELTED”; |
| --- | --- |

3.1.3.3.

diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdu tähise ette on paigutatud täht „B” ja lisavõimalusena sõnad „BIAS-BELTED”;

| 3.1.3.4. | radiaalrehvidel, mis sobivad kiirusele, mis on suurem kui 240 km/h, kuid ei ületa 300 km/h (rehvide ekspluatatsioonikirjelduses on kiiruskategooriaks märgitud „W” või „Y”), võib velje läbimõõdu koodimärgise ette paigutatud tähe „R” asendada märkega „ZR”; |
| --- | --- |

3.1.3.4.

radiaalrehvidel, mis sobivad kiirusele, mis on suurem kui 240 km/h, kuid ei ületa 300 km/h (rehvide ekspluatatsioonikirjelduses on kiiruskategooriaks märgitud „W” või „Y”), võib velje läbimõõdu koodimärgise ette paigutatud tähe „R” asendada märkega „ZR”;

| 3.1.3.5. | „mobiilrehvidel” ehk „run flat-rehvidel” on velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht „F”; |
| --- | --- |

3.1.3.5.

„mobiilrehvidel” ehk „run flat-rehvidel” on velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht „F”;

| 3.1.4. | märge rehvide kiiruskategooria kohta, milleks kasutatakse eespool punktis 2.29 kirjeldatud tähist;






  3.1.4.1. | rehvidel, mis sobivad kiirusele, mis on suurem kui 300 km/h, tuleb velje läbimõõdu koodimärgise ette paigutatud täht „R” asendada märkega „ZR” ja rehv tuleb märgistada ekspluatatsioonikirjeldusega, mis koosneb kiiruskategooriast „Y” ja sellele vastavast koormusindeksist. Ekspluatatsioonikirjeldus tuleb esitada sulgudes, näiteks „(95Y)”; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

märge rehvide kiiruskategooria kohta, milleks kasutatakse eespool punktis 2.29 kirjeldatud tähist;

3.1.4.1.

rehvidel, mis sobivad kiirusele, mis on suurem kui 300 km/h, tuleb velje läbimõõdu koodimärgise ette paigutatud täht „R” asendada märkega „ZR” ja rehv tuleb märgistada ekspluatatsioonikirjeldusega, mis koosneb kiiruskategooriast „Y” ja sellele vastavast koormusindeksist. Ekspluatatsioonikirjeldus tuleb esitada sulgudes, näiteks „(95Y)”;

| 3.1.5. | talverehvi korral märge M+S või M.S või M&S; |
| --- | --- |

3.1.5.

talverehvi korral märge M+S või M.S või M&S;

| 3.1.6. | koormusindeks, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.28; |
| --- | --- |

3.1.6.

koormusindeks, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.28;

| 3.1.7. | sõna „TUBELESS”, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita; |
| --- | --- |

3.1.7.

sõna „TUBELESS”, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita;

| 3.1.8. | sõna „REINFORCED” või sõnad „EXTRA LOAD”, kui on tegemist tugevdatud rehviga; |
| --- | --- |

3.1.8.

sõna „REINFORCED” või sõnad „EXTRA LOAD”, kui on tegemist tugevdatud rehviga;

| 3.1.9. | tootmiskuupäev neljast numbrist koosneva rühmana, kusjuures kaks esimest näitavad rehvi tootmise nädalat ja kaks viimast näitavad aastat. Selle tähise olemasolu, mille tohib paigutada üksnes ühele küljele, ei ole tüübikinnituseks esitatud rehvil kohustuslik kahe aasta jooksul pärast käesoleva eeskirja jõustumise kuupäeva; (4) |
| --- | --- |

3.1.9.

tootmiskuupäev neljast numbrist koosneva rühmana, kusjuures kaks esimest näitavad rehvi tootmise nädalat ja kaks viimast näitavad aastat. Selle tähise olemasolu, mille tohib paigutada üksnes ühele küljele, ei ole tüübikinnituseks esitatud rehvil kohustuslik kahe aasta jooksul pärast käesoleva eeskirja jõustumise kuupäeva; (4)

| 3.1.10. | juhul kui rehvid saavad tüübikinnituse pärast eeskirja nr 30 02-seeria muudatuste 13. täienduse jõustumist, tuleb punktis 2.17.1.5 osutatud tunnused paigutada vahetult punktis 2.17.1.3 kirjeldatud velje läbimõõdu tähise järele; |
| --- | --- |

3.1.10.

juhul kui rehvid saavad tüübikinnituse pärast eeskirja nr 30 02-seeria muudatuste 13. täienduse jõustumist, tuleb punktis 2.17.1.5 osutatud tunnused paigutada vahetult punktis 2.17.1.3 kirjeldatud velje läbimõõdu tähise järele;

| 3.1.11. | ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvide puhul sõnad „TEMPORARY USE ONLY” suurte tähtedega, tähtede kõrgus vähemalt 12,7 mm;






  3.1.11.1. | kui on tegemist T-tüüpi varurehvidega ajutiseks kasutamiseks, siis lisatakse viide „INFLATE TO 420 kPa (60 psi)”, kusjuures suurte tähtede kõrgus on vähemalt 12,7 mm; |
| --- | --- | --- |

3.1.11.

ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvide puhul sõnad „TEMPORARY USE ONLY” suurte tähtedega, tähtede kõrgus vähemalt 12,7 mm;

3.1.11.1.

kui on tegemist T-tüüpi varurehvidega ajutiseks kasutamiseks, siis lisatakse viide „INFLATE TO 420 kPa (60 psi)”, kusjuures suurte tähtede kõrgus on vähemalt 12,7 mm;

| 3.1.12. | mobiilrehvi ehk run flat-rehvi puhul lisatakse allpool olev tähis, kusjuures „h” on vähemalt 12 mm. |
| --- | --- |

3.1.12.

mobiilrehvi ehk run flat-rehvi puhul lisatakse allpool olev tähis, kusjuures „h” on vähemalt 12 mm.

3.2.   Rehvidel peab olema piisavalt ruumi käesoleva eeskirja II lisas näidatud tüübikinnitusmärgi jaoks.

3.3.   Käesoleva eeskirja III lisas on esitatud rehvi märgiste paigutuse näidis.

3.4.   Käesoleva eeskirja punktis 3.1 osutatud märgised ja punktis 5.4 kirjeldatud tüübikinnitusmärk tuleb pressida rehvi peale või sisse. Need peavad olema selgelt loetavad ja paigutatud rehvi alaosasse vähemalt selle ühele küljele, välja arvatud eespool punktis 3.1.1 osutatud märge.

3.4.1.   Rehvidel, millel on rehvi ja velje kokkusobivust tagava paigutuse (vt punkt 3.1.10) tähis „A” või „U”, võib märgised paigutada kuhu tahes rehvi välisküljel.

4.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

4.1.   Õhkrehvi tüübikinnituse taotluse esitab rehvile kantava kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. See sisaldab järgmist teavet:

| 4.1.1. | rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.17; |
| --- | --- |

4.1.1.

rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.17;

| 4.1.2. | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

4.1.2.

kaubanimi või kaubamärk;

| 4.1.3. | kasutusliik (tavaline rehv (maanteerehv) või talverehv või varurehv ajutiseks kasutamiseks); |
| --- | --- |

4.1.3.

kasutusliik (tavaline rehv (maanteerehv) või talverehv või varurehv ajutiseks kasutamiseks);

| 4.1.4. | konstruktsioon: diagonaalrehv, diagonaal-vöörehv, radiaalrehv, mobiilrehv; |
| --- | --- |

4.1.4.

konstruktsioon: diagonaalrehv, diagonaal-vöörehv, radiaalrehv, mobiilrehv;

| 4.1.5. | kiiruskategooria; |
| --- | --- |

4.1.5.

kiiruskategooria;

| 4.1.6. | rehvi koormusindeks; |
| --- | --- |

4.1.6.

rehvi koormusindeks;

| 4.1.7. | kas rehv on mõeldud kasutamiseks koos lohviga või ilma; |
| --- | --- |

4.1.7.

kas rehv on mõeldud kasutamiseks koos lohviga või ilma;

| 4.1.8. | kas rehv on standardrehv, tugevdatud rehv või T-tüüpi varurehv ajutiseks kasutamiseks; |
| --- | --- |

4.1.8.

kas rehv on standardrehv, tugevdatud rehv või T-tüüpi varurehv ajutiseks kasutamiseks;

| 4.1.9. | diagonaalrehvide kihiindeksi number; |
| --- | --- |

4.1.9.

diagonaalrehvide kihiindeksi number;

| 4.1.10. | üldmõõtmed: ristlõike üldlaius ja välisläbimõõt; |
| --- | --- |

4.1.10.

üldmõõtmed: ristlõike üldlaius ja välisläbimõõt;

| 4.1.11. | veljed, millele rehvi saab paigaldada; |
| --- | --- |

4.1.11.

veljed, millele rehvi saab paigaldada;

| 4.1.12. | mõõtevelg ja katsevelg; |
| --- | --- |

4.1.12.

mõõtevelg ja katsevelg;

| 4.1.13. | katse puhul kasutatav rõhk, kui tootja nõuab käesoleva eeskirja VII lisa punkti 1.3 kohaldamist; |
| --- | --- |

4.1.13.

katse puhul kasutatav rõhk, kui tootja nõuab käesoleva eeskirja VII lisa punkti 1.3 kohaldamist;

| 4.1.14. | eespool punktis 2.20 osutatud tegur x; |
| --- | --- |

4.1.14.

eespool punktis 2.20 osutatud tegur x;

| 4.1.15. | rehvidel, mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 300 km/h, rehvide tootja poolt lubatud maksimaalne kiirus ning maksimaalne kandevõime sellele kiiruse juures. Rehvide tootja peab need väärtused täpselt esitama ka rehvitüüpi käsitlevas tehnilises kirjanduses; |
| --- | --- |

4.1.15.

rehvidel, mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 300 km/h, rehvide tootja poolt lubatud maksimaalne kiirus ning maksimaalne kandevõime sellele kiiruse juures. Rehvide tootja peab need väärtused täpselt esitama ka rehvitüüpi käsitlevas tehnilises kirjanduses;

| 4.1.16. | mobiilrehvide run flat-režiimile iseloomulike randi paigalduspiirjoonte kindlaksmääramine veljel. |
| --- | --- |

4.1.16.

mobiilrehvide run flat-režiimile iseloomulike randi paigalduspiirjoonte kindlaksmääramine veljel.

4.2.   Taotlusele tuleb lisada (kõik kolmes eksemplaris) eskiis või representatiivne foto, millelt on näha rehvi turvisemuster ning mõõteveljele paigaldatud täispumbatud rehvi väliskuju joonis, millelt on näha kinnitamiseks esitatud tüübi asjakohased mõõtmed (vt punkt 6.1.1 ja 6.1.2). Lisada tuleb ka tunnustatud katselaboratooriumi katsearuanne või rehviliigi üks või kaks näidist vastavalt pädeva asutuse äranägemisele. Külje ja rehviturvise joonised või fotod tuleb esitada pärast tootmise alustamist, kuid mitte hiljem kui üks aasta pärast tüübikinnituse väljastamise kuupäeva.

4.3.   Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse tootmise nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

4.4.   Kui rehvide tootja esitab taotluse teatavale rehvivalikule tüübikinnituse saamiseks, ei peeta vajalikuks iga selle valiku rehvitüübi koormus/kiiruskatse korraldamist. Tüübikinnitusasutus võib oma äranägemisel teha valiku raskeimatest juhtudest.

5.   TÜÜBIKINNITUS

5.1.   Kui käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud õhkrehv vastab allpool punktis 6 kirjeldatud nõuetele, antakse seda tüüpi rehvile tüübikinnitus.

5.2.   Igale tüübikinnituse saanud rehvitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle numbri kaks esimest numbrit (praegu 02) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatusteseeriat. Sama osapool ei või anda sama numbrit ühelegi muule käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale rehvitüübile.

5.3.   Otsusest õhkrehvi tüübile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele eeskirja I lisa näidisele vastaval vormil.

5.3.1.   Kui tüübikinnitus on antud rehvitüübile, mis sobib kasutamiseks kiirusel üle 300 km/h (vt punkti 4.1.15), tuleb asjakohane maksimaalne lubatud kiirus (km/h) ja maksimaalse kiiruse juures lubatud maksimaalne kandevõime (kg) märkida selgelt teatise vormi 10. jaotisse (vt käesoleva eeskirja I lisa); kandevõime võib kindlaks määrata ka vahepealsete kiiruste puhul, mis on kõrgemad kui 300 km/h.

5.4.   Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud rehvitüübi alla kuuluvale õhkrehvile paigaldatakse lisaks punktis 3.1 sätestatud märgistele punktis 3.2 näidatud pinnale rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

| 5.4.1. | ringiga ümbritsetud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; (5) |
| --- | --- |

5.4.1.

ringiga ümbritsetud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; (5)

| 5.4.2. | tüübikinnituse number. |
| --- | --- |

5.4.2.

tüübikinnituse number.

5.5.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

5.6.   Käesoleva eeskirja II lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis.

6.   NÕUDED

6.1.   Rehvide mõõtmed

6.1.1.   Rehvi ristlõike laius

6.1.1.1.   Ristlõike laius arvutatakse järgmise valemiga:

S1 + K(A – A1),

kus:

| S | = | on mõõteveljel mõõdetud ja millimeetrites väljendatud ristlõike laius; |
| --- | --- | --- |
| S1 | = | on ristlõike nimilaius millimeetrites, nagu on näidatud rehvi küljel olevas rehvi nõuetekohases tähistuses; |
| A | = | on mõõtevelje millimeetrites väljendatud laius, mille tootja on märkinud kirjeldavasse märkusesse; (6) |
| A1 | = | on millimeetrites väljendatud teoreetilise velje laius; |

S

=

on mõõteveljel mõõdetud ja millimeetrites väljendatud ristlõike laius;

S1

=

on ristlõike nimilaius millimeetrites, nagu on näidatud rehvi küljel olevas rehvi nõuetekohases tähistuses;

A

=

on mõõtevelje millimeetrites väljendatud laius, mille tootja on märkinud kirjeldavasse märkusesse; (6)

A1

=

on millimeetrites väljendatud teoreetilise velje laius;

A1 = S1 ja tootja poolt määratud teguri x korrutisega ja K = 0,4.

6.1.1.2.   Rehvitüüpide puhul, mille tähistus on näidatud käesoleva eeskirja V lisa tabelite esimeses tulbas, on ristlõike laius siiski esitatud samades tabelites rehvitähistuse vastas.

6.1.1.3.   Rehvide puhul, millel on rehvi ja velje kokkusobivust tagava paigutuse (vt punkt 3.1.10) tähis „A” või „U”, tuleb K lugeda võrdseks 0,6-ga.

6.1.2.   Rehvi välisläbimõõt

6.1.2.1.   Rehvi välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemiga:

D = d + 2H,

kus:

| | D on millimeetrites väljendatud välisläbimõõt; |
| --- | --- |

D on millimeetrites väljendatud välisläbimõõt;

| | d on punktis 2.17.1.3 määratletud millimeetrites väljendatud kokkuleppeline arv; (6) |
| --- | --- |

d on punktis 2.17.1.3 määratletud millimeetrites väljendatud kokkuleppeline arv; (6)

| | H on ristlõike nimikõrgus millimeetrites ja võrdub:
  H = 0,01 S1 × Ra; |
| --- | --- |

H on ristlõike nimikõrgus millimeetrites ja võrdub:

H = 0,01 S1 × Ra;

| | S1 on ristlõike nimilaius millimeetrites ja |
| --- | --- |

S1 on ristlõike nimilaius millimeetrites ja

| | Ra on nominaalne ristlõikesuhe. |
| --- | --- |

Ra on nominaalne ristlõikesuhe.

Kõik nimetatud sümbolid vastavad rehvi küljele vastavalt punkti 3.4 nõuetele märgitavale rehvimõõdu tähistusele.

6.1.2.2.   Rehvitüüpide puhul, mille tähistus on näidatud käesoleva eeskirja V lisa tabelite esimeses tulbas, on ristlõike välisläbimõõt siiski esitatud samades tabelites mõõdutähistuse vastas.

6.1.2.3.   Rehvidel, millel on rehvi ja velje kokkusobivust tagava paigutuse (vt punkt 3.1.10) tähis „A” või „U”, on välisläbimõõt kindlaks määratud rehvi küljele märgitavas rehvimõõdu tähistuses.

6.1.3.   Õhkrehvide mõõtmise meetod

Õhkrehvid tuleb mõõta käesoleva eeskirja VI lisas esitatud menetluse kohaselt.

6.1.4.   Rehvi ristlõike laiuse andmed

6.1.4.1.   Rehvi üldlaius võib olla väiksem kui punktis 6.1.1 kindlaks määratud ristlõike laius.

6.1.4.2.   Rehvi üldlaius võib olla nimetatud väärtusest suurem järgmiste protsendimäärade võrra:

| 6.1.4.2.1. | diagonaalrehvide korral 6 %; |
| --- | --- |

6.1.4.2.1.

diagonaalrehvide korral 6 %;

| 6.1.4.2.2. | radiaalrehvide, mobiilrehvide korral 4 %; |
| --- | --- |

6.1.4.2.2.

radiaalrehvide, mobiilrehvide korral 4 %;

| 6.1.4.2.3. | kui rehvil on spetsiaalsed kaitseribid (-vööd), võib laius olla kuni 8 mm suurem lisaks eespool nimetatud hälvetele; |
| --- | --- |

6.1.4.2.3.

kui rehvil on spetsiaalsed kaitseribid (-vööd), võib laius olla kuni 8 mm suurem lisaks eespool nimetatud hälvetele;

| 6.1.4.2.4. | rehvide korral, millel on rehvi ja velje kokkusobivuste tagava paigutuse (vt punkt 3.1.10) tähis „A” või „U”, võrdub rehvi üldlaius alaosas selle velje nimilaiusega, millele rehv on paigaldatud ja mis on näidatud tootja kirjeldavas märkuses ning millele on lisatud 20 mm. |
| --- | --- |

6.1.4.2.4.

rehvide korral, millel on rehvi ja velje kokkusobivuste tagava paigutuse (vt punkt 3.1.10) tähis „A” või „U”, võrdub rehvi üldlaius alaosas selle velje nimilaiusega, millele rehv on paigaldatud ja mis on näidatud tootja kirjeldavas märkuses ning millele on lisatud 20 mm.

6.1.5.   Rehvi välisläbimõõdu andmed

Rehvi tegelik välisläbimõõt ei tohi olla väljaspool väärtusi Dmin ja Dmax, mis saadakse järgmiste valemite abil:

| | Dmin = d + (2H × a), |
| --- | --- |

Dmin = d + (2H × a),

| | Dmax = d + (2H × b), |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b),

kus:

| 6.1.5.1. | lisas loetletud mõõtude ning rehvi ja velje kokkusobivust tagava paigutuse (vt punkti 3.1.10) tähisega „A” või „U” rehvide puhul on ristlõike nimikõrgus H võrdne järgmisega:
  H = 0,5 (D - d), vt punkti 6.1.2 viiteid; |
| --- | --- |

6.1.5.1.

lisas loetletud mõõtude ning rehvi ja velje kokkusobivust tagava paigutuse (vt punkti 3.1.10) tähisega „A” või „U” rehvide puhul on ristlõike nimikõrgus H võrdne järgmisega:

H = 0,5 (D - d), vt punkti 6.1.2 viiteid;

| 6.1.5.2. | muude mõõtude puhul, mis pole käesoleva eeskirja V lisas esitatud, on „H” ja „d” sellised, nagu on määratletud punktis 6.1.2.1; |
| --- | --- |

6.1.5.2.

muude mõõtude puhul, mis pole käesoleva eeskirja V lisas esitatud, on „H” ja „d” sellised, nagu on määratletud punktis 6.1.2.1;

| 6.1.5.3. | koefitsiendid „a” ja „b” on vastavalt järgmised:






  6.1.5.3.1. | koefitsient „a” = 0,97; |
| --- | --- | --- |

6.1.5.3.

koefitsiendid „a” ja „b” on vastavalt järgmised:

6.1.5.3.1.

koefitsient „a” = 0,97;

| 6.1.5.3.2. | koefitsient „b” tavalistele rehvidele | radiaal- ja mobiilrehv | diagonaal- ja diagonaal-vöörehv |
| --- | --- | --- | --- |
| 1,04 | 1,08 |

6.1.5.3.2.

koefitsient „b” tavalistele rehvidele

radiaal- ja mobiilrehv

diagonaal- ja diagonaal-vöörehv

1,04

1,08

| 6.1.5.4. | Talverehvide jaoks võib eespool esitatud kirjeldusele vastavat üldläbimõõtu (Dmax) suurendada 1 % võrra. |
| --- | --- |

6.1.5.4.

Talverehvide jaoks võib eespool esitatud kirjeldusele vastavat üldläbimõõtu (Dmax) suurendada 1 % võrra.

6.2.   Koormuse/kiiruse kestvuskatse

6.2.1.   Õhkrehvid peavad läbima koormuse/kiiruse kestvuskatse, mis viiakse läbi käesoleva eeskirja VII lisas esitatud menetluse kohaselt.

6.2.1.1.   Kui tüübikinnitus on antud rehvidele, millel on rehvimõõdu tähistuses tähtkood „ZR” ja mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 300 km/h (vt punkti 4.1.15), viiakse eespool osutatud koormuse/kiiruse kestvuskatse läbi ühe rehviga rehvile märgitud (vt punkti 3.1.4.1) koormus- ja kiirustingimustel, teine koormuse/kiiruse kestvuskatse tuleb läbi viia sama rehvitüübi teise näidisega tootja poolt ette nähtud maksimaalsetel kiirus- ja koormustingimustel (vt käesoleva eeskirja punkti 4.1.15).

Kui tootja nõustub, kasutatakse teise katse puhul sama rehvinäidist.

6.2.1.2.   Kui taotletakse tüübikinnitust run flat-süsteemile, viiakse eespool nimetatud koormuse/kiiruse kestvuskatse läbi ühe rehvinäidisega, mis on täis pumbatud VII lisa punkti 1.2 kohaselt ja mille kiirus- ja koormustingimused vastavad rehvi märgistusele (vt punkti 3.1.4.1). Teise koormuse/kiiruse kestvuskatse võib läbi viia sama näidisega, kui tootja sellega nõustub.

6.2.2.   Rehv, millel pärast koormuse/kiiruse kestvuskatseid ei ilmne mingit turvise ega kihi eraldumist, koordi eraldumist, murenemist ega purunenud koordiniite, loetakse katse läbinuks.

6.2.2.1.   Kui rehvil, millel on kiirusetähis „Y”, tekivad pärast asjakohase katse läbimist rehvi turvise pinnapealsed mullid, mis on põhjustatud katse eriseadmetest ja -tingimustest, loetakse see rehv katse läbinuks.

6.2.2.2.   Kui run flat-süsteemi rehvi deformeerunud ristlõike kõrgus ei ole pärast VII lisa punktis 3 määratletud katse läbimist muutunud katse alguses olnud algkõrgusega võrreldes rohkem kui 20 % ning kui turvise ühendus kahe küljega on säilinud, loetakse see rehv katse läbinuks.

6.2.3.   Kuus tundi pärast koormuse/kiiruse kestvuskatset mõõdetud rehvi välisläbimõõt ei tohi erineda enne katset mõõdetud välisläbimõõdust rohkem kui ± 3,5 %.

6.3.   Turvise kulumismärgid

6.3.1.   Õhkrehvil peab olema vähemalt kuus turvise kulumismärkide põikirida, mis on enam-vähem ühtlaselt jaotatud ja paigutatud turvise peasoontesse. Turvise kulumismärgid peavad olema sellised, et neid ei saa segi ajada turvise ribide ja plokkide vahele jäävate materjalikõrgendikega.

6.3.2.   Rehvide korral, mis sobivad paigaldamiseks velgedele nimiläbimõõdu koodiga 12 või vähem, on siiski lubatud kasutada nelja rida turvise kulumismärke.

6.3.3.   Turvise kulumismärgid peavad andma võimaluse näidata, kui turvise soonte sügavus on vähenenud 1,6 mm-ni lubatud hälbega + 0,60/– 0,00 mm.

6.3.4.   Turvise kulumismärkide kõrguse määramiseks leitakse vahe turvise pinna ja kulumismärkide pealispinna vahelise kauguse ning kulumismärgi kõrval turvise pinna ja turvisesoone põhja vahelise kauguse vahel.

7.   ÕHKREHVIDE TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

7.1.   Igast õhkrehvi tüübi muutmisest tuleb teatada õhkrehvi tüübikinnituse väljastanud haldusasutusele. Seejärel võib kõnealune asutus kas:

| 7.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab õhkrehv endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

7.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab õhkrehv endiselt nõuetele, või

| 7.1.2. | nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

7.2.   Õhkrehvi turvisemustri muutmisel ei peeta käesoleva eeskirja punktis 6 kirjeldatud korduskatset vajalikuks.

7.3.   Tüübikinnituse kinnitamisest või selle andmise keeldumisest, täpsustades tehtud muudatused, teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele vastavalt punktis 5.3 kindlaks määratud korrale.

7.4.   Tüübikinnituse laienduse väljastav pädev asutus peab andma laiendusele seerianumbri ja edastama seejärel asjakohase teabe muudele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja I lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

8.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavuse kontrollimenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 2. liite (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätetega, vastates järgmistele nõuetele:

| 8.1. | käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud rehvide tootmisel tuleb tagada nende tüübikinnituse nõuetele vastavuse kontrollimine punktis 6 sätestatud nõuete täitmise kaudu; |
| --- | --- |

8.1.

käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud rehvide tootmisel tuleb tagada nende tüübikinnituse nõuetele vastavuse kontrollimine punktis 6 sätestatud nõuete täitmise kaudu;

| 8.2. | tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida tootmisüksustes rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetmeid. Igat tootmisüksust tuleks tavaliselt kontrollida vähemalt iga kahe aasta tagant. |
| --- | --- |

8.2.

tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida tootmisüksustes rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetmeid. Igat tootmisüksust tuleks tavaliselt kontrollida vähemalt iga kahe aasta tagant.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt õhkrehvitüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui ei täideta punktis 8.1 kehtestatud nõudeid või kui nimetatud seeria rehvid ei ole läbinud samas punktis kirjeldatud katseid.

9.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osapool tühistab varem antud tüübikinnituse, peab ta sellest viivitamata teatama teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja I lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud õhkrehvitüübi tootmise, peab ta sellest teavitama talle tüübikinnituse väljastanud asutust. Kõnealuse teabe saamise korral peab ametiasutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osapooli teavitama, kasutades käesoleva eeskirja I lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   ÜLEMINEKUSÄTTED

11.1.   Käesolevat eeskirja kohaldavad osapooled ei tohi keelduda laiendamast tüübikinnitusi, mis vastavad eelmisele muudatuste seeriale või käesoleva eeskirjaga hõlmatud muudatuste seeria täiendustele.

11.2.   Ükski käesolevat eeskirja kohaldav osapool ei tohi keelduda rehvist, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt käesoleva eeskirja 01-seeria muudatustele.

11.3.   Turvise kulumismärgid:

| 11.3.1. | seoses punktis 6.3.3 esitatud nõuetega ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad osapooled pärast 02-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumist väljastada tüübikinnitusi vastavalt 02-seeria muudatuste 3. täiendusele; |
| --- | --- |

11.3.1.

seoses punktis 6.3.3 esitatud nõuetega ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad osapooled pärast 02-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumist väljastada tüübikinnitusi vastavalt 02-seeria muudatuste 3. täiendusele;

| 11.3.2. | kõik alates 1. oktoobrist 1995 toodetud uued rehvid peavad vastama punkti 6.3.3 nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 4. täiendusega. |
| --- | --- |

11.3.2.

kõik alates 1. oktoobrist 1995 toodetud uued rehvid peavad vastama punkti 6.3.3 nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 4. täiendusega.

12.   TÜÜBIKATSETUSTE LÄBIVIIMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE, KATSELABORITE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

12.1.   Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning vajaduse korral ka tunnustatud katselaborite ja tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid; samadele asutustele tuleb saata muudes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise, tüübikinnituse laiendamise või tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta.

12.2.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osapooled võivad valida tunnustatud katselaboratooriumiteks rehvitootjate laboratooriume.

12.3.   Kui 1958. aasta kokkuleppe osapool kohaldab punkti 12.2, võib ta soovi korral saata katsetustele oma esindaja või esindajad.

Selgitav joonis

(Vt käesoleva eeskirja punkti 2)

Image

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/1. versioon/muudatus 2, mida on viimati muudetud VII lisa muudatusega nr 4.

(2)  Vt selgitavat joonist.

(3)  Vt selgitavat joonist.

(4)  Enne 1. jaanuari 2000 võib tootmiskuupäev olla näidatud kolmest numbrist koosneva rühmana, milles kaks esimest numbrit näitavad nädalat ja viimane tootmisaastat.

(5)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Vene Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad Euroopa Ühenduse liikmesriigid, kes kasutavad oma EMK (Euroopa Majanduskomisjon) tüübikinnitusmärke), 43 – Jaapan, 44 (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika Vabariik, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 ja 55 (vabad) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse muudele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab niimoodi antud numbrid leppeosalistele.

(6)  Kui kokkuleppeline number on esitatud koodina, saab selle väärtuse millimeetrites kätte numbri korrutamisel 25,4-ga.

---

I LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

II LISA

Tüübikinnitusmärgi paigutamise näide

Image

Eespool kujutatud õhkrehvile kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane õhkrehvitüüp on kinnitatud Madalmaades (E4) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 022439.

Märkus: Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus anti kooskõlas käesoleva eeskirja nõuetega, mida on viimati muudetud 02-seeria muudatustega.

Tüübikinnitusnumber tuleb paigutada ringi lähedusse kas „E” kohale või alla või sellest tähest vasakule või paremale. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad paiknema ühel pool E-tähte ja samas suunas. Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrites tuleks hoiduda, et vältida segiajamist muude tähistega.

---

III LISA

Rehvi märgiste paigutus

1.   Näidis: märgised, mis tuleb kanda rehvitüüpidele pärast käesoleva eeskirja jõustumist

Image

Esitatud märgistega määratletakse õhkrehv:

| a) | mille ristlõike nimilaius on 185; |
| --- | --- |

a)

mille ristlõike nimilaius on 185;

| b) | mille nominaalne ristlõikesuhe on 70; |
| --- | --- |

b)

mille nominaalne ristlõikesuhe on 70;

| c) | millel on radiaalkonstruktsioon (R); |
| --- | --- |

c)

millel on radiaalkonstruktsioon (R);

| d) | mille velje nimiläbimõõdu kood on 14; |
| --- | --- |

d)

mille velje nimiläbimõõdu kood on 14;

| e) | mille kandevõime on 580 kg, vastates käesoleva eeskirja IV. lisa koormusindeksile 89; |
| --- | --- |

e)

mille kandevõime on 580 kg, vastates käesoleva eeskirja IV. lisa koormusindeksile 89;

| f) | mille kiiruskategooria on T (maksimaalne kiirus 190 km/h); |
| --- | --- |

f)

mille kiiruskategooria on T (maksimaalne kiirus 190 km/h);

| g) | mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma lohvita („tubeless”); |
| --- | --- |

g)

mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma lohvita („tubeless”);

| h) | mille tüübiks on talverehv (M+S); |
| --- | --- |

h)

mille tüübiks on talverehv (M+S);

| i) | mis on valmistatud 2003. aasta 25. nädalal. |
| --- | --- |

i)

mis on valmistatud 2003. aasta 25. nädalal.

2.   Erijuhtudel, kui on tegemist rehvidega, millel on velje ja rehvi kokkusobivust tagava paigutuse tähis „A” või „U”, tuleb tähised paigutada vastavalt allpool esitatud näitele:

185-560 R 400A või 185-560 R 400U, kus:

| | 185 on ristlõike nimilaius millimeetrites; |
| --- | --- |

185 on ristlõike nimilaius millimeetrites;

| | 560 on välisläbimõõt millimeetrites; |
| --- | --- |

560 on välisläbimõõt millimeetrites;

| | R on rehvi konstruktsiooni tähis, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 3.1.3; |
| --- | --- |

R on rehvi konstruktsiooni tähis, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 3.1.3;

| | 400 on velje nimiläbimõõt millimeetrites |
| --- | --- |

400 on velje nimiläbimõõt millimeetrites

| | „A” või „U” on rehvi ja velje kokkusobivust tagava paigutuse tähis. |
| --- | --- |

„A” või „U” on rehvi ja velje kokkusobivust tagava paigutuse tähis.

Koormusindeksi, kiiruskategooria, valmistamiskuupäeva tähistamine ja muud märgised peavad vastama eespool esitatud näitele 1.

3.   Rehvitähistuse moodustavate märgiste asukoht ja kord on järgmised:

| a) | käesoleva eeskirja punktis 2.17 määratletud mõõdutähistus tuleb rühmitada eespool esitatud näidete eeskujul: 185/70 R 14 ja 185-560 R 400A või 185-560 R 400U; |
| --- | --- |

a)

käesoleva eeskirja punktis 2.17 määratletud mõõdutähistus tuleb rühmitada eespool esitatud näidete eeskujul: 185/70 R 14 ja 185-560 R 400A või 185-560 R 400U;

| b) | ekspluatatsioonikirjeldus, mis koosneb koormusindeksist ja kiiruskategooriast, tuleb paigutada käesoleva eeskirja punktis 2.17 määratletud rehvimõõdu tähistuse järele; |
| --- | --- |

b)

ekspluatatsioonikirjeldus, mis koosneb koormusindeksist ja kiiruskategooriast, tuleb paigutada käesoleva eeskirja punktis 2.17 määratletud rehvimõõdu tähistuse järele;

| c) | sõnad „tubeless”, „reinforced” ja „M+S” võivad olla mõõdutähistusest eemal. |
| --- | --- |

c)

sõnad „tubeless”, „reinforced” ja „M+S” võivad olla mõõdutähistusest eemal.

---

IV LISA

Koormusindeksid

| Li | = | koormusindeks |
| --- | --- | --- |
| kg | = | kantava sõiduki vastav mass |

Li

=

koormusindeks

kg

=

kantava sõiduki vastav mass

| Li | kg |
| --- | --- |
| 0 | 45 |
| 1 | 46,2 |
| 2 | 47,5 |
| 3 | 48,7 |
| 4 | 50 |
| 5 | 51,5 |
| 6 | 53 |
| 7 | 54,5 |
| 8 | 56 |
| 9 | 58 |
| 10 | 60 |
| 11 | 61,5 |
| 12 | 63 |
| 13 | 65 |
| 14 | 67 |
| 15 | 69 |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97,5 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| | |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| | |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| | |

Li

kg

0

45

1

46,2

2

47,5

3

48,7

4

50

5

51,5

6

53

7

54,5

8

56

9

58

10

60

11

61,5

12

63

13

65

14

67

15

69

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97,5

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

---

V LISA

Rehvimõõtude tähistused ja mõõtmed

Tabel I

Diagonaalrehvid (Euroopa rehvid)

| Suurus | Mõõtevelje laiuse kood | Üldläbimõõt (1)

  mm | Rehvi ristlõike laius (1)

  mm | Velje nimiläbimõõt
  „d”
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ülimadalrõhu (Super Ballon) seeria |
| 4.80-10 | 3.5 | 490 | 128 | 254 |
| 5.20-10 | 3.5 | 508 | 132 | 254 |
| 5.20-12 | 3.5 | 558 | 132 | 305 |
| 5.60-13 | 4 | 600 | 145 | 330 |
| 5.90-13 | 4 | 616 | 150 | 330 |
| 6.40-13 | 4.5 | 642 | 163 | 330 |
| 5.20-14 | 3.5 | 612 | 132 | 356 |
| 5.60-14 | 4 | 626 | 145 | 356 |
| 5.90-14 | 4 | 642 | 150 | 356 |
| 6.40-14 | 4.5 | 666 | 163 | 356 |
| 5.60-15 | 4 | 650 | 145 | 381 |
| 5.90-15 | 4 | 668 | 150 | 381 |
| 6.40-15 | 4.5 | 692 | 163 | 381 |
| 6.70-15 | 4.5 | 710 | 170 | 381 |
| 7.10-15 | 5 | 724 | 180 | 381 |
| 7.60-15 | 5.5 | 742 | 193 | 381 |
| 8.20-15 | 6 | 760 | 213 | 381 |
| Madala ristlõikega seeria |
| 5.50-12 | 4 | 552 | 142 | 305 |
| 6.00-12 | 4.5 | 574 | 156 | 305 |
| 7.00-13 | 5 | 644 | 178 | 330 |
| 7.00-14 | 5 | 668 | 178 | 356 |
| 7.50-14 | 5.5 | 688 | 190 | 356 |
| 8.00-14 | 6 | 702 | 203 | 356 |
| 6.00-15 L | 4.5 | 650 | 156 | 381 |
| Ülimadala ristlõikega seeria (2) |
| 155-13/6.15-13 | 4.5 | 582 | 157 | 330 |
| 165-13/6.45-13 | 4.5 | 600 | 167 | 330 |
| 175-13/6.95-13 | 5 | 610 | 178 | 330 |
| 155-14/6.15-14 | 4.5 | 608 | 157 | 356 |
| 165-14/6.45-14 | 4.5 | 626 | 167 | 356 |
| 175-14/6.95-14 | 5 | 638 | 178 | 356 |
| 185-14/7.35-14 | 5.5 | 654 | 188 | 356 |
| 195-14/7.75-14 | 5.5 | 670 | 198 | 356 |
| Ultramadalristlõige |
| 5.9-10 | 4 | 483 | 148 | 254 |
| 6.5-13 | 4.5 | 586 | 166 | 330 |
| 6.9-13 | 4.5 | 600 | 172 | 330 |
| 7.3-13 | 5 | 614 | 184 | 330 |

Suurus

Mõõtevelje laiuse kood

Üldläbimõõt (1)

mm

Rehvi ristlõike laius (1)

mm

Velje nimiläbimõõt

„d”

mm

Ülimadalrõhu (Super Ballon) seeria

4.80-10

3.5

490

128

254

5.20-10

3.5

508

132

254

5.20-12

3.5

558

132

305

5.60-13

4

600

145

330

5.90-13

4

616

150

330

6.40-13

4.5

642

163

330

5.20-14

3.5

612

132

356

5.60-14

4

626

145

356

5.90-14

4

642

150

356

6.40-14

4.5

666

163

356

5.60-15

4

650

145

381

5.90-15

4

668

150

381

6.40-15

4.5

692

163

381

6.70-15

4.5

710

170

381

7.10-15

5

724

180

381

7.60-15

5.5

742

193

381

8.20-15

6

760

213

381

Madala ristlõikega seeria

5.50-12

4

552

142

305

6.00-12

4.5

574

156

305

7.00-13

5

644

178

330

7.00-14

5

668

178

356

7.50-14

5.5

688

190

356

8.00-14

6

702

203

356

6.00-15 L

4.5

650

156

381

Ülimadala ristlõikega seeria (2)

155-13/6.15-13

4.5

582

157

330

165-13/6.45-13

4.5

600

167

330

175-13/6.95-13

5

610

178

330

155-14/6.15-14

4.5

608

157

356

165-14/6.45-14

4.5

626

167

356

175-14/6.95-14

5

638

178

356

185-14/7.35-14

5.5

654

188

356

195-14/7.75-14

5.5

670

198

356

Ultramadalristlõige

5.9-10

4

483

148

254

6.5-13

4.5

586

166

330

6.9-13

4.5

600

172

330

7.3-13

5

614

184

330

Tabel II

Millimeetermõõdus radiaalrehvide seeriad (Euroopa rehvid)

| Suurus | Mõõtevelje laiuse kood | Üldläbimõõt (3)

  mm | Rehvi ristlõike laius (3)

  mm | Velje nimiläbimõõt
  „d”
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 125 R 10 | 3.5 | 459 | 127 | 254 |
| 145 R 10 | 4 | 492 | 147 | 254 |
| 125 R 12 | 3.5 | 510 | 127 | 305 |
| 135 R 12 | 4 | 522 | 137 | 305 |
| 145 R 12 | 4 | 542 | 147 | 305 |
| 155 R 12 | 4.5 | 550 | 157 | 305 |
| 125 R 13 | 3.5 | 536 | 127 | 330 |
| 135 R 13 | 4 | 548 | 137 | 330 |
| 145 R 13 | 4 | 566 | 147 | 330 |
| 155 R 13 | 4.5 | 578 | 157 | 330 |
| 165 R 13 | 4.5 | 596 | 167 | 330 |
| 175 R 13 | 5 | 608 | 178 | 330 |
| 185 R 13 | 5.5 | 624 | 188 | 330 |
| 125 R 14 | 3.5 | 562 | 127 | 356 |
| 135 R 14 | 4 | 574 | 137 | 356 |
| 145 R 14 | 4 | 590 | 147 | 356 |
| 155 R 14 | 4.5 | 604 | 157 | 356 |
| 165 R 14 | 4.5 | 622 | 167 | 356 |
| 175 R 14 | 5 | 634 | 178 | 356 |
| 185 R 14 | 5.5 | 650 | 188 | 356 |
| 195 R 14 | 5.5 | 666 | 198 | 356 |
| 205 R 14 | 6 | 686 | 208 | 356 |
| 215 R 14 | 6 | 700 | 218 | 356 |
| 225 R 14 | 6.5 | 714 | 228 | 356 |
| 125 R 15 | 3.5 | 588 | 127 | 381 |
| 135 R 15 | 4 | 600 | 137 | 381 |
| 145 R 15 | 4 | 616 | 147 | 381 |
| 155 R 15 | 4.5 | 630 | 157 | 381 |
| 165 R 15 | 4.5 | 646 | 167 | 381 |
| 175 R 15 | 5 | 660 | 178 | 381 |
| 185 R 15 | 5.5 | 674 | 188 | 381 |
| 195 R 15 | 5.5 | 690 | 198 | 381 |
| 205 R 15 | 6 | 710 | 208 | 381 |
| 215 R 15 | 6 | 724 | 218 | 381 |
| 225 R 15 | 6.5 | 738 | 228 | 381 |
| 235 R 15 | 6.5 | 752 | 238 | 381 |
| 175 R 16 | 5 | 686 | 178 | 406 |
| 185 R 16 | 5.5 | 698 | 188 | 406 |
| 205 R 16 | 6 | 736 | 208 | 406 |

Suurus

Mõõtevelje laiuse kood

Üldläbimõõt (3)

mm

Rehvi ristlõike laius (3)

mm

Velje nimiläbimõõt

„d”

mm

125 R 10

3.5

459

127

254

145 R 10

4

492

147

254

125 R 12

3.5

510

127

305

135 R 12

4

522

137

305

145 R 12

4

542

147

305

155 R 12

4.5

550

157

305

125 R 13

3.5

536

127

330

135 R 13

4

548

137

330

145 R 13

4

566

147

330

155 R 13

4.5

578

157

330

165 R 13

4.5

596

167

330

175 R 13

5

608

178

330

185 R 13

5.5

624

188

330

125 R 14

3.5

562

127

356

135 R 14

4

574

137

356

145 R 14

4

590

147

356

155 R 14

4.5

604

157

356

165 R 14

4.5

622

167

356

175 R 14

5

634

178

356

185 R 14

5.5

650

188

356

195 R 14

5.5

666

198

356

205 R 14

6

686

208

356

215 R 14

6

700

218

356

225 R 14

6.5

714

228

356

125 R 15

3.5

588

127

381

135 R 15

4

600

137

381

145 R 15

4

616

147

381

155 R 15

4.5

630

157

381

165 R 15

4.5

646

167

381

175 R 15

5

660

178

381

185 R 15

5.5

674

188

381

195 R 15

5.5

690

198

381

205 R 15

6

710

208

381

215 R 15

6

724

218

381

225 R 15

6.5

738

228

381

235 R 15

6.5

752

238

381

175 R 16

5

686

178

406

185 R 16

5.5

698

188

406

205 R 16

6

736

208

406

Tabel III

Radiaalrehvide 45-seeria 5° meetermõõdus TR-velgedele

| Suurus | Mõõtevelje laius | Üldläbimõõt | Rehvi ristlõike laius |
| --- | --- | --- | --- |
| 280/45 R 415 | 240 | 661 | 281 |

Suurus

Mõõtevelje laius

Üldläbimõõt

Rehvi ristlõike laius

280/45 R 415

240

661

281

---

(1)  Hälve: vt punktid 6.1.4 ja 6.1.5.

(2)  Vastuvõetavad on järgmised mõõdutähistused: 185-14/7.35-14 või 185-14 või 7.35-14 või 7.35-14/185-14.

(3)  Hälve: vt punkte 6.1.4 ja 6.1.5.

---

VI LISA

Õhkrehvide mõõtmise meetod

| 1.1. | Rehv paigaldatakse tootja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.12 kohaselt määratletud mõõteveljele ja pumbatakse sellesse õhku, kuni selle rõhk on 3–3,5 baari. |
| --- | --- |

1.1.

Rehv paigaldatakse tootja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.12 kohaselt määratletud mõõteveljele ja pumbatakse sellesse õhku, kuni selle rõhk on 3–3,5 baari.

| 1.2. | Rehvirõhku reguleeritakse järgmiselt:






  1.2.1. | standardsete diagonaal-vöörehvide korral rõhuni 1,7 baari; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Rehvirõhku reguleeritakse järgmiselt:

1.2.1.

standardsete diagonaal-vöörehvide korral rõhuni 1,7 baari;

| 1.2.2. | diagonaalrehvide korral rõhuni:








  Kihiindeks | Rõhk (baarid) |
| --- | --- | --- |
| Kiiruskategooria |
| L, M, N | P, Q, R, S | T, U, H, V |
| 4 | 1,7 | 2,0 | — |
| 6 | 2,1 | 2,4 | 2,6 |
| 8 | 2,5 | 2,8 | 3,0 |

1.2.2.

diagonaalrehvide korral rõhuni:

Kihiindeks

Rõhk (baarid)

Kiiruskategooria

L, M, N

P, Q, R, S

T, U, H, V

4

1,7

2,0

—

6

2,1

2,4

2,6

8

2,5

2,8

3,0

| 1.2.3. | standardsete radiaalrehvide korral rõhuni 1,8 baari; |
| --- | --- |

1.2.3.

standardsete radiaalrehvide korral rõhuni 1,8 baari;

| 1.2.4. | tugevdatud rehvide korral rõhuni 2,3 baari; |
| --- | --- |

1.2.4.

tugevdatud rehvide korral rõhuni 2,3 baari;

| 1.2.5. | T-tüüpi ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvide korral rõhuni 4,2 baari. |
| --- | --- |

1.2.5.

T-tüüpi ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvide korral rõhuni 4,2 baari.

| 2. | Veljele paigaldatud rehvi hoitakse ümbritseval ruumitemperatuuril vähemalt 24 tundi, kui käesoleva eeskirja punktis 6.2.3 ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

2.

Veljele paigaldatud rehvi hoitakse ümbritseval ruumitemperatuuril vähemalt 24 tundi, kui käesoleva eeskirja punktis 6.2.3 ei ole sätestatud teisiti.

| 3. | Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.2 määratud rõhule. |
| --- | --- |

3.

Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.2 määratud rõhule.

| 4. | Mõõdetakse tastriga üldlaius kuues võrdsete vahekaugustega punktis, võttes arvesse kaitseribide või -vööde paksust. Saadud suurim mõõtetulemus võetakse üldlaiuseks. |
| --- | --- |

4.

Mõõdetakse tastriga üldlaius kuues võrdsete vahekaugustega punktis, võttes arvesse kaitseribide või -vööde paksust. Saadud suurim mõõtetulemus võetakse üldlaiuseks.

| 5. | Tehakse kindlaks välisläbimõõt, selleks mõõdetakse ära suurim ümbermõõt ja jagatakse saadud arv π-ga (3.1416). |
| --- | --- |

5.

Tehakse kindlaks välisläbimõõt, selleks mõõdetakse ära suurim ümbermõõt ja jagatakse saadud arv π-ga (3.1416).

---

VII LISA

Koormuse/kiiruse kestvuskatsete kord

1.   REHVI ETTEVALMISTAMINE

| 1.1 | Uus rehv paigaldatakse tootja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.12 kohaselt määratletud mõõteveljele. |
| --- | --- |

1.1

Uus rehv paigaldatakse tootja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.12 kohaselt määratletud mõõteveljele.

| 1.2 | Rehv pumbatakse järgmises tabelis näidatud rõhuni (baarides):
  T-tüüpi ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvide korral rõhuni 4,2 baari;











  Kiiruskategooria | Diagonaalrehvid | Radiaalrehv/run flat-süsteem | Diagonaalvöörehvid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kihiindeks | Standard | Tugevdatud | Standard |
| 4 | 6 | 8 |
| L, M, N | 2,3 | 2,7 | 3,0 | 2,4 | 2,8 | — |
| P, Q, R, S | 2,6 | 3,0 | 3,3 | 2,6 | 3,0 | 2,6 |
| T, U, H | 2,8 | 3,2 | 3,5 | 2,8 | 3,2 | 2,8 |
| V | 3,0 | 3,4 | 3,7 | 3,0 | 3,4 | — |
| W | — | — | — | 3,2 | 3,6 | — |
| Y | — | — | — | 3,2 (1) | 3,6 | — |

1.2

Rehv pumbatakse järgmises tabelis näidatud rõhuni (baarides):

T-tüüpi ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvide korral rõhuni 4,2 baari;

Kiiruskategooria

Diagonaalrehvid

Radiaalrehv/run flat-süsteem

Diagonaalvöörehvid

Kihiindeks

Standard

Tugevdatud

Standard

4

6

8

L, M, N

2,3

2,7

3,0

2,4

2,8

—

P, Q, R, S

2,6

3,0

3,3

2,6

3,0

2,6

T, U, H

2,8

3,2

3,5

2,8

3,2

2,8

V

3,0

3,4

3,7

3,0

3,4

—

W

—

—

—

3,2

3,6

—

Y

—

—

—

3,2 (1)

3,6

—

| 1.3 | Tootja võib esitada põhjendatud nõudmise kasutada katserõhku, mis erineb käesoleva lisa punktis 1.2. esitatust. Sel juhul pumbatakse rehv soovitud rõhuni. |
| --- | --- |

1.3

Tootja võib esitada põhjendatud nõudmise kasutada katserõhku, mis erineb käesoleva lisa punktis 1.2. esitatust. Sel juhul pumbatakse rehv soovitud rõhuni.

| 1.4 | Rehvi ja velje komplekti hoitakse katseruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi. |
| --- | --- |

1.4

Rehvi ja velje komplekti hoitakse katseruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi.

| 1.5 | Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.2 või 1.3 määratud tasemele. |
| --- | --- |

1.5

Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.2 või 1.3 määratud tasemele.

2.   KATSE LÄBIVIIMINE

| 2.1 | Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katseteljele ja surutakse mehhaanilise ajamiga käitatava sileda katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 % või 2 m ± 1 %. |
| --- | --- |

2.1

Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katseteljele ja surutakse mehhaanilise ajamiga käitatava sileda katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 % või 2 m ± 1 %.

| 2.2 | Katseteljele rakendatakse koormust, mis võrdub 80 %-ga järgmisest:






  2.2.1 | koormusindeksile vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul, mille kiirustähis on „L” kuni „H” (kaasa arvatud); |
| --- | --- | --- |

2.2

Katseteljele rakendatakse koormust, mis võrdub 80 %-ga järgmisest:

2.2.1

koormusindeksile vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul, mille kiirustähis on „L” kuni „H” (kaasa arvatud);

| 2.2.2 | maksimumkiirusele 240 km/h vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul kiirustähisega „V” (vt käesoleva eeskirja punkt 2.31.2); |
| --- | --- |

2.2.2

maksimumkiirusele 240 km/h vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul kiirustähisega „V” (vt käesoleva eeskirja punkt 2.31.2);

| 2.2.3 | maksimumkiirusele 270 km/h vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul kiirustähisega „W” (vt käesoleva eeskirja punkt 2.31.3); |
| --- | --- |

2.2.3

maksimumkiirusele 270 km/h vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul kiirustähisega „W” (vt käesoleva eeskirja punkt 2.31.3);

| 2.2.4 | maksimumkiirusele 300 km/h vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul kiirustähisega „Y” (vt käesoleva eeskirja punkti 2.31.4). |
| --- | --- |

2.2.4

maksimumkiirusele 300 km/h vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul kiirustähisega „Y” (vt käesoleva eeskirja punkti 2.31.4).

| 2.3 | Katse jooksul ei tohi rehvirõhku muuta ja katsekoormust tuleb hoida ühtlasena. |
| --- | --- |

2.3

Katse jooksul ei tohi rehvirõhku muuta ja katsekoormust tuleb hoida ühtlasena.

| 2.4 | Katse jooksul tuleb temperatuuri katseruumis hoida 20 °C ja 30 °C vahel, välja arvatud juhul, kui rehvi tootja nõustub kõrgema temperatuuriga. |
| --- | --- |

2.4

Katse jooksul tuleb temperatuuri katseruumis hoida 20 °C ja 30 °C vahel, välja arvatud juhul, kui rehvi tootja nõustub kõrgema temperatuuriga.

| 2.5 | Katse tuleb läbi viia hoolikalt, katkestusteta ja kooskõlas järgmiste nõuetega:






  2.5.1 | nullkiiruselt katse algkiiruse saavutamiseks kuluv aeg: 10 minutit; |
| --- | --- | --- |

2.5

Katse tuleb läbi viia hoolikalt, katkestusteta ja kooskõlas järgmiste nõuetega:

2.5.1

nullkiiruselt katse algkiiruse saavutamiseks kuluv aeg: 10 minutit;

| 2.5.2 | esialgne katsekiirus: rehvitüübi jaoks ettenähtud maksimaalne kiirus (vt käesoleva eeskirja punkt 2.29.3), vähem kui 40 km/h, kui sileda katsetrumli läbimõõt on 1,70 m ± 1 % ja vähem kui 30 km/h, kui sileda katsetrumli läbimõõt on 2 m ±1 %; |
| --- | --- |

2.5.2

esialgne katsekiirus: rehvitüübi jaoks ettenähtud maksimaalne kiirus (vt käesoleva eeskirja punkt 2.29.3), vähem kui 40 km/h, kui sileda katsetrumli läbimõõt on 1,70 m ± 1 % ja vähem kui 30 km/h, kui sileda katsetrumli läbimõõt on 2 m ±1 %;

| 2.5.3 | kiiruse järjestikune tõstmine: 10 km/h; |
| --- | --- |

2.5.3

kiiruse järjestikune tõstmine: 10 km/h;

| 2.5.4 | katse kestus igal kiirusastmel, välja arvatud viimasel: 10 minutit; |
| --- | --- |

2.5.4

katse kestus igal kiirusastmel, välja arvatud viimasel: 10 minutit;

| 2.5.5 | katse kestus viimasel kiirusastmel: 20 minutit; |
| --- | --- |

2.5.5

katse kestus viimasel kiirusastmel: 20 minutit;

| 2.5.6 | maksimaalne katsekiirus: rehvitüübi jaoks ettenähtud maksimaalsest kiirusest 10 km/h vähem, kui sileda katsetrumli läbimõõt on 1,7 m ± 1 % või võrdne ettenähtud maksimaalse kiirusega, kui sileda katsetrumli läbimõõt on 2 m ± 1 %; |
| --- | --- |

2.5.6

maksimaalne katsekiirus: rehvitüübi jaoks ettenähtud maksimaalsest kiirusest 10 km/h vähem, kui sileda katsetrumli läbimõõt on 1,7 m ± 1 % või võrdne ettenähtud maksimaalse kiirusega, kui sileda katsetrumli läbimõõt on 2 m ± 1 %;

| 2.5.7 | kuid rehvide puhul, mille jaoks ettenähtud maksimaalne kiirus on 300 km/H (kiirustähis „Y”), on katse kestus 20 minutit katse esialgsel kiirusastmel ja 10 minutit lõppkiirusastmel. |
| --- | --- |

2.5.7

kuid rehvide puhul, mille jaoks ettenähtud maksimaalne kiirus on 300 km/H (kiirustähis „Y”), on katse kestus 20 minutit katse esialgsel kiirusastmel ja 10 minutit lõppkiirusastmel.

| 2.6 | Kui hinnatakse kiirusel üle 300 km/h kasutamiseks sobivate rehvide sõiduomadusi, on teise katse läbiviimise kord (vt punkt 6.2.1.1) järgmine:






  2.6.1 | katsetelje suhtes kohaldatakse koormust, mis võrdub 80 %-ga rehvide tootja poolt määratletud maksimaalsest kandevõimest maksimaalsel kiirusel (vt käesoleva eeskirja punkt 4.1.15). |
| --- | --- | --- |

2.6

Kui hinnatakse kiirusel üle 300 km/h kasutamiseks sobivate rehvide sõiduomadusi, on teise katse läbiviimise kord (vt punkt 6.2.1.1) järgmine:

2.6.1

katsetelje suhtes kohaldatakse koormust, mis võrdub 80 %-ga rehvide tootja poolt määratletud maksimaalsest kandevõimest maksimaalsel kiirusel (vt käesoleva eeskirja punkt 4.1.15).

| 2.6.2 | Katse tuleb läbi viia katkestusteta, võttes arvesse järgmist:






  2.6.2.1 | 10 minuti jooksul kiiruse kasvatamine 0-st kuni tootja poolt määratletud maksimaalse kiiruseni (vt käesoleva eeskirja punkti 4.1.15); |
| --- | --- | --- |

2.6.2

Katse tuleb läbi viia katkestusteta, võttes arvesse järgmist:

2.6.2.1

10 minuti jooksul kiiruse kasvatamine 0-st kuni tootja poolt määratletud maksimaalse kiiruseni (vt käesoleva eeskirja punkti 4.1.15);

| 2.6.2.2 | viis minutit maksimaalset katsekiirust. |
| --- | --- |

2.6.2.2

viis minutit maksimaalset katsekiirust.

3.   RUN FLAT-SÜSTEEMI RUN FLAT-REŽIIMI HINDAMISE KORD

| 3.1 | Uus rehv paigaldatakse tootja poolt käesoleva eeskirja punktide 4.1.12 ja 4.1.15 määratletud katseveljele. |
| --- | --- |

3.1

Uus rehv paigaldatakse tootja poolt käesoleva eeskirja punktide 4.1.12 ja 4.1.15 määratletud katseveljele.

| 3.2 | Katse sooritatakse vastavalt punktides 1.2–1.5 esitatud kirjeldustele katseruumis, kus temperatuur on 38 °C ± 3 °C, punktis 1.4 määratletud tingimustel hoitud rehvi- ja velje komplektiga. |
| --- | --- |

3.2

Katse sooritatakse vastavalt punktides 1.2–1.5 esitatud kirjeldustele katseruumis, kus temperatuur on 38 °C ± 3 °C, punktis 1.4 määratletud tingimustel hoitud rehvi- ja velje komplektiga.

| 3.3 | Seejärel eemaldatakse ventiilisüdamik ja oodatakse, kuni rehv on täielikult õhust tühjenenud. |
| --- | --- |

3.3

Seejärel eemaldatakse ventiilisüdamik ja oodatakse, kuni rehv on täielikult õhust tühjenenud.

| 3.4 | Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katseteljele ja surutakse mehhaanilise ajamiga käitatava sileda katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 % või 2,0 m ± 1 %. |
| --- | --- |

3.4

Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katseteljele ja surutakse mehhaanilise ajamiga käitatava sileda katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 % või 2,0 m ± 1 %.

| 3.5 | Katseteljele rakendatakse koormust, mis võrdub 65 %-ga rehvi koormusindeksile vastavast maksimaalsest kandevõimest. |
| --- | --- |

3.5

Katseteljele rakendatakse koormust, mis võrdub 65 %-ga rehvi koormusindeksile vastavast maksimaalsest kandevõimest.

| 3.6 | Katse alguses mõõdetakse deformeerunud ristlõike kõrgus (Z1). |
| --- | --- |

3.6

Katse alguses mõõdetakse deformeerunud ristlõike kõrgus (Z1).

| 3.7 | Katse jooksul tuleb katseruumi temperatuuri hoida 38 °C ± 3 °C juures. |
| --- | --- |

3.7

Katse jooksul tuleb katseruumi temperatuuri hoida 38 °C ± 3 °C juures.

| 3.8 | Katse tuleb läbi viia hoolikalt, katkestusteta ja kooskõlas järgmiste nõuetega:






  3.8.1 | aeg, mis kulub nullkiiruselt püsiva katsekiiruse saavutamiseks: 5 minutit; |
| --- | --- | --- |

3.8

Katse tuleb läbi viia hoolikalt, katkestusteta ja kooskõlas järgmiste nõuetega:

3.8.1

aeg, mis kulub nullkiiruselt püsiva katsekiiruse saavutamiseks: 5 minutit;

| 3.8.2 | katsekiirus: 80 km/h; |
| --- | --- |

3.8.2

katsekiirus: 80 km/h;

| 3.8.3 | katse kestus katsekiirusel: 60 minutit. |
| --- | --- |

3.8.3

katse kestus katsekiirusel: 60 minutit.

| 3.9 | Katse lõpus mõõdetakse deformeerunud ristlõike kõrgus (Z2).






  3.9.1 | Muutuse suurus arvutatakse välja deformeerunud ristlõike kõrguse protsendina deformeerunud ristlõike kõrgusest katse alguses ((Z1 – Z2)/Z1) × 100. |
| --- | --- | --- |

3.9

Katse lõpus mõõdetakse deformeerunud ristlõike kõrgus (Z2).

3.9.1

Muutuse suurus arvutatakse välja deformeerunud ristlõike kõrguse protsendina deformeerunud ristlõike kõrgusest katse alguses ((Z1 – Z2)/Z1) × 100.

4.   SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODID

Kui kasutatakse muud meetodit kui käesoleva lisa punktis 2 või 3 kirjeldatud, tuleb selle samaväärsust tõendada.

---

(1)  Kiiruskategooria „Y” rehvide puhul jäeti väärtus „3,2” kogemata 8. jaanuaril 1995. aastal jõustunud 02-seeria muudatuste 5. täiendusest välja ning seda tuleb käsitada kõnealuse täienduse parandusena, mis on kehtiv samast kuupäevast alates.

---