# Europos Sąjungos L 157/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 157 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. birželio 17d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 157

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. birželio 17d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 538/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą 1386/2007, nustatantį Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones | 1 |
| | | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 539/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 13 |
| | * | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 540/2008, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 336/2006 dėl Tarptautinio saugaus valdymo (ISM) kodekso įgyvendinimo Bendrijoje II priedą (blankų formos) | 15 |
| | * | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 541/2008, kuriuo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas, tikslinamos tam tikros 2008 m. žuvų kvotos | 23 |
| | * | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 542/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, I ir II priedų nuostatas dėl ciflutrino ir lektino, gaunamo iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) (
  1
  ) | 43 |
| | * | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 543/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų įgyvendinimo taisyklės | 46 |
| | * | 2008 m. birželio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 544/2008, kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juoduosius paltusus IIa ir IV zonų EB vandenyse bei VI zonos EB ir tarptautiniuose vandenyse | 88 |
| | | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 545/2008, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1109/2007 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2007/2008 prekybos metams | 90 |
| | | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 546/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1399/2007 leidžiamą naudoti tam tikrų mėsos produktų, kurių kilmės šalis yra Šveicarija, tarifinę kvotą | 92 |
| | | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 547/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1382/2007 leidžiamą naudoti kiaulienos tarifinę kvotą | 93 |
| | | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 548/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 812/2007 leidžiamą naudoti kiaulienos tarifinę kvotą | 94 |
| | | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 549/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 979/2007 leidžiamas naudoti kiaulienos tarifines kvotas | 95 |
| | | 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 550/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 806/2007 leidžiamas naudoti kiaulienos tarifines kvotas | 96 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 538/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą 1386/2007, nustatantį Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones

1

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 539/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

13

*

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 540/2008, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 336/2006 dėl Tarptautinio saugaus valdymo (ISM) kodekso įgyvendinimo Bendrijoje II priedą (blankų formos)

15

*

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 541/2008, kuriuo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas, tikslinamos tam tikros 2008 m. žuvų kvotos

23

*

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 542/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, I ir II priedų nuostatas dėl ciflutrino ir lektino, gaunamo iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) (
  1
  )

Phaseolus vulgaris

1

43

*

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 543/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų įgyvendinimo taisyklės

46

*

2008 m. birželio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 544/2008, kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juoduosius paltusus IIa ir IV zonų EB vandenyse bei VI zonos EB ir tarptautiniuose vandenyse

88

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 545/2008, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1109/2007 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2007/2008 prekybos metams

90

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 546/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1399/2007 leidžiamą naudoti tam tikrų mėsos produktų, kurių kilmės šalis yra Šveicarija, tarifinę kvotą

92

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 547/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1382/2007 leidžiamą naudoti kiaulienos tarifinę kvotą

93

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 548/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 812/2007 leidžiamą naudoti kiaulienos tarifinę kvotą

94

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 549/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 979/2007 leidžiamas naudoti kiaulienos tarifines kvotas

95

2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 550/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 806/2007 leidžiamas naudoti kiaulienos tarifines kvotas

96

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/448/EB |
| | * | 2008 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimas dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į kai kuriuos mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2168) | 98 |
| | | 2008/449/EB |
| | * | 2008 m. birželio 10 d. Komisijos sprendimas dėl tam tikrų embrionų surinkimo ir embrionų gamybos grupių Australijoje, Kanadoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose, iš dalies keičiantis Sprendimą 2008/155/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2466)

   (
  1
  ) | 108 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2008/448/EB

*

2008 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimas dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į kai kuriuos mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2168)

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2168)

98

2008/449/EB

*

2008 m. birželio 10 d. Komisijos sprendimas dėl tam tikrų embrionų surinkimo ir embrionų gamybos grupių Australijoje, Kanadoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose, iš dalies keičiantis Sprendimą 2008/155/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2466)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2466)

1

108

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2008 m. birželio 16 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/450/BUSP dėl Europos Sąjungos tolesnės paramos konflikto sprendimo procesui Gruzijoje/Pietų Osetijoje | 110 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

*

2008 m. birželio 16 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/450/BUSP dėl Europos Sąjungos tolesnės paramos konflikto sprendimo procesui Gruzijoje/Pietų Osetijoje

110

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 538/2008

2008 m. gegužės 29 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą 1386/2007, nustatantį Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Reglamentą 1386/2007 (1), ypač į jo 70 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1386/2007 įgyvendinamos tam tikros Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos (toliau – NAFO) priimtos apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonės. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1386/2007 įgyvendinamos tam tikros Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos (toliau – NAFO) priimtos apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonės.

| (2) | 2007 m. rugsėjo mėn. įvykusiame dvidešimt devintajame metiniame susirinkime NAFO priėmė keletą jos apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių pakeitimų. Tie pakeitimai susiję su nuostatomis dėl tinklo akies dydžio, perkrovimo, uždarų rajonų siekiant užtikrinti koralų apsaugą, ataskaitų apie sužvejotus kiekius teikimo, sunkaus pažeidimo apibrėžties, produktų kodų, patikrinimo uoste ataskaitos formos ir įlipimo trapų techninių reikalavimų. |
| --- | --- |

(2)

2007 m. rugsėjo mėn. įvykusiame dvidešimt devintajame metiniame susirinkime NAFO priėmė keletą jos apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių pakeitimų. Tie pakeitimai susiję su nuostatomis dėl tinklo akies dydžio, perkrovimo, uždarų rajonų siekiant užtikrinti koralų apsaugą, ataskaitų apie sužvejotus kiekius teikimo, sunkaus pažeidimo apibrėžties, produktų kodų, patikrinimo uoste ataskaitos formos ir įlipimo trapų techninių reikalavimų.

| (3) | Be to, Reglamente 1386/2007 buvo rasta klaidų, kurias reikia ištaisyti: yra keletas klaidų nuorodose, o VII priedo 3 punkte trūksta kai kurių duomenų. |
| --- | --- |

(3)

Be to, Reglamente 1386/2007 buvo rasta klaidų, kurias reikia ištaisyti: yra keletas klaidų nuorodose, o VII priedo 3 punkte trūksta kai kurių duomenų.

| (4) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1386/2007 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1386/2007 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1386/2007 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis papildomas šiuo punktu:






  „20. | Perkrovimas – bet kokio viename žvejybos laive laikomų žuvininkystės išteklių arba jų produktų kiekio perkėlimas per bortą į kitą žvejybos laivą.“; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„20.

Perkrovimas – bet kokio viename žvejybos laive laikomų žuvininkystės išteklių arba jų produktų kiekio perkėlimas per bortą į kitą žvejybos laivą.“;

| 2) | 7 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „4.   Laivuose, kuriais naudojant įvairiagylius tralus 3O kvadrate žvejojami paprastieji jūriniai ešeriai, naudojami tinklai, kurių mažiausias tinklo akies dydis – 90 mm.“; |
| --- | --- |

2)

7 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4.   Laivuose, kuriais naudojant įvairiagylius tralus 3O kvadrate žvejojami paprastieji jūriniai ešeriai, naudojami tinklai, kurių mažiausias tinklo akies dydis – 90 mm.“;

| 3) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:
  „12 straipsnis
  Ribojamos žvejybos rajonai
  1.   Draudžiama vykdyti žvejybos veiklą naudojant priedugnio rūšių žvejybos įrankius šiuose rajonuose:









  Rajonas | 1 koordinatė | 2 koordinatė | 3 koordinatė | 4 koordinatė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Orphan Knoll | 50.00.30 N
  45.00.30 W | 51.00.30 N
  45.00.30 W | 51.00.30 N
  47.00.30 W | 50.00.30 N
  45.00.30 W |
| Corner Seamounts | 35.00.00 N
  48.00.00 W | 36.00.00 N
  48.00.00 W | 36.00.00 N
  52.00.00 W | 35.00.00 N
  52.00.00 W |
| Newfoundland Seamounts | 43.29.00 N
  43.20.00 W | 44.00.00 N
  43.20.00 W | 44.00.00 N
  46.40.00 W | 43.29.00 N
  46.40.00 W |
| New England Seamounts | 35.00.00 N
  57.00.00 W | 39.00.00 N
  57.00.00 W | 39.00.00 N
  64.00.00 W | 35.00.00 N
  64.00.00 W |

3)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Ribojamos žvejybos rajonai

1.   Draudžiama vykdyti žvejybos veiklą naudojant priedugnio rūšių žvejybos įrankius šiuose rajonuose:

Rajonas

1 koordinatė

2 koordinatė

3 koordinatė

4 koordinatė

Orphan Knoll

50.00.30 N

45.00.30 W

51.00.30 N

45.00.30 W

51.00.30 N

47.00.30 W

50.00.30 N

45.00.30 W

Corner Seamounts

35.00.00 N

48.00.00 W

36.00.00 N

48.00.00 W

36.00.00 N

52.00.00 W

35.00.00 N

52.00.00 W

Newfoundland Seamounts

43.29.00 N

43.20.00 W

44.00.00 N

43.20.00 W

44.00.00 N

46.40.00 W

43.29.00 N

46.40.00 W

New England Seamounts

35.00.00 N

57.00.00 W

39.00.00 N

57.00.00 W

39.00.00 N

64.00.00 W

35.00.00 N

64.00.00 W

2.   Toliau nurodytame 3O kvadrato rajone draudžiama bet kokia žvejybos veikla naudojant dugninius kontaktinius žvejybos įrankius. Uždaras rajonas apibrėžiamas sujungiant šias koordinates (eilės tvarka ir grįžtant prie 1 koordinatės):

| Taško Nr. | Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- |
| 1 | 42°53′00′′N | 51°00′00′′W |
| 2 | 42°52′04′′N | 51°31′44′′W |
| 3 | 43°24′13′′N | 51°58′12′′W |
| 4 | 43°24′20′′N | 51°58′18′′W |
| 5 | 43°39′38′′N | 52°13′10′′W |
| 6 | 43°40′59′′N | 52°27′52′′W |
| 7 | 43°56′19′′N | 52°39′48′′W |
| 8 | 44°04′53′′N | 52°58′12′′W |
| 9 | 44°18′38′′N | 53°06′00′′W |
| 10 | 44°18′36′′N | 53°24′07′′W |
| 11 | 44°49′59′′N | 54°30′00′′W |
| 12 | 44°29′55′′N | 54°30′00′′W |
| 13 | 43°26′59′′N | 52°55′59′′W |
| 14 | 42°48′00′′N | 51°41′06′′W |
| 15 | 42°33′02′′N | 51°00′00′′W“; |

Taško Nr.

Platuma

Ilguma

1

42°53′00′′N

51°00′00′′W

2

42°52′04′′N

51°31′44′′W

3

43°24′13′′N

51°58′12′′W

4

43°24′20′′N

51°58′18′′W

5

43°39′38′′N

52°13′10′′W

6

43°40′59′′N

52°27′52′′W

7

43°56′19′′N

52°39′48′′W

8

44°04′53′′N

52°58′12′′W

9

44°18′38′′N

53°06′00′′W

10

44°18′36′′N

53°24′07′′W

11

44°49′59′′N

54°30′00′′W

12

44°29′55′′N

54°30′00′′W

13

43°26′59′′N

52°55′59′′W

14

42°48′00′′N

51°41′06′′W

15

42°33′02′′N

51°00′00′′W“;

| 4) | 19 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Valstybės narės kas dvejus metus patvirtina visų laivų, kuriems leidžiama žvejoti pagal 14 straipsnį, talpos plano tikslumą. Laivo kapitonas užtikrina, kad šio patvirtinimo kopija būtų saugoma laive, ir pateikia ją inspektoriui jo prašymu.“; |
| --- | --- |

4)

19 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Valstybės narės kas dvejus metus patvirtina visų laivų, kuriems leidžiama žvejoti pagal 14 straipsnį, talpos plano tikslumą. Laivo kapitonas užtikrina, kad šio patvirtinimo kopija būtų saugoma laive, ir pateikia ją inspektoriui jo prašymu.“;

| 5) | 21 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:






  „f) | prieš įplaukiant į 3L kvadratą ir išplaukiant iš jo sužvejotas kiekis. Šias ataskaitas teikia laivai, kurie 3L kvadrate žvejoja krevetes, ir jos siunčiamos likus vienai valandai iki kvadrato ribos kirtimo. Ataskaitoje nurodomas sužvejotas kiekis, laikomas laive nuo ankstesnės ataskaitos apie sužvejotus kiekius pateikimo, pagal kvadratus ir rūšis (3 raidžių kodas) kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų.“; |
| --- | --- | --- |

5)

21 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:

„f)

prieš įplaukiant į 3L kvadratą ir išplaukiant iš jo sužvejotas kiekis. Šias ataskaitas teikia laivai, kurie 3L kvadrate žvejoja krevetes, ir jos siunčiamos likus vienai valandai iki kvadrato ribos kirtimo. Ataskaitoje nurodomas sužvejotas kiekis, laikomas laive nuo ankstesnės ataskaitos apie sužvejotus kiekius pateikimo, pagal kvadratus ir rūšis (3 raidžių kodas) kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų.“;

| 6) | 30 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Stebimo laivo kapitonui jo prašymu gali būti pateikta 28 straipsnio 1 dalyje nurodyta stebėtojo ataskaitos kopija.“; |
| --- | --- |

6)

30 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Stebimo laivo kapitonui jo prašymu gali būti pateikta 28 straipsnio 1 dalyje nurodyta stebėtojo ataskaitos kopija.“;

| 7) | 32 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybių narių kompetentingos institucijos, kurioms pagal 28 straipsnio nuostatas yra pateikiama stebėtojo ataskaita, įvertina šios ataskaitos turinį ir išvadas.“; |
| --- | --- |

7)

32 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybių narių kompetentingos institucijos, kurioms pagal 28 straipsnio nuostatas yra pateikiama stebėtojo ataskaita, įvertina šios ataskaitos turinį ir išvadas.“;

| 8) | 47 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | parūpina įlipimo trapą, sukonstruotą ir naudojamą taip, kaip aprašyta NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonėse;“; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

47 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

parūpina įlipimo trapą, sukonstruotą ir naudojamą taip, kaip aprašyta NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonėse;“;

| b) | įterpiamas šis punktas:






  „ba) | jei turimas mechaninis keltuvas, užtikrina, kad jo papildoma įranga yra nacionalinės administracijos patvirtintos rūšies. Jis turi būti tokios sandaros ir konstrukcijos, kad inspektorius galėtų saugiai įlipti į laivą ir iš jo išlipti, taip pat saugiai patekti nuo keltuvo į denį ir atvirkščiai. Įlipimo trapas, atitinkantis b punkto nuostatas, laikomas denyje greta keltuvo ir turi būti parengtas naudoti iš karto;“; |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiamas šis punktas:

„ba)

jei turimas mechaninis keltuvas, užtikrina, kad jo papildoma įranga yra nacionalinės administracijos patvirtintos rūšies. Jis turi būti tokios sandaros ir konstrukcijos, kad inspektorius galėtų saugiai įlipti į laivą ir iš jo išlipti, taip pat saugiai patekti nuo keltuvo į denį ir atvirkščiai. Įlipimo trapas, atitinkantis b punkto nuostatas, laikomas denyje greta keltuvo ir turi būti parengtas naudoti iš karto;“;

| 9) | II priedas pakeičiamas šio reglamento I priedo tekstu; |
| --- | --- |

9)

II priedas pakeičiamas šio reglamento I priedo tekstu;

| 10) | VII priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą; |
| --- | --- |

10)

VII priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą;

| 11) | XII priedas pakeičiamas šio reglamento III priedo tekstu; |
| --- | --- |

11)

XII priedas pakeičiamas šio reglamento III priedo tekstu;

| 12) | XIII priedas išbraukiamas; |
| --- | --- |

12)

XIII priedas išbraukiamas;

| 13) | XIVb priedas pakeičiamas šio reglamento IV priedo tekstu. |
| --- | --- |

13)

XIVb priedas pakeičiamas šio reglamento IV priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. VIZJAK

---

(1)  OL L 318, 2007 12 5, p. 1.

1

---

I PRIEDAS

„II PRIEDAS

Toliau pateikiamas sąrašas – tai išteklių, apie kuriuos privaloma pranešti pagal 22 straipsnį, sąrašas.

| ANG/N3NO | Lophius americanus | Amerikinis jūrų velnias |
| --- | --- | --- |
| CAA/N3LMN | Anarhichas lupus | Atlanto vilkžuvė |
| CAP/N3LM | Mallotus villosus | Stintenė |
| CAT/N3LMN | Anarhichas spp. | Vilkžuvės (kitur nenurodytos) |
| HAD/N3LNO | Melanogrammus aeglefinus | Juodadėmė menkė |
| HAL/N23KL | Hippoglossus hippoglossus | Atlanto otas |
| HAL/N3M | Hippoglossus hippoglossus | Atlanto otas |
| HAL/N3NO | Hippoglossus hippoglossus | Atlanto otas |
| HER/N3L | Clupea harengus | Atlanto silkė |
| HKR/N2J3KL | Urophycis chuss | Raudonoji jūrų vėgėlė |
| HKR/N3MNO | Urophycis chuss | Raudonoji jūrų vėgėlė |
| HKS/N3LMNO | Merlucius bilinearis | Sidabrinė jūrų lydeka |
| RNG/N23 | Coryphaenoides rupestris | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius |
| HKW/N2J3KL | Urophycis tenuis | Baltoji jūrų vėgėlė |
| POK/N3O | Pollachius virens | Amerikinis polakas (ledjūrio menkė) |
| PRA/N3M | Pandalus borealis | Paprastoji šiaurinė krevetė |
| RHG/N23 | Macrourus berglax | Šiaurinis grenadierius |
| SKA/N2J3K | Raja spp. | Rajos |
| SKA/N3M | Raja spp. | Rajos |
| SQI/N56 | Illex illecebrosus | Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras |
| VFF/N3LMN | — | Nerūšiuotos, nenustatytos žuvys |
| WIT/N3M | Glyptocephalus cynoglossus | Raudonoji plekšnė |
| YEL/N3M | Limanda ferruginea | Geltonuodegė plekšnė“ |

ANG/N3NO

Lophius americanus

Amerikinis jūrų velnias

CAA/N3LMN

Anarhichas lupus

Atlanto vilkžuvė

CAP/N3LM

Mallotus villosus

Stintenė

CAT/N3LMN

Anarhichas spp.

Vilkžuvės (kitur nenurodytos)

HAD/N3LNO

Melanogrammus aeglefinus

Juodadėmė menkė

HAL/N23KL

Hippoglossus hippoglossus

Atlanto otas

HAL/N3M

Hippoglossus hippoglossus

Atlanto otas

HAL/N3NO

Hippoglossus hippoglossus

Atlanto otas

HER/N3L

Clupea harengus

Atlanto silkė

HKR/N2J3KL

Urophycis chuss

Raudonoji jūrų vėgėlė

HKR/N3MNO

Urophycis chuss

Raudonoji jūrų vėgėlė

HKS/N3LMNO

Merlucius bilinearis

Sidabrinė jūrų lydeka

RNG/N23

Coryphaenoides rupestris

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

HKW/N2J3KL

Urophycis tenuis

Baltoji jūrų vėgėlė

POK/N3O

Pollachius virens

Amerikinis polakas (ledjūrio menkė)

PRA/N3M

Pandalus borealis

Paprastoji šiaurinė krevetė

RHG/N23

Macrourus berglax

Šiaurinis grenadierius

SKA/N2J3K

Raja spp.

Rajos

SKA/N3M

Raja spp.

Rajos

SQI/N56

Illex illecebrosus

Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras

VFF/N3LMN

—

Nerūšiuotos, nenustatytos žuvys

WIT/N3M

Glyptocephalus cynoglossus

Raudonoji plekšnė

YEL/N3M

Limanda ferruginea

Geltonuodegė plekšnė“

---

II PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1386/2007 VII priedo 3 punktas pakeičiamas taip:

„3.   Ataskaita apie sužvejotus kiekius

| Duomenys | Laukelio kodas | Privalomas/neprivalomas | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| Registravimo pradžia | SR | P | Sistemos duomenys; nurodoma pranešimo perdavimo pradžia |
| Adresas | AD | P | Pranešimo duomenys; paskirties vieta, „XNW“ – NAFO |
| Siuntėjas | FR | P | Perduodančios šalies pavadinimas |
| Eilės numeris | SQ | P | Pranešimo duomenys; pranešimo serijos numeris einamaisiais metais |
| Pranešimo tipas | TM | P | Pranešimo duomenys; pranešimo tipas, „CAT“, kai siunčiama ataskaita apie sužvejotus kiekius |
| Radijo šaukinys | RC | P | Išsami informacija apie laivo registraciją; laivo tarptautinis radijo šaukinys |
| Reiso numeris | TN | N | Išsami informacija apie veiklą; einamųjų metų žvejybos reiso numeris |
| Laivo pavadinimas | NA | N | Išsami informacija apie laivo registraciją; laivo pavadinimas |
| Susitariančioji Šalis
  Valstybės narės suteiktas
  numeris | IR | N | Išsami informacija apie laivo registraciją; unikalus Susitariančiosios Šalies laivo numeris, kurį sudaro šalies (laivo vėliavos valstybės) 3 raidžių ISO kodas ir skaičius |
| Išorės registracijos numeris | XR | N | Išsami informacija apie laivo registraciją; numeris ant laivo borto |
| Susijęs rajonas | RA | P | NAFO kvadratas, į kurį laivas įplaukė |
| Platuma | LA | P (1) | Išsami informacija apie veiklą; buvimo vieta duomenų perdavimo metu |
| Ilguma | LO | P (1) | Išsami informacija apie veiklą; buvimo vieta duomenų perdavimo metu |
| Sužvejoti kiekiai | CA | | Išsami informacija apie veiklą; bendras sugautas kiekis pagal žuvų rūšis, laive laikomas nuo žvejybos pradžios arba paskutinės atskaitos apie sužvejotus kiekius, jei reikia poromis. |
| Rūšis | P | Rūšys, kurioms taikomas FAO kodas |
| Gyvasis svoris | P | Gyvasis svoris kg, suapvalintais iki artimiausio 100 |
| Žūklės dienų skaičius | DF | P | Išsami informacija apie veiklą; NAFO reguliuojamame rajone žvejotų dienų skaičius nuo žvejybos pradžios arba paskutinės ataskaitos apie sužvejotus kiekius |
| Data | DA | P | Pranešimo duomenys; perdavimo data |
| Laikas | TI | P | Pranešimo duomenys; perdavimo laikas |
| Įrašo pabaiga | ER | P | Sistemos duomenys; nurodoma pranešimo perdavimo pabaiga |

Duomenys

Laukelio kodas

Privalomas/neprivalomas

Pastabos

Registravimo pradžia

SR

P

Sistemos duomenys; nurodoma pranešimo perdavimo pradžia

Adresas

AD

P

Pranešimo duomenys; paskirties vieta, „XNW“ – NAFO

Siuntėjas

FR

P

Perduodančios šalies pavadinimas

Eilės numeris

SQ

P

Pranešimo duomenys; pranešimo serijos numeris einamaisiais metais

Pranešimo tipas

TM

P

Pranešimo duomenys; pranešimo tipas, „CAT“, kai siunčiama ataskaita apie sužvejotus kiekius

Radijo šaukinys

RC

P

Išsami informacija apie laivo registraciją; laivo tarptautinis radijo šaukinys

Reiso numeris

TN

N

Išsami informacija apie veiklą; einamųjų metų žvejybos reiso numeris

Laivo pavadinimas

NA

N

Išsami informacija apie laivo registraciją; laivo pavadinimas

Susitariančioji Šalis

Valstybės narės suteiktas

numeris

IR

N

Išsami informacija apie laivo registraciją; unikalus Susitariančiosios Šalies laivo numeris, kurį sudaro šalies (laivo vėliavos valstybės) 3 raidžių ISO kodas ir skaičius

Išorės registracijos numeris

XR

N

Išsami informacija apie laivo registraciją; numeris ant laivo borto

Susijęs rajonas

RA

P

NAFO kvadratas, į kurį laivas įplaukė

Platuma

LA

P (1)

Išsami informacija apie veiklą; buvimo vieta duomenų perdavimo metu

Ilguma

LO

P (1)

Išsami informacija apie veiklą; buvimo vieta duomenų perdavimo metu

Sužvejoti kiekiai

CA

Išsami informacija apie veiklą; bendras sugautas kiekis pagal žuvų rūšis, laive laikomas nuo žvejybos pradžios arba paskutinės atskaitos apie sužvejotus kiekius, jei reikia poromis.

Rūšis

P

Rūšys, kurioms taikomas FAO kodas

Gyvasis svoris

P

Gyvasis svoris kg, suapvalintais iki artimiausio 100

Žūklės dienų skaičius

DF

P

Išsami informacija apie veiklą; NAFO reguliuojamame rajone žvejotų dienų skaičius nuo žvejybos pradžios arba paskutinės ataskaitos apie sužvejotus kiekius

Data

DA

P

Pranešimo duomenys; perdavimo data

Laikas

TI

P

Pranešimo duomenys; perdavimo laikas

Įrašo pabaiga

ER

P

Sistemos duomenys; nurodoma pranešimo perdavimo pabaiga

---

(1)  Neprivaloma, jei laivas stebimas palydovine sistema.“

1

---

III PRIEDAS

„XII PRIEDAS

Patikrinimo uoste ataskaita

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

IV PRIEDAS

„XIVb PRIEDAS

Produkto pavidalo kodai

| Kodas | Produkto pavidalas |
| --- | --- |
| A | Visa – sušaldyta |
| B | Visa – sušaldyta (virta) |
| C | Išskrosta su galva – sušaldyta |
| D | Išskrosta be galvos – sušaldyta |
| E | Išskrosta be galvos – apipjaustyta – sušaldyta |
| F | Filė be odos – su kaulais – sušaldyta |
| G | Filė be odos – be kaulų – sušaldyta |
| H | Filė su oda – su kaulais– sušaldyta |
| I | Filė su oda – be kaulų – sušaldyta |
| J | Sūdyta žuvis |
| K | Marinuota žuvis |
| L | Konservuoti produktai |
| M | Taukai |
| N | Iš visos žuvies pagaminti miltai |
| O | Iš žuvies subproduktų pagaminti miltai |
| P | Kita (nurodyti)“ |

Kodas

Produkto pavidalas

A

Visa – sušaldyta

B

Visa – sušaldyta (virta)

C

Išskrosta su galva – sušaldyta

D

Išskrosta be galvos – sušaldyta

E

Išskrosta be galvos – apipjaustyta – sušaldyta

F

Filė be odos – su kaulais – sušaldyta

G

Filė be odos – be kaulų – sušaldyta

H

Filė su oda – su kaulais– sušaldyta

I

Filė su oda – be kaulų – sušaldyta

J

Sūdyta žuvis

K

Marinuota žuvis

L

Konservuoti produktai

M

Taukai

N

Iš visos žuvies pagaminti miltai

O

Iš žuvies subproduktų pagaminti miltai

P

Kita (nurodyti)“

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/13

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 539/2008

2008 m. birželio 16 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (1), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. birželio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

1

---

PRIEDAS

prie 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 44,6 |
| MK | 36,7 |
| TR | 59,3 |
| ZZ | 46,9 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 119,3 |
| ZZ | 135,3 |
| 0709 90 70 | TR | 103,9 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 50 10 | AR | 123,7 |
| EG | 150,8 |
| US | 132,6 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| BR | 84,3 |
| CL | 92,5 |
| CN | 92,5 |
| MK | 63,0 |
| NZ | 111,5 |
| US | 104,5 |
| UY | 84,0 |
| ZA | 82,9 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | IL | 124,0 |
| TR | 230,0 |
| ZZ | 177,0 |
| 0809 20 95 | TR | 401,5 |
| US | 429,2 |
| ZZ | 415,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | EG | 182,1 |
| US | 239,8 |
| ZZ | 211,0 |
| 0809 40 05 | IL | 190,0 |
| TR | 223,9 |
| ZZ | 207,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

44,6

MK

36,7

TR

59,3

ZZ

46,9

0707 00 05

JO

151,2

TR

119,3

ZZ

135,3

0709 90 70

TR

103,9

ZZ

103,9

0805 50 10

AR

123,7

EG

150,8

US

132,6

ZA

121,6

ZZ

132,2

0808 10 80

AR

101,4

BR

84,3

CL

92,5

CN

92,5

MK

63,0

NZ

111,5

US

104,5

UY

84,0

ZA

82,9

ZZ

90,7

0809 10 00

IL

124,0

TR

230,0

ZZ

177,0

0809 20 95

TR

401,5

US

429,2

ZZ

415,4

0809 30 10, 0809 30 90

EG

182,1

US

239,8

ZZ

211,0

0809 40 05

IL

190,0

TR

223,9

ZZ

207,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 540/2008

2008 m. birželio 16 d.

iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 336/2006 dėl Tarptautinio saugaus valdymo (ISM) kodekso įgyvendinimo Bendrijoje II priedą (blankų formos)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 336/2006 dėl Tarptautinio saugaus valdymo kodekso įgyvendinimo Bendrijoje ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3051/95 (1), ypač jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarptautinį saugaus valdymo (toliau – ISM) kodeksą iš dalies pakeitė Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau – IMO) Jūrų saugumo komiteto 2004 m. gruodžio 10 d. priimta 179 (79) rezoliucija, kuri iš dalies pakeitė atitikties dokumento ir saugaus valdymo sertifikato formą (ši rezoliucija įsigaliojo nuo 2006 m. liepos 1 d.). |
| --- | --- |

(1)

Tarptautinį saugaus valdymo (toliau – ISM) kodeksą iš dalies pakeitė Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau – IMO) Jūrų saugumo komiteto 2004 m. gruodžio 10 d. priimta 179 (79) rezoliucija, kuri iš dalies pakeitė atitikties dokumento ir saugaus valdymo sertifikato formą (ši rezoliucija įsigaliojo nuo 2006 m. liepos 1 d.).

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 336/2006 2 straipsnio 1 dalyje apibrėžta, kad ISM kodeksas – tai minėto reglamento I priede nustatytas kodeksas ir jo atnaujinta versija. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 336/2006 2 straipsnio 1 dalyje apibrėžta, kad ISM kodeksas – tai minėto reglamento I priede nustatytas kodeksas ir jo atnaujinta versija.

| (3) | Siekiant aiškumo ir suprantamumo Reglamento (EB) Nr. 336/2006 II priedo atitinkamų blankų formos turėtų būti atnaujintos. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant aiškumo ir suprantamumo Reglamento (EB) Nr. 336/2006 II priedo atitinkamų blankų formos turėtų būti atnaujintos.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 336/2006 II priedo B dalies 5 skirsnis keičiamas šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Antonio TAJANI

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 64, 2006 3 4, p. 1.

1

---

PRIEDAS

„5.   Atitikties dokumentų ir saugaus valdymo sertifikatų formos

Kai laivai eksploatuojami tik vienoje valstybėje narėje, valstybės narės naudoja prie ISM kodekso pridėtas formas arba toliau pateiktas atitikties dokumento, saugaus valdymo sertifikato, laikinojo atitikties dokumento ir laikinojo saugaus valdymo sertifikato formas.

Tuo atveju, kai padaroma išimtis pagal 7 straipsnio 1 dalį ir, jei taikoma, 7 straipsnio 2 dalį, išduotas sertifikatas skiriasi nuo pirmiau nurodyto sertifikato ir jame aiškiai nurodoma, kad buvo padaryta išimtis pagal šio reglamento 7 straipsnio 1 dalį ir, jei taikoma, 7 straipsnio 2 dalį bei nurodomi taikytini veiklos apribojimai.

ATITIKTIES DOKUMENTAS

(Herbinis antspaudas) (Valstybė)

Sertifikato Nr.

Išduotas pagal [1974 m. TARPTAUTINĖS KONVENCIJOS DĖL ŽMOGAUS GYVYBĖS APSAUGOS JŪROJE su pakeitimais ir] (1) Reglamento (EB) Nr. 336/2006 dėl ISM kodekso įgyvendinimo Bendrijoje nuostatas

pagal ... Vyriausybės įgaliojimą

(Valstybės pavadinimas)

...

(įgaliotas asmuo arba organizacija)

Bendrovės pavadinimas ir adresas

...

(žr. Reglamento (EB) Nr. 336/2006 I priedo A dalies 1.1.2 punktą)

PATVIRTINAMA, KAD buvo atliktas bendrovės saugaus valdymo sistemos auditas ir kad ši sistema atitinka Tarptautinio saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodekso (ISM kodekso) reikalavimus toliau išvardytiems laivų tipams (išbraukti, kas nereikalinga):

| | Keleivinis laivas |
| --- | --- |

Keleivinis laivas

| | Greitaeigis keleivinis laivas |
| --- | --- |

Greitaeigis keleivinis laivas

| | Greitaeigis krovininis laivas |
| --- | --- |

Greitaeigis krovininis laivas

| | Biriųjų krovinių laivas |
| --- | --- |

Biriųjų krovinių laivas

| | Naftos tanklaivis |
| --- | --- |

Naftos tanklaivis

| | Cheminių medžiagų tanklaivis |
| --- | --- |

Cheminių medžiagų tanklaivis

| | Dujovežis |
| --- | --- |

Dujovežis

| | Mobilusis gręžimo įrenginys atviroje jūroje |
| --- | --- |

Mobilusis gręžimo įrenginys atviroje jūroje

| | Kitas krovininis laivas |
| --- | --- |

Kitas krovininis laivas

| | Ro–ro keleivinis laivas (ro–ro keltas) |
| --- | --- |

Ro–ro keleivinis laivas (ro–ro keltas)

Šis atitikties dokumentas galioja iki ..., jei tikrinama periodiškai.

Patikrinimo, kuriuo grindžiamas šis sertifikatas, užbaigimo data ...

(metai, mėnuo, diena)

Išduota: ...

(dokumento išdavimo vieta)

Išdavimo data ...

...

(Dokumentą išdavusio tinkamai įgalioto pareigūno parašas)

(Išdavusios institucijos antspaudas arba spaudas, kaip tinkama)

Sertifikato Nr.

METINĖS PATIKROS PATVIRTINIMAS

PATVIRTINAMA, KAD atlikus periodinę patikrą pagal [Konvencijos IX/6.1 taisyklę ir ISM kodekso 13.4 punktą ir] (2) Reglamento (EB) Nr. 336/2006 dėl ISM kodekso įgyvendinimo Bendrijoje 6 straipsnį, nustatyta, kad saugaus valdymo sistema atitinka ISM kodekso reikalavimus.

| 1-oji METINĖ PATIKRA | Parašas: ...
  (Įgalioto pareigūno parašas)
  Vieta: ...
  Data: ... |
| --- | --- |
| 2-oji METINĖ PATIKRA | Parašas: ...
  (Įgalioto pareigūno parašas)
  Vieta: ...
  Data: ... |
| 3-oji METINĖ PATIKRA | Parašas: ...
  (Įgalioto pareigūno parašas)
  Vieta: ...
  Data: ... |
| 4-oji METINĖ PATIKRA | Parašas: ...
  (Įgalioto pareigūno parašas)
  Vieta: ...
  Data: ... |

1-oji METINĖ PATIKRA

Parašas: ...

(Įgalioto pareigūno parašas)

Vieta: ...

Data: ...

2-oji METINĖ PATIKRA

Parašas: ...

(Įgalioto pareigūno parašas)

Vieta: ...

Data: ...

3-oji METINĖ PATIKRA

Parašas: ...

(Įgalioto pareigūno parašas)

Vieta: ...

Data: ...

4-oji METINĖ PATIKRA

Parašas: ...

(Įgalioto pareigūno parašas)

Vieta: ...

Data: ...

SAUGAUS VALDYMO SERTIFIKATAS

(Herbinis antspaudas) (Valstybė)

Sertifikato Nr.

Išduotas pagal [1974 m. TARPTAUTINĖS KONVENCIJOS DĖL ŽMOGAUS GYVYBĖS APSAUGOS JŪROJE su pakeitimais ir] (3) Reglamento (EB) Nr. 336/2006 dėl ISM kodekso įgyvendinimo Bendrijoje nuostatas

pagal ... Vyriausybės įgaliojimą

(Valstybės pavadinimas)

...

(įgaliotas asmuo arba organizacija)

Laivo pavadinimas: ...

Skiriamasis skaičius arba raidės: ...

Registracijos uostas: ...

Laivo tipas (4): ...

Bendrasis tonažas: ...

IMO numeris: ...

Bendrovės pavadinimas ir adresas: ...

(žr. Reglamento (EB) Nr. 336/2006 I priedo A dalies 1.1.2 punktą)

PATVIRTINAMA, KAD buvo atliktas bendrovės saugaus valdymo sistemos auditas ir kad ši sistema atitinka Tarptautinio saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodekso (ISM kodekso) reikalavimus, patikrinus, ar bendrovei išduotas atitikties dokumentas taikomas šiam laivo tipui.

Šis saugaus valdymo sertifikatas galioja iki ..., jeigu patikros atliekamos periodiškai ir jeigu galioja atitikties dokumentas.

Patikrinimo, kuriuo grindžiamas šis sertifikatas, užbaigimo data ...

(metai, mėnuo, diena)

Išduota ...

(dokumento išdavimo vieta)

Išdavimo data ...

...

(Sertifikatą išdavusio tinkamai įgalioto pareigūno parašas)

(Išdavusios institucijos antspaudas arba spaudas, kaip tinkama)

Sertifikato Nr.

TARPINĖS PATIKROS PATVIRTINIMAS IR PAPILDOMA PATIKRA (JEIGU REIKIA)

PATVIRTINAMA, KAD atlikus periodinę patikrą pagal [Konvencijos IX/6.1 taisyklę ir ISM kodekso 13.8 punktą ir] (5) Reglamento (EB) Nr. 336/2006 dėl ISM kodekso įgyvendinimo Bendrijoje 6 straipsnį, nustatyta, kad saugaus valdymo sistema atitinka ISM kodekso reikalavimus.

| TARPINĖ PATIKRA (turi būti užbaigta tarp antrosios ir trečiosios sukakčių datų) | Parašas: ...
  (Įgalioto pareigūno parašas)
  Vieta: ...
  Data: ... |
| --- | --- |
| PAPILDOMA PATIKRA (6) | Parašas: ...
  (Įgalioto pareigūno parašas)
  Vieta: ...
  Data: ... |
| PAPILDOMA PATIKRA (6) | Parašas: ...
  (Įgalioto pareigūno parašas)
  Vieta: ...
  Data: ... |
| PAPILDOMA PATIKRA (6) | Parašas: ...
  (Įgalioto pareigūno parašas)
  Vieta: ...
  Data: ... |

TARPINĖ PATIKRA (turi būti užbaigta tarp antrosios ir trečiosios sukakčių datų)

Parašas: ...

(Įgalioto pareigūno parašas)

Vieta: ...

Data: ...

PAPILDOMA PATIKRA (6)

Parašas: ...

(Įgalioto pareigūno parašas)

Vieta: ...

Data: ...

PAPILDOMA PATIKRA (6)

Parašas: ...

(Įgalioto pareigūno parašas)

Vieta: ...

Data: ...

PAPILDOMA PATIKRA (6)

Parašas: ...

(Įgalioto pareigūno parašas)

Vieta: ...

Data: ...

LAIKINASIS ATITIKTIES DOKUMENTAS

(Herbinis antspaudas) (Valstybė)

Sertifikato Nr.

Išduotas pagal [1974 m. TARPTAUTINĖS KONVENCIJOS DĖL ŽMOGAUS GYVYBĖS APSAUGOS JŪROJE su pakeitimais ir] (7) Reglamento (EB) Nr. 336/2006 dėl ISM kodekso įgyvendinimo Bendrijoje nuostatas

pagal ... Vyriausybės įgaliojimą

(Valstybės pavadinimas)

...

(įgaliotas asmuo arba organizacija)

Bendrovės pavadinimas ir adresas

...

(žr. Reglamento (EB) Nr. 336/2006 I priedo A dalies 1.1.2 punktą)

PATVIRTINAMA, KAD bendrovės saugaus valdymo sistema pripažinta atitinkanti Reglamento (EB) Nr. 336/2006 I priedo A dalies 1.2.3 punkto tikslus, ją taikant toliau išvardytam(-iems) laivų tipui(-ams) (išbraukti, kas nereikalinga):

| | Keleivinis laivas |
| --- | --- |

Keleivinis laivas

| | Greitaeigis keleivinis laivas |
| --- | --- |

Greitaeigis keleivinis laivas

| | Greitaeigis krovininis laivas |
| --- | --- |

Greitaeigis krovininis laivas

| | Biriųjų krovinių laivas |
| --- | --- |

Biriųjų krovinių laivas

| | Naftos tanklaivis |
| --- | --- |

Naftos tanklaivis

| | Cheminių medžiagų tanklaivis |
| --- | --- |

Cheminių medžiagų tanklaivis

| | Dujovežis |
| --- | --- |

Dujovežis

| | Mobilusis gręžimo įrenginys atviroje jūroje |
| --- | --- |

Mobilusis gręžimo įrenginys atviroje jūroje

| | Kitas krovininis laivas |
| --- | --- |

Kitas krovininis laivas

| | Ro–ro keleivinis laivas (ro–ro keltas) |
| --- | --- |

Ro–ro keleivinis laivas (ro–ro keltas)

Šis laikinasis atitikties dokumentas galioja iki ...

Išduota: ...

(dokumento išdavimo vieta)

Išdavimo data: ...

(Dokumentą išdavusio tinkamai įgalioto pareigūno parašas)

(Išdavusios institucijos antspaudas arba spaudas, kaip tinkama)

LAIKINASIS SAUGAUS VALDYMO SERTIFIKATAS

(Herbinis antspaudas) (Valstybė)

Sertifikato Nr.

Išduotas pagal [1974 m. TARPTAUTINĖS KONVENCIJOS DĖL ŽMOGAUS GYVYBĖS APSAUGOS JŪROJE su pakeitimais ir] (8) Reglamento (EB) Nr. 336/2006 dėl ISM kodekso įgyvendinimo Bendrijoje nuostatas

pagal ... Vyriausybės įgaliojimą

(Valstybės pavadinimas)

...

(įgaliotas asmuo arba organizacija)

Laivo pavadinimas: ...

Skiriamasis skaičius arba raidės: ...

Registracijos uostas: ...

Laivo tipas (9): ...

Bendrasis tonažas: ...

IMO numeris: ...

Bendrovės pavadinimas ir adresas: ...

(žr. Reglamento (EB) Nr. 336/2006 I priedo A dalies 1.1.2 punktą)

PATVIRTINAMA, KAD laikomasi Reglamento (EB) Nr. 336/2006 I priedo A dalies 14.4 punkto reikalavimų ir bendrovės atitikties dokumentas ir (arba) laikinasis atitikties dokumentas (10) yra taikomas šiam laivui.

Šis laikinasis saugaus valdymo sertifikatas galioja iki ..., jeigu ir toliau galioja atitikties dokumentas ir (arba) laikinasis atitikties dokumentas (10).

Išduota: ...

(dokumento išdavimo vieta)

Išdavimo data: ...

(Sertifikatą išdavusio tinkamai įgalioto pareigūno parašas)

(Išdavusios institucijos antspaudas arba spaudas, kaip tinkama)

Sertifikato Nr.

Šio laikinojo saugaus valdymo sertifikato galiojimas pratęsiamas iki:

Pratęsimo data: ...

(Galiojimą pratęsusio tinkamai įgalioto pareigūno parašas)

(Išdavusios institucijos antspaudas arba spaudas, kaip tinkama)

---

(1)  Gali būti išbraukta tik vienos valstybės narės vidaus reisais plaukiojančių laivų atveju.

1

(2)  Gali būti išbraukta tik vienos valstybės narės vidaus reisais plaukiojančių laivų atveju.

2

(3)  Gali būti išbraukta tik vienos valstybės narės vidaus reisais plaukiojančių laivų atveju.

3

(4)  Nurodyti vieną iš šių laivų tipų: keleivinis laivas; greitaeigis keleivinis laivas; greitaeigis krovininis laivas; biriųjų krovinių laivas; naftos tanklaivis; cheminių medžiagų tanklaivis; dujovežis; mobilusis gręžimo įrenginys atviroje jūroje; kitas krovininis laivas; ro-ro keleivinis keltas.

4

(5)  Gali būti išbraukta tik vienos valstybės narės vidaus reisais plaukiojančių laivų atveju.

5

(6)  Jei taikytina. Daroma nuoroda į ISM kodekso 13.8 punktą ir Tarptautinio saugaus valdymo (ISM) kodekso įgyvendinimo gairių administracijoms (Rezoliucija A.913 (22)) 3.4.1 punktą.

6

(7)  Gali būti išbraukta tik vienos valstybės narės vidaus reisais plaukiojančių laivų atveju.

7

(8)  Gali būti išbraukta tik vienos valstybės narės vidaus reisais plaukiojančių laivų atveju.

8

(9)  Nurodyti vieną iš šių laivų tipų: keleivinis laivas; greitaeigis keleivinis laivas; greitaeigis krovininis laivas; biriųjų krovinių laivas; naftos tanklaivis; cheminių medžiagų tanklaivis; dujovežis; mobilusis gręžimo įrenginys atviroje jūroje; kitas krovininis laivas; ro-ro keleivinis keltas.

9

(10)  Nereikalinga išbraukti.“

10

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/23

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 541/2008

2008 m. birželio 16 d.

kuriuo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas, tikslinamos tam tikros 2008 m. žuvų kvotos

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 23 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (2), ypač į jo 4 straipsnio 2 dalį, 5 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2015/2006, Bendrijos žvejybos laivams nustatančiame tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2007 ir 2008 metais (3), 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1941/2006, nustatančiame Baltijos jūroje 2007 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas Baltijos jūroje (4), ir 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (5), nurodyta, kuriems ištekliams gali būti taikomos Reglamente (EB) Nr. 847/96 numatytos priemonės. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2015/2006, Bendrijos žvejybos laivams nustatančiame tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2007 ir 2008 metais (3), 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1941/2006, nustatančiame Baltijos jūroje 2007 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas Baltijos jūroje (4), ir 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (5), nurodyta, kuriems ištekliams gali būti taikomos Reglamente (EB) Nr. 847/96 numatytos priemonės.

| (2) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 2015/2006, 2007 m. lapkričio 26 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1404/2007, nustatančiame Baltijos jūroje 2008 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (6), ir 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (7), nustatytos tam tikrų išteklių kvotos 2008 metams. |
| --- | --- |

(2)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 2015/2006, 2007 m. lapkričio 26 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1404/2007, nustatančiame Baltijos jūroje 2008 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (6), ir 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (7), nustatytos tam tikrų išteklių kvotos 2008 metams.

| (3) | 2007 m. vasario 15 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 147/2007, 2007–2012 m. pritaikančiu tam tikras žuvies kvotas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 23 straipsnio 4 dalį (8), Jungtinei Karalystei ir Airijai 2007–2012 m. sumažinamos tam tikros žuvų kvotos. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. vasario 15 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 147/2007, 2007–2012 m. pritaikančiu tam tikras žuvies kvotas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 23 straipsnio 4 dalį (8), Jungtinei Karalystei ir Airijai 2007–2012 m. sumažinamos tam tikros žuvų kvotos.

| (4) | Tam tikros valstybės narės remdamosi Reglamentu (EB) Nr. 847/96 paprašė dalį joms skirtų 2007 m. kvotų perkelti į kitus metus. Atsižvelgiant į tame reglamente nurodytus apribojimus neišnaudotos kvotos turėtų būti pridėtos prie 2008 m. kvotų. |
| --- | --- |

(4)

Tam tikros valstybės narės remdamosi Reglamentu (EB) Nr. 847/96 paprašė dalį joms skirtų 2007 m. kvotų perkelti į kitus metus. Atsižvelgiant į tame reglamente nurodytus apribojimus neišnaudotos kvotos turėtų būti pridėtos prie 2008 m. kvotų.

| (5) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 1 dalimi iš 2008 m. nacionalinių kvotų išskaičiuoti kiekiai turėtų atitikti kiekį, kuriuo buvo viršytas leidžiamas sugauti kiekis. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalimi, jei 2007 m. tam tikrų Reglamente (EB) Nr. 41/2007, Reglamente (EB) Nr. 2015/2006 ir Reglamente (EB) Nr. 1941/2006 nurodytų išteklių žuvų buvo sugauta daugiau nei leista iškrauti, atitinkamas svoris turėtų būti išskaičiuojamas iš 2008 m. nacionalinių kvotų. Šie išskaičiavimai atliekami atsižvelgiant į specialias nuostatas, taikomas regioninių žuvininkystės organizacijų kompetencijai priklausantiems ištekliams. |
| --- | --- |

(5)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 1 dalimi iš 2008 m. nacionalinių kvotų išskaičiuoti kiekiai turėtų atitikti kiekį, kuriuo buvo viršytas leidžiamas sugauti kiekis. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalimi, jei 2007 m. tam tikrų Reglamente (EB) Nr. 41/2007, Reglamente (EB) Nr. 2015/2006 ir Reglamente (EB) Nr. 1941/2006 nurodytų išteklių žuvų buvo sugauta daugiau nei leista iškrauti, atitinkamas svoris turėtų būti išskaičiuojamas iš 2008 m. nacionalinių kvotų. Šie išskaičiavimai atliekami atsižvelgiant į specialias nuostatas, taikomas regioninių žuvininkystės organizacijų kompetencijai priklausantiems ištekliams.

| (6) | Tam tikros valstybės narės remdamosi Reglamentu (EB) Nr. 847/96 paprašė leidimo 2007 m. iškrauti papildomus tam tikrų išteklių žuvų kiekius. Tačiau kiekiai, kuriais buvo viršyti leisti iškrauti kiekiai, turėtų būti išskaičiuoti iš jų 2008 m. kvotų. |
| --- | --- |

(6)

Tam tikros valstybės narės remdamosi Reglamentu (EB) Nr. 847/96 paprašė leidimo 2007 m. iškrauti papildomus tam tikrų išteklių žuvų kiekius. Tačiau kiekiai, kuriais buvo viršyti leisti iškrauti kiekiai, turėtų būti išskaičiuoti iš jų 2008 m. kvotų.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 147/2007, Reglamente (EB) Nr. 40/2008, Reglamente (EB) Nr. 1404/2007 ir Reglamente (EB) Nr. 2015/2006 nustatytos kvotos padidinamos, kaip nurodyta šio reglamento I priede, arba sumažinamos, kaip nurodyta II priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

1

(2)  OL L 115, 1996 5 9, p. 3.

2

(3)  OL L 384, 2006 12 29, p. 28. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1533/2007 (OL L 337, 2007 12 21, p. 21).

3

(4)  OL L 367, 2006 12 22, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 754/2007 (OL L 172, 2007 6 30, p. 26).

4

(5)  OL L 15, 2007 1 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1533/2007 (OL L 337, 2007 12 21, p. 21).

5

(6)  OL L 312, 2007 11 30, p. 1.

6

(7)  OL L 19, 2008 1 23, p. 1.

7

(8)  OL L 46, 2007 2 16, p. 10.

8

---

I PRIEDAS

Į 2008 M. KVOTAS PERKELTAS KIEKIS

| Šalies kodas | Rūšies kodas | Rūšis | Zona | Patikslintas kiekis 2007 m. | Nuokrypis | 2007 m. sužvejotas kiekis | 2007 m. sužvejotas kiekis taikant SS | Patikslintas kiekis (%)
  Perkeltas kiekis | Perkeltas kiekis | Pradinis kiekis 2008 m. | Persvarstytas kiekis 2008 m. | Naujas kodas 2008 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BEL | ANF/07. | Europinis jūrų velnias | VII zona | 2 255 | | 928,7 | 121,9 | 46,6 | 225,50 | 2 595 | 2 821 | |
| BEL | ANF/8ABDE. | Europinis jūrų velnias | VIIIa,b,d,e zonos | 101 | | 20,9 | | 20,7 | 10,10 | 0 | 10 | |
| BEL | COD/07A. | Atlantinė menkė | VIIa zona | 133 | | 65,7 | | 49,4 | 13,30 | 16 | 29 | |
| BEL | HAD/5BC6A. | Juodadėmė menkė | Vb ir VIa zonų EB vandenys | 17 | | 0,2 | | 1,2 | 1,70 | 7 | 9 | |
| BEL | HAD/6B1214 | Juodadėmė menkė | VIb,XII ir XIV zonos | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 16 | 17 | |
| BEL | HKE/2AC4-C | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | IIa ir IV zonų EB vandenys | 80 | | 58,5 | | 73,1 | 8,00 | 27 | 35 | |
| BEL | HKE/571214 | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VI, VII zonos; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 26 | | 10,6 | | 40,8 | 2,60 | 278 | 281 | |
| BEL | HKE/8ABDE. | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VIIIa,b,d,e zonos | 10 | | 2,7 | | 27,0 | 1,00 | 9 | 10 | |
| BEL | LEZ/8ABDE. | Megrimai | VIIIa,b,d,e zonos | 6 | | 3,3 | | 55,0 | 0,60 | 0 | 1 | |
| BEL | NEP/2AC4-C | Norveginis omaras | IIa ir IV zonų EB vandenys | 926 | | 194,1 | | 21,0 | 92,60 | 1 368 | 1 461 | |
| BEL | PLE/07A. | Jūrinė plekšnė | VIIa zona | 788 | | 179,8 | | 22,8 | 78,80 | 47 | 126 | |
| BEL | PLE/7FG. | Jūrinė plekšnė | VIIf, g zonos | 232 | | 174,9 | | 75,4 | 23,20 | 77 | 100 | |
| BEL | SOL/07A. | Europinis jūrų liežuvis | VIIa zona | 599 | | 288,6 | | 48,2 | 59,90 | 326 | 386 | |
| BEL | SOL/07D. | Europinis jūrų liežuvis | VIId zona | 1 846 | | 1 345,3 | | 72,9 | 184,60 | 1 775 | 1 960 | |
| BEL | SOL/24. | Europinis jūrų liežuvis | II ir IV zonų EB vandenys | 1 497 | | 936,7 | | 62,6 | 149,70 | 1 059 | 1 209 | |
| BEL | SOL/7FG. | Europinis jūrų liežuvis | VIIf, g zonos | 590 | | 538,9 | | 91,3 | 51,10 | 603 | 654 | |
| DEU | ANF/07. | Europinis jūrų velnias | VII zona | 245 | | 148,0 | | 60,4 | 24,50 | 289 | 314 | |
| DEU | BLI/245- | Melsvoji molva | II, IV ir V zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 7 | | 0,0 | | 0,0 | 0,70 | 6 | 7 | |
| DEU | BSF/1234- | Juodoji kalavija | I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 5 | 6 | |
| DEU | BSF/56712- | Juodoji kalavija | V, VI, VII ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 18 | | 0,0 | | 0,0 | 1,80 | 35 | 37 | |
| DEU | COD/3BC+24 | Atlantinė menkė | 22-24 pakvadračiai (EB vandenys) | 8 341 | | 7 626,6 | | 91,4 | 714,40 | 4 102 | 4 816 | |
| DEU | DWS/56789- | Gelminiai rykliai | V, VI, VII, VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 7 | | 0,1 | | 1,4 | 0,70 | 39 | 40 | |
| DEU | GFB/1234- | Siūlapelekė vėgėlė | I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| DEU | GFB/567- | Siūlapelekė vėgėlė | V, VI ir VII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| DEU | HAD/5BC6A. | Juodadėmė menkė | Vb ir VIa zonų EB vandenys | 20 | | 0,0 | | 0,0 | 2,00 | 9 | 11 | |
| DEU | HAD/6B1214 | Juodadėmė menkė | VIb, XII ir XIV zonos | 12 | | 0,0 | | 0,0 | 1,20 | 19 | 20 | |
| DEU | HER/3BC+24 | Atlantinė silkė | 22-24 pakvadračiai | 26 749 | | 22 903,0 | | 85,6 | 2 674,90 | 24 579 | 27 254 | |
| DEU | HKE/2AC4-C | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | IIa ir IV zonų EB vandenys | 107 | | 95,9 | | 89,6 | 10,70 | 126 | 137 | |
| DEU | JAX/578/14 | Paprastoji stauridė | VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 6 710 | | 4 525,8 | | 67,4 | 671,00 | 12 178 | 12 849 | |
| DEU | NEP/2AC4-C | Norveginis omaras | IIa ir IV zonų EB vandenys | 676 | | 580,2 | | 85,8 | 67,60 | 20 | 88 | |
| DEU | PLE/3BCD-C | Jūrinė plekšnė | III b, c, d (EB vandenys) | 330 | | 242,0 | | 73,3 | 33,00 | 255 | 288 | |
| DEU | RNG/3A/BCD | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 5 | 6 | |
| DEU | RNG/5B67- | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Vb, VI ir VIII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 9 | | 0,0 | | 0,0 | 0,90 | 9 | 10 | |
| DEU | RNG/8X14- | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 111 | | 0,0 | | 0,0 | 11,10 | 40 | 51 | |
| DEU | SOL/24. | Europinis jūrų liežuvis | II ir IV zonų EB vandenys | 732 | | 455,4 | | 62,2 | 73,20 | 847 | 920 | |
| DEU | SOL/3A/BCD | Europinis jūrų liežuvis | IIIa; IIIb, c, d zonų EB vandenys | 45 | | 41,0 | | 91,1 | 4,00 | 46 | 50 | |
| DEU | SPR/3BCD-C | Atlantinis šprotas | IIIb, c, d zonos (EB vandenys) | 31 603 | | 23 642,0 | | 74,8 | 3 160,30 | 28 403 | 31 563 | |
| DEU | WHB/1X14 | Šiaurinis žydrasis merlangas | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys | 37 819 | | 33 978,8 | 744 | 91,8 | 3 096,20 | 10 416 | 13 512 | |
| DNK | BLI/03- | Melsvoji molva | III zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 9 | | 0,4 | | 4,4 | 0,90 | 6 | 7 | |
| DNK | BLI/245- | Melsvoji molva | II, IV ir V zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 8 | | 0,1 | | 1,3 | 0,80 | 6 | 7 | |
| DNK | COD/3BC+24 | Atlantinė menkė | 22-24 pakvadračiai (EB vandenys) | 13 713 | | 12 105,0 | | 88,3 | 1 371,30 | 8 390 | 9 761 | |
| DNK | HER/3BC+24 | Atlantinė silkė | 22-24 pakvadračiai | 8 961 | | 5 445,9 | | 60,8 | 896,10 | 6 245 | 7 141 | |
| DNK | HKE/2AC4-C | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | IIa ir IV zonų EB vandenys | 1 153 | | 389,8 | | 33,8 | 115,30 | 1 096 | 1 211 | |
| DNK | HKE/3A/BCD | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | IIIa zona; IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenys | 1 575 | | 311,8 | | 19,8 | 157,50 | 1 499 | 1 657 | |
| DNK | JAX/578/14 | Paprastoji stauridė | VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų vandenys | 13 384 | | 7 971,7 | | 59,6 | 1 338,40 | 15 236 | 16 574 | |
| DNK | NEP/2AC4-C | Norveginis omaras | IIa ir IV zonų EB vandenys | 1 523 | | 772,2 | | 50,7 | 152,30 | 1 368 | 1 520 | |
| DNK | NEP/3A/BCD | Norveginis omaras | IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys | 4 063 | | 2 916,6 | | 71,8 | 406,30 | 3 800 | 4 206 | |
| DNK | PLE/3BCD-C | Jūrinė plekšnė | IIIb, c, d zonos (EB vandenys) | 2 968 | | 1 965,6 | | 66,2 | 296,80 | 2 293 | 2 590 | |
| DNK | SOL/24. | Europinis jūrų liežuvis | II ir IV zonų EB vandenys | 702 | | 415,3 | | 59,2 | 70,20 | 484 | 554 | |
| DNK | SOL/3A/BCD | Europinis jūrų liežuvis | IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys | 837 | | 568,6 | | 67,9 | 83,70 | 788 | 872 | |
| DNK | SPR/3BCD-C | Atlantinis šprotas | IIIb, c, d zonos (EB vandenys) | 43 788 | | 39 028,9 | | 89,1 | 4 378,80 | 44 833 | 49 212 | |
| DNK | WHB/1X14 | Šiaurinis žydrasis merlangas | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys | 43 257 | | 40 643,8 | 176,1 | 94,4 | 2 437,10 | 26 789 | 29 226 | |
| ESP | ANF/07. | Europinis jūrų velnias | VII zona | 2 150 | | 2 043,9 | | 95,1 | 106,10 | 1 031 | 1 137 | |
| ESP | ANF/8ABDE. | Europinis jūrų velnias | VIIIa,b,d,e zonos | 1 205 | | 695,6 | | 57,7 | 120,50 | 1 206 | 1 327 | |
| ESP | ANF/8C3411 | Europinis jūrų velnias | VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys | 1 541 | | 1 539,9 | | 99,9 | 1,10 | 1 629 | 1 630 | |
| ESP | BSF/8910- | Juodoji kalavija | VIII, IX ir X zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 13 | | 5,0 | | 38,5 | 1,30 | 13 | 14 | |
| ESP | DWS/12- | Gelminiai rykliai | XII zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 69 | | 4,3 | | 6,2 | 6,90 | 34 | 41 | |
| ESP | DWS/56789- | Gelminiai rykliai | V, VI, VII, VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 228 | | 204,0 | | 89,5 | 22,80 | 187 | 210 | |
| ESP | GFB/89- | Siūlapelekė vėgėlė | VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 225 | | 220,0 | | 97,8 | 5,00 | 242 | 247 | |
| ESP | HKE/571214 | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VI, VII zonos; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 10 871 | | 9 342,3 | 10,9 | 86,0 | 1 087,10 | 8 926 | 10 013 | |
| ESP | HKE/8ABDE. | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VIIIa, b, d, e zonos | 6 784 | | 4 491,0 | | 66,2 | 678,40 | 6 214 | 6 892 | |
| ESP | HKE/8C3411 | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys | 3 819 | | 3 816,8 | | 99,9 | 2,20 | 4 510 | 4 512 | |
| ESP | JAX/578/14 | Paprastoji stauridė | VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 1 642 | | 978,7 | | 59,6 | 164,20 | 16 631 | 16 795 | |
| ESP | JAX/8C9. | Paprastoji stauridė | VIIIc ir IX zonos | 29 622 | | 29 597,6 | | 99,9 | 24,40 | 31 069 | 31 093 | |
| ESP | LEZ/8ABDE. | Megrimai | VIIIa, b, d, e zonos | 1 302 | | 294,4 | | 22,6 | 130,20 | 1 176 | 1 306 | |
| ESP | LEZ/8C3411 | Megrimai | VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys | 1 310 | | 960,7 | | 73,3 | 131,00 | 1 320 | 1 451 | |
| ESP | NEP/07. | Norveginis omaras | VII zona | 1 504 | | 447,1 | | 29,7 | 150,40 | 1 509 | 1 659 | |
| ESP | NEP/08C. | Norveginis omaras | VIIIc zona | 115 | | 84,3 | | 73,3 | 11,50 | 119 | 131 | |
| ESP | NEP/5BC6. | Norveginis omaras | VI zona; Vb zonos EB vandenys | 43 | | 2,0 | | 4,7 | 4,30 | 40 | 44 | |
| ESP | NEP/8ABDE. | Norveginis omaras | VIIIa, b, d, e zonos | 55 | | 0,4 | | 0,7 | 5,50 | 259 | 265 | |
| ESP | NEP/9/3411 | Norveginis omaras | IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys | 123 | | 116,2 | | 94,5 | 6,80 | 104 | 111 | |
| ESP | ORY/06- | Islandinis pjūklapilvis beriksas | VI zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 4 | 5 | 06C- |
| ESP | RNG/8X14- | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 5 765 | | 5 753,1 | | 99,8 | 11,90 | 4 391 | 4 403 | |
| ESP | SBR/09- | Raudonpelekis pagelas | IX zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 850 | | 85,0 | | 10,0 | 85,00 | 850 | 935 | |
| ESP | SBR/10- | Raudonpelekis pagelas | X zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| ESP | WHB/8C3411 | Šiaurinis žydrasis merlangas | VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys | 43 707 | | 26 953,3 | | 61,7 | 4 370,70 | 25 686 | 30 057 | |
| EST | COD/3BC+24 | Atlantinė menkė | 22-24 pakvadračiai (EB vandenys) | 174 | | 73,3 | | 42,1 | 17,40 | 186 | 203 | |
| EST | HER/03D.RG | Atlantinė silkė | 28.1 pakvadratis | 19 164 | | 12 763,8 | | 66,6 | 1 916,40 | 16 668 | 18 584 | |
| FIN | HER/30/31. | Atlantinė silkė | 30-31 pakvadračiai | 82 809 | | 71 089,7 | | 85,8 | 8 280,90 | 71 344 | 79 625 | |
| FRA | ALF/3X14- | Paprastieji beriksai | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 30 | | 0,0 | | 0,0 | 3,00 | 20 | 23 | |
| FRA | ANF/07. | Europinis jūrų velnias | VII zona | 17 055 | | 12 703,5 | | 74,5 | 1 705,50 | 16 651 | 18 357 | |
| FRA | ANF/8ABDE. | Europinis jūrų velnias | VIIIa, b, d, e zonos | 7 333 | | 5 835,3 | | 79,6 | 733,30 | 6 714 | 7 447 | |
| FRA | ANF/8C3411 | Europinis jūrų velnias | VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys | 34 | | 23,3 | | 68,5 | 3,40 | 2 | 5 | |
| FRA | BLI/245- | Melsvoji molva | II, IV ir V zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 55 | | 41,8 | | 76,0 | 5,50 | 34 | 40 | |
| FRA | BLI/67- | Melsvoji molva | VI ir VII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 2 140 | | 1 960,1 | | 91,6 | 179,90 | 1 518 | 1 698 | |
| FRA | BSF/1234- | Juodoji kalavija | I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 5 | | 1,6 | | 32,0 | 0,50 | 5 | 6 | |
| FRA | BSF/56712- | Juodoji kalavija | V, VI, VII ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 2 617 | | 2 324,9 | | 88,8 | 261,70 | 2 433 | 2 695 | |
| FRA | BSF/8910- | Juodoji kalavija | VIII, IX ir X zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 111 | | 20,4 | | 18,4 | 11,10 | 31 | 42 | |
| FRA | COD/07A. | Atlantinė menkė | VIIa zona | 62 | | 9,8 | | 15,8 | 6,20 | 44 | 50 | |
| FRA | COD/561214 | Atlantinė menkė | VI zona; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV tarptautiniai vandenys | 101 | | 91,5 | | 90,6 | 9,50 | 64 | 74 | |
| FRA | DWS/56789- | Gelminiai rykliai | V, VI, VII, VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 1 311 | | 929,1 | | 70,9 | 131,10 | 676 | 807 | |
| FRA | GFB/1012- | Siūlapelekė vėgėlė | X ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| FRA | GFB/1234- | Siūlapelekė vėgėlė | I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 10 | | 1,1 | | 11,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| FRA | GFB/567- | Siūlapelekė vėgėlė | V, VI ir VII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 677 | | 609,5 | | 90,0 | 67,50 | 356 | 424 | |
| FRA | GFB/89- | Siūlapelekė vėgėlė | VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 26 | | 22,5 | | 86,5 | 2,60 | 15 | 18 | |
| FRA | HAD/5BC6A. | Juodadėmė menkė | Vb ir VIa zonų EB vandenys | 803 | | 218,7 | | 27,2 | 80,30 | 366 | 446 | |
| FRA | HAD/6B1214 | Juodadėmė menkė | VIb, XII ir XIV zonos | 515 | | 0,6 | | 0,1 | 51,50 | 763 | 815 | |
| FRA | HER/7G-K. | Atlantinė silkė | VIIg, h, j, k zonos | 587 | | 577,8 | | 98,4 | 9,20 | 487 | 496 | |
| FRA | HKE/2AC4-C | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | IIa ir IV zonų EB vandenys | 257 | | 246,1 | | 95,8 | 10,90 | 243 | 254 | |
| FRA | HKE/571214 | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VI ir VII zonos, Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 12 370 | | 6 787,2 | 0,2 | 54,9 | 1 237,00 | 13 785 | 15 022 | |
| FRA | HKE/8ABDE. | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VIII a, b, d, e zonos | 14 349 | | 4 708,0 | | 32,8 | 1 434,90 | 13 955 | 15 390 | |
| FRA | HKE/8C3411 | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys | 251 | | 179,0 | | 71,3 | 25,10 | 433 | 458 | |
| FRA | JAX/578/14 | Paprastoji stauridė | VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV tarptautiniai vandenys | 21 839 | | 12 413,8 | | 56,8 | 2 183,90 | 8 047 | 10 231 | |
| FRA | JAX/8C9. | Paprastoji stauridė | VIIIc ir IX zonos | 415 | | 12,2 | | 2,9 | 41,50 | 393 | 435 | |
| FRA | LEZ/8ABDE. | Megrimai | VIIIa, b, d, e zonos | 1 055 | | 589,2 | | 55,8 | 105,50 | 949 | 1 055 | |
| FRA | LEZ/8C3411 | Megrimai | VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys | 72 | | 12,8 | | 17,8 | 7,20 | 66 | 73 | |
| FRA | NEP/07. | Norveginis omaras | VII zona | 6 696 | | 2 373,0 | | 35,4 | 669,60 | 6 116 | 6 786 | |
| FRA | NEP/08C. | Norveginis omaras | VIIIc zona | 32 | | 14,5 | | 45,3 | 3,20 | 5 | 8 | |
| FRA | NEP/2AC4-C | Norveginis omaras | IIa ir IV zonų EB vandenys | 44 | | 0,0 | | 0,0 | 4,40 | 40 | 44 | |
| FRA | NEP/5BC6. | Norveginis omaras | VI zona; Vb zonos EB vandenys | 176 | | 0,8 | | 0,5 | 17,60 | 161 | 179 | |
| FRA | NEP/8ABDE. | Norveginis omaras | VIIIa, b, d, e zonos | 4 444 | | 3 093,5 | | 69,6 | 444,40 | 4 061 | 4 505 | |
| FRA | ORY/06- | Islandinis pjūklapilvis beriksas | VI zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 33 | | 11,0 | | 33,3 | 3,30 | 22 | 25 | 06C- |
| FRA | ORY/07- | Islandinis pjūklapilvis beriksas | VII zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 147 | | 136,9 | | 93,1 | 10,10 | 98 | 108 | 07C- |
| FRA | ORY/1X14- | Islandinis pjūklapilvis beriksas | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 31 | | 24,3 | | 78,4 | 3,10 | 15 | 18 | 1CX14C |
| FRA | PLE/07A. | Jūrinė plekšnė | VIIa zona | 23 | | 2,2 | | 9,6 | 2,30 | 21 | 23 | |
| FRA | PLE/7FG. | Jūrinė plekšnė | VIIf, g zonos | 105 | | 101,2 | | 96,4 | 3,80 | 139 | 143 | |
| FRA | RNG/1245A- | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | I, II, IV ir Va zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 14 | | 4,5 | | 32,1 | 1,40 | 14 | 15 | |
| FRA | RNG/5B67- | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Vb, VI ir VIII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 3 841 | | 1 868,0 | | 48,6 | 384,10 | 3 789 | 4 173 | |
| FRA | RNG/8X14- | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 202 | | 30,5 | | 15,1 | 20,20 | 202 | 222 | |
| FRA | SBR/678- | Raudonpelekis pagelas | VI, VII ir VIII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 94,5 | | 89,7 | | 94,9 | 4,80 | 12 | 17 | |
| FRA | SOL/07A. | Europinis jūrų liežuvis | VIIa zona | 6 | | 0,6 | | 10,0 | 0,60 | 4 | 5 | |
| FRA | SOL/07D. | Europinis jūrų liežuvis | VIId zona | 3 691 | | 1 821,4 | | 49,3 | 369,10 | 3 550 | 3 919 | |
| FRA | SOL/24. | Europinis jūrų liežuvis | II ir IV zonų EB vandenys | 629 | | 447,2 | | 71,1 | 62,90 | 212 | 275 | |
| FRA | SOL/7FG. | Europinis jūrų liežuvis | VIIf, g zonos | 100 | | 85,5 | | 85,5 | 10,00 | 60 | 70 | |
| FRA | SOL/8AB. | Europinis jūrų liežuvis | VIIIa, b zonos | 4 023 | | 3 605,6 | | 89,6 | 402,30 | 3 823 | 4 225 | |
| FRA | WHB/1X14 | Šiaurinis žydrasis merlangas | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys | 28 445 | | 14 378,8 | | 50,5 | 2 844,50 | 18 643 | 21 488 | |
| GBR | ANF/07. | Europinis jūrų velnias | VII zona | 5 468 | | 4 470,1 | 82,9 | 83,3 | 546,80 | 5 050 | 5 597 | |
| GBR | COD/07A. | Atlantinė menkė | VIIa zona | 724 | | 425,6 | | 58,8 | 72,40 | 345 | 417 | |
| GBR | COD/561214 | Atlantinė menkė | VI zona; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 360,8 | | 303,3 | | 84,1 | 36,08 | 241 | 277 | |
| GBR | COD/7X7A34 | Atlantinė menkė | VIIb-k zonos, VIII, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys | 601 | | 569,5 | | 94,8 | 31,50 | 328 | 360 | |
| GBR | HAD/5BC6A. | Juodadėmė menkė | Vb ir VIa zonų EB vandenys | 6 080 | | 2 761,7 | | 45,4 | 608,00 | 4 743 | 5 351 | |
| GBR | HAD/6B1214 | Juodadėmė menkė | VIb, XII ir XIV zonos | 3 659 | | 1 643,0 | | 44,9 | 365,90 | 5 574 | 5 940 | |
| GBR | HER/07A/MM | Atlantinė silkė | VIIa zona | 4 699 | | 4 629,7 | | 98,5 | 69,30 | 3 550 | 3 619 | |
| GBR | HER/7G-K. | Atlantinė silkė | VIIg, h, j, k zonos | 64 | | 63,3 | | 98,9 | 0,70 | 10 | 11 | |
| GBR | HKE/2AC4-C | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | IIa ir IV zonų EB vandenys | 398 | | 360,4 | | 90,6 | 37,60 | 341 | 379 | |
| GBR | HKE/571214 | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VI ir VII zonos; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV tarptautiniai vandenys | 5 775 | | 3 322,7 | 0,3 | 57,5 | 577,50 | 5 442 | 6 020 | |
| GBR | JAX/578/14 | Paprastoji stauridė | VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 11 910 | | 10 159,6 | | 85,3 | 1 191,00 | 16 470 | 17 661 | |
| GBR | NEP/07. | Norveginis omaras | VII zona | 9 119 | | 7 044,7 | | 77,3 | 911,90 | 8 251 | 9 163 | |
| GBR | NEP/2AC4-C | Norveginis omaras | IIa ir IV EB vandenys | 24 462 | | 20 923,2 | | 85,5 | 2 446,20 | 22 644 | 25 090 | |
| GBR | NEP/5BC6. | Norveginis omaras | VI zona; Vb zonos EB vandenys | 21 178 | | 16 055,6 | | 75,8 | 2 117,80 | 19 415 | 21 533 | |
| GBR | PLE/07A. | Jūrinė plekšnė | VIIa zona | 708 | | 415,1 | | 58,6 | 70,80 | 558 | 629 | |
| GBR | PLE/7FG. | Jūrinė plekšnė | VIIf, g zonos | 72 | | 60,9 | | 84,6 | 7,20 | 73 | 80 | |
| GBR | SOL/07A. | Europinis jūrų liežuvis | VIIa zona | 204 | | 70,5 | | 34,6 | 20,40 | 146 | 166 | |
| GBR | SOL/07D. | Europinis jūrų liežuvis | VIId zona | 1 315 | | 780,1 | | 59,3 | 131,50 | 1 268 | 1 400 | |
| GBR | SOL/24. | Europinis jūrų liežuvis | II ir IV zonų EB vandenys | 1 406 | | 1 190,7 | | 84,7 | 140,60 | 545 | 686 | |
| GBR | SOL/7FG. | Europinis jūrų liežuvis | VIIf, g zonos | 272 | | 244,1 | | 89,7 | 27,20 | 271 | 298 | |
| GBR | WHB/1X14 | Šiaurinis žydrasis merlangas | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys | 55 565 | | 53 666,7 | | 96,6 | 1 898,30 | 34 759 | 36 657 | |
| GBR | ALF/3X14- | Paprastieji beriksai | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 10 | | 0,6 | | 6,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| GBR | BLI/245- | Melsvoji molva | II, IV ir V zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 19 | | 5,5 | | 28,9 | 1,90 | 20 | 22 | |
| GBR | BLI/67- | Melsvoji molva | VI ir VII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 222 | | 174,2 | | 78,5 | 22,20 | 386 | 408 | |
| GBR | BSF/1234- | Juodoji kalavija | I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 5 | 6 | |
| GBR | BSF/56712- | Juodoji kalavija | V, VI, VII ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 93 | | 56,4 | | 60,6 | 9,30 | 173 | 182 | |
| GBR | DWS/56789- | Gelminiai rykliai | V, VI, VII, VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 467 | | 83,1 | | 17,8 | 46,70 | 375 | 422 | |
| GBR | GFB/1234- | Siūlapelekė vėgėlė | I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 16 | | 2,2 | | 13,8 | 1,60 | 16 | 18 | |
| GBR | GFB/567- | Siūlapelekė vėgėlė | V, VI ir VII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 709 | | 343,5 | | 48,4 | 70,90 | 814 | 885 | |
| GBR | GFB/1012- | Siūlapelekė vėgėlė | X ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| GBR | ORY/06- | Islandinis pjūklapilvis beriksas | VI zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 4 | 5 | 06C- |
| GBR | RNG/5B67- | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Vb, VI ir VIII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 170 | | 4,3 | | 2,5 | 17,00 | 222 | 239 | |
| GBR | RNG/8X14- | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 18 | | 0,0 | | 0,0 | 1,80 | 18 | 20 | |
| GBR | SBR/10- | Raudonpelekis pagelas | X zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| IRL | ANF/07. | Europinis jūrų velnias | VII zona | 3 162 | | 2 938,7 | | 92,9 | 223,30 | 2 128 | 2 351 | |
| IRL | BSF/56712- | Juodoji kalavija | V, VI, VII ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 122 | | 121,3 | | 99,4 | 0,70 | 87 | 88 | |
| IRL | COD/07A. | Atlantinė menkė | VIIa zona | 743 | | 608,1 | | 81,8 | 74,30 | 790 | 864 | |
| IRL | DWS/12- | Gelminiai rykliai | XII zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 2 | 3 | |
| IRL | DWS/56789- | Gelminiai rykliai | V, VI, VII, VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 9 | | 7,3 | | 81,1 | 0,90 | 109 | 110 | |
| IRL | HAD/5BC6A. | Juodadėmė menkė | Vb ir VIa zonų EB vandenys | 1 105 | | 759,4 | | 68,7 | 110,50 | 995 | 1 106 | |
| IRL | HAD/6B1214 | Juodadėmė menkė | VIb, XII ir XIV zonos | 468 | | 339,1 | | 72,5 | 46,80 | 544 | 591 | |
| IRL | HER/07A/MM | Atlantinė silkė | VIIa zona | 587 | | 0,0 | | 0,0 | 58,70 | 1 250 | 1 309 | |
| IRL | HER/6AS7BC | Atlantinė silkė | VIaS zona, VIIb, c zonos | 13 732 | | 12 174,5 | | 88,7 | 1 373,20 | 10 584 | 11 957 | |
| IRL | HER/7G-K. | Atlantinė silkė | VIIg, h, j, k zonos | 9 109 | | 8 267,6 | | 90,8 | 841,40 | 6 818 | 7 659 | |
| IRL | HKE/571214 | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VI, VII zonos; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 1 765 | | 1 427,6 | | 80,9 | 176,50 | 1 670 | 1 847 | |
| IRL | JAX/578/14 | Paprastoji stauridė | VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 34 297 | | 29 133,5 | | 84,9 | 3 429,70 | 39 646 | 43 076 | |
| IRL | NEP/5BC6. | Norveginis omaras | VI zona; Vb zonos EB vandenys | 383 | | 161,2 | | 42,1 | 38,30 | 269 | 307 | |
| IRL | ORY/06- | Islandinis pjūklapilvis beriksas | VI zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 7 | | 0,0 | | 0,0 | 0,70 | 4 | 5 | 06C- |
| IRL | ORY/1X14- | Islandinis pjūklapilvis beriksas | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 4 | 5 | 1CX14C |
| IRL | PLE/07A. | Jūrinė plekšnė | VIIa zona | 507 | | 192,9 | | 38,0 | 50,70 | 1 209 | 1 260 | |
| IRL | PLE/7FG. | Jūrinė plekšnė | VIIf, g zonos | 59 | | 57,6 | | 97,6 | 1,40 | 202 | 203 | |
| IRL | POK/561214 | Ledjūrio menkė | VI zona; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 514 | | 321,5 | | 62,5 | 51,40 | 483 | 534 | |
| IRL | RNG/5B67- | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Vb, VI ir VIII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 323 | | 29,7 | | 9,2 | 32,30 | 299 | 331 | |
| IRL | RNG/8X14- | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 9 | 10 | |
| IRL | SAN/2A3A4. | Paprastasis tobis | IIIa zona; IIa ir IV zonų EB vandenys | 148 972 | | | | 0,0 | 14 897,20 | 0 | 14 897 | |
| IRL | WHB/1X14 | Šiaurinis žydrasis merlangas | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys | 34 498 | | 31 091,8 | | 90,1 | 3 406,20 | 20 745 | 24 151 | |
| LTU | JAX/578/14 | Paprastoji stauridė | VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 6 437 | | 3 466,7 | | 53,9 | 643,70 | 0 | 644 | |
| LTU | SPR/3BCD-C | Atlantinis šprotas | IIIb, c, d zonos (EB vandenys) | 22 027 | | 14 773,5 | | 67,1 | 2 202,70 | 22 745 | 24 948 | |
| LTU | WHB/1X14 | Šiaurinis žydrasis merlangas | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys | 9 974 | | 9 812,0 | | 98,4 | 162,00 | 0 | 162 | |
| NLD | ANF/07. | Europinis jūrų velnias | VII zona | 112 | | 13,6 | | 12,1 | 11,20 | 336 | 347 | |
| NLD | COD/07A. | Atlantinė menkė | VIIa zona | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 4 | 5 | |
| NLD | COD/7X7A34 | Atlantinė menkė | VIIb-k zonos, VIII, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys | 51 | | 46,6 | | 91,4 | 4,40 | 25 | 29 | |
| NLD | HER/6AS7BC | Atlantinė silkė | VIaS zona, VIIb, c zonos | 258 | | 254,4 | | 98,6 | 3,60 | 1 058 | 1 062 | |
| NLD | HER/7G-K. | Atlantinė silkė | VIIg, h, ,j, k zonos | 473 | | 461,8 | | 97,6 | 11,20 | 487 | 498 | |
| NLD | HKE/2AC4-C | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | IIa ir IV zonų EB vandenys | 47 | | 29,9 | | 63,6 | 4,70 | 63 | 68 | |
| NLD | HKE/571214 | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VI ir VII zonos; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 201 | 1 | 63,6 | 1 | 32,0 | 20,10 | 180 | 200 | |
| NLD | JAX/578/14 | Paprastoji stauridė | VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | 52 731 | | 40 530,0 | | 76,9 | 5 273,10 | 58 102 | 63 375 | |
| NLD | NEP/2AC4-C | Norveginis omaras | IIa ir IV zonų EB vandenys | 1 367 | | 1 155,6 | | 84,5 | 136,70 | 704 | 841 | |
| NLD | SOL/24. | Europinis jūrų liežuvis | II ir IV zonų EB vandenys | 11 887 | | 10 348,8 | | 87,1 | 1 188,70 | 9 563 | 10 752 | |
| NLD | WHB/1X14 | Šiaurinis žydrasis merlangas | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys | 88 561 | | 79 699,6 | 69,9 | 90,1 | 8 791,50 | 32 666 | 41 458 | |
| POL | HER/3BC+24 | Atlantinė silkė | 22-24 pakvadračiai | 6 441 | | 2 935,8 | | 45,6 | 644,10 | 5 797 | 6 441 | |
| POL | SPR/3BCD-C | Atlantinis šprotas | IIIb, c, d zonos (EB vandenys) | 121 135 | | 57 801,8 | | 47,7 | 12 113,50 | 133 435 | 145 549 | |
| PRT | BSF/8910- | Juodoji kalavija | VIII, IX ir X zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 3 876 | | 3 466,6 | | 89,4 | 387,60 | 3 956 | 4 344 | |
| PRT | BSF/C3412- | Juodoji kalavija | CECAF 34.1.2 EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 4 285 | | 3 086,9 | | 72,0 | 428,50 | 4 285 | 4 714 | |
| PRT | DWS/10- | Gelminiai rykliai | X zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 20 | | 10,5 | | 52,5 | 2,00 | 20 | 22 | |
| PRT | GFB/1012- | Siūlapelekė vėgėlė | X ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 43 | | 16,9 | | 39,3 | 4,30 | 43 | 47 | |
| PRT | JAX/8C9. | Paprastoji stauridė | VIIIc ir IX zonos | 25 036 | | 14 498,8 | | 57,9 | 2 503,60 | 26 288 | 28 792 | |
| PRT | NEP/9/3411 | Norveginis omaras | IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys | 328 | | 267,8 | | 81,6 | 32,80 | 311 | 344 | |
| PRT | SBR/09- | Raudonpelekis pagelas | IX zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 230 | | 187,2 | | 81,4 | 23,00 | 230 | 253 | |
| SWE | BLI/03- | Melsvoji molva | III zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai | 8 | | 0,0 | | 0,0 | 0,80 | 6 | 7 | |
| SWE | COD/3BC+24 | Atlantinė menkė | 22-24 pakvadračiai (EB vandenys) | 3 602 | | 2 960,2 | | 82,2 | 360,20 | 2 989 | 3 349 | |
| SWE | HER/30/31. | Atlantinė silkė | 30-31 pakvadračiai | 16 501 | | 3 626,1 | | 22,0 | 1 650,10 | 15 676 | 17 326 | |
| SWE | HER/3BC+24 | Atlantinė menkė | 22-24 pakvadračiai | 8 806 | | 7 724,6 | | 87,7 | 880,60 | 7 926 | 8 807 | |
| SWE | HKE/3A/BCD | Norveginis omaras | IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys | 125 | | 45,8 | | 36,6 | 12,50 | 128 | 141 | |
| SWE | NEP/3A/BCD | Norveginis omaras | IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys | 1 509 | | 1 462,7 | | 96,9 | 46,30 | 1 359 | 1 405 | |
| SWE | PLE/3BCD-C | Jūrinė plekšnė | IIIb, c, d zonos (EB vandenys) | 192 | | 170,5 | | 88,8 | 19,20 | 173 | 192 | |
| SWE | RNG/3A/BCD | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | IIIa zona ir IIIb, c, d zonų EB vandenys | 52 | | 0,0 | | 0,0 | 5,20 | 49 | 54 | |
| SWE | SOL/3A/BCD | Europinis jūrų liežuvis | IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys | 46 | | 44,3 | | 96,3 | 1,70 | 30 | 32 | |
| SWE | SPR/3BCD-C | Atlantinis šprotas | IIIb, c, d zonos (EB vandenys) | 94 970 | | 86 272,2 | | 90,8 | 8 697,80 | 86 670 | 95 368 | |
| SWE | WHB/1X14 | Šiaurinis žydrasis merlangas | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys | 539 | | 148,8 | | 27,6 | 53,90 | 6 627 | 6 681 | |

Šalies kodas

Rūšies kodas

Rūšis

Zona

Patikslintas kiekis 2007 m.

Nuokrypis

2007 m. sužvejotas kiekis

2007 m. sužvejotas kiekis taikant SS

Patikslintas kiekis (%)

Perkeltas kiekis

Perkeltas kiekis

Pradinis kiekis 2008 m.

Persvarstytas kiekis 2008 m.

Naujas kodas 2008 m.

BEL

ANF/07.

Europinis jūrų velnias

VII zona

2 255

928,7

121,9

46,6

225,50

2 595

2 821

BEL

ANF/8ABDE.

Europinis jūrų velnias

VIIIa,b,d,e zonos

101

20,9

20,7

10,10

0

10

BEL

COD/07A.

Atlantinė menkė

VIIa zona

133

65,7

49,4

13,30

16

29

BEL

HAD/5BC6A.

Juodadėmė menkė

Vb ir VIa zonų EB vandenys

17

0,2

1,2

1,70

7

9

BEL

HAD/6B1214

Juodadėmė menkė

VIb,XII ir XIV zonos

10

0,0

0,0

1,00

16

17

BEL

HKE/2AC4-C

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

IIa ir IV zonų EB vandenys

80

58,5

73,1

8,00

27

35

BEL

HKE/571214

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VI, VII zonos; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

26

10,6

40,8

2,60

278

281

BEL

HKE/8ABDE.

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VIIIa,b,d,e zonos

10

2,7

27,0

1,00

9

10

BEL

LEZ/8ABDE.

Megrimai

VIIIa,b,d,e zonos

6

3,3

55,0

0,60

0

1

BEL

NEP/2AC4-C

Norveginis omaras

IIa ir IV zonų EB vandenys

926

194,1

21,0

92,60

1 368

1 461

BEL

PLE/07A.

Jūrinė plekšnė

VIIa zona

788

179,8

22,8

78,80

47

126

BEL

PLE/7FG.

Jūrinė plekšnė

VIIf, g zonos

232

174,9

75,4

23,20

77

100

BEL

SOL/07A.

Europinis jūrų liežuvis

VIIa zona

599

288,6

48,2

59,90

326

386

BEL

SOL/07D.

Europinis jūrų liežuvis

VIId zona

1 846

1 345,3

72,9

184,60

1 775

1 960

BEL

SOL/24.

Europinis jūrų liežuvis

II ir IV zonų EB vandenys

1 497

936,7

62,6

149,70

1 059

1 209

BEL

SOL/7FG.

Europinis jūrų liežuvis

VIIf, g zonos

590

538,9

91,3

51,10

603

654

DEU

ANF/07.

Europinis jūrų velnias

VII zona

245

148,0

60,4

24,50

289

314

DEU

BLI/245-

Melsvoji molva

II, IV ir V zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

7

0,0

0,0

0,70

6

7

DEU

BSF/1234-

Juodoji kalavija

I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

5

0,0

0,0

0,50

5

6

DEU

BSF/56712-

Juodoji kalavija

V, VI, VII ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

18

0,0

0,0

1,80

35

37

DEU

COD/3BC+24

Atlantinė menkė

22-24 pakvadračiai (EB vandenys)

8 341

7 626,6

91,4

714,40

4 102

4 816

DEU

DWS/56789-

Gelminiai rykliai

V, VI, VII, VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

7

0,1

1,4

0,70

39

40

DEU

GFB/1234-

Siūlapelekė vėgėlė

I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

10

0,0

0,0

1,00

10

11

DEU

GFB/567-

Siūlapelekė vėgėlė

V, VI ir VII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

10

0,0

0,0

1,00

10

11

DEU

HAD/5BC6A.

Juodadėmė menkė

Vb ir VIa zonų EB vandenys

20

0,0

0,0

2,00

9

11

DEU

HAD/6B1214

Juodadėmė menkė

VIb, XII ir XIV zonos

12

0,0

0,0

1,20

19

20

DEU

HER/3BC+24

Atlantinė silkė

22-24 pakvadračiai

26 749

22 903,0

85,6

2 674,90

24 579

27 254

DEU

HKE/2AC4-C

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

IIa ir IV zonų EB vandenys

107

95,9

89,6

10,70

126

137

DEU

JAX/578/14

Paprastoji stauridė

VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

6 710

4 525,8

67,4

671,00

12 178

12 849

DEU

NEP/2AC4-C

Norveginis omaras

IIa ir IV zonų EB vandenys

676

580,2

85,8

67,60

20

88

DEU

PLE/3BCD-C

Jūrinė plekšnė

III b, c, d (EB vandenys)

330

242,0

73,3

33,00

255

288

DEU

RNG/3A/BCD

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys

6

0,0

0,0

0,60

5

6

DEU

RNG/5B67-

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

Vb, VI ir VIII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

9

0,0

0,0

0,90

9

10

DEU

RNG/8X14-

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

111

0,0

0,0

11,10

40

51

DEU

SOL/24.

Europinis jūrų liežuvis

II ir IV zonų EB vandenys

732

455,4

62,2

73,20

847

920

DEU

SOL/3A/BCD

Europinis jūrų liežuvis

IIIa; IIIb, c, d zonų EB vandenys

45

41,0

91,1

4,00

46

50

DEU

SPR/3BCD-C

Atlantinis šprotas

IIIb, c, d zonos (EB vandenys)

31 603

23 642,0

74,8

3 160,30

28 403

31 563

DEU

WHB/1X14

Šiaurinis žydrasis merlangas

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

37 819

33 978,8

744

91,8

3 096,20

10 416

13 512

DNK

BLI/03-

Melsvoji molva

III zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

9

0,4

4,4

0,90

6

7

DNK

BLI/245-

Melsvoji molva

II, IV ir V zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

8

0,1

1,3

0,80

6

7

DNK

COD/3BC+24

Atlantinė menkė

22-24 pakvadračiai (EB vandenys)

13 713

12 105,0

88,3

1 371,30

8 390

9 761

DNK

HER/3BC+24

Atlantinė silkė

22-24 pakvadračiai

8 961

5 445,9

60,8

896,10

6 245

7 141

DNK

HKE/2AC4-C

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

IIa ir IV zonų EB vandenys

1 153

389,8

33,8

115,30

1 096

1 211

DNK

HKE/3A/BCD

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

IIIa zona; IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenys

1 575

311,8

19,8

157,50

1 499

1 657

DNK

JAX/578/14

Paprastoji stauridė

VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų vandenys

13 384

7 971,7

59,6

1 338,40

15 236

16 574

DNK

NEP/2AC4-C

Norveginis omaras

IIa ir IV zonų EB vandenys

1 523

772,2

50,7

152,30

1 368

1 520

DNK

NEP/3A/BCD

Norveginis omaras

IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys

4 063

2 916,6

71,8

406,30

3 800

4 206

DNK

PLE/3BCD-C

Jūrinė plekšnė

IIIb, c, d zonos (EB vandenys)

2 968

1 965,6

66,2

296,80

2 293

2 590

DNK

SOL/24.

Europinis jūrų liežuvis

II ir IV zonų EB vandenys

702

415,3

59,2

70,20

484

554

DNK

SOL/3A/BCD

Europinis jūrų liežuvis

IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys

837

568,6

67,9

83,70

788

872

DNK

SPR/3BCD-C

Atlantinis šprotas

IIIb, c, d zonos (EB vandenys)

43 788

39 028,9

89,1

4 378,80

44 833

49 212

DNK

WHB/1X14

Šiaurinis žydrasis merlangas

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

43 257

40 643,8

176,1

94,4

2 437,10

26 789

29 226

ESP

ANF/07.

Europinis jūrų velnias

VII zona

2 150

2 043,9

95,1

106,10

1 031

1 137

ESP

ANF/8ABDE.

Europinis jūrų velnias

VIIIa,b,d,e zonos

1 205

695,6

57,7

120,50

1 206

1 327

ESP

ANF/8C3411

Europinis jūrų velnias

VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys

1 541

1 539,9

99,9

1,10

1 629

1 630

ESP

BSF/8910-

Juodoji kalavija

VIII, IX ir X zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

13

5,0

38,5

1,30

13

14

ESP

DWS/12-

Gelminiai rykliai

XII zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

69

4,3

6,2

6,90

34

41

ESP

DWS/56789-

Gelminiai rykliai

V, VI, VII, VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

228

204,0

89,5

22,80

187

210

ESP

GFB/89-

Siūlapelekė vėgėlė

VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

225

220,0

97,8

5,00

242

247

ESP

HKE/571214

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VI, VII zonos; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

10 871

9 342,3

10,9

86,0

1 087,10

8 926

10 013

ESP

HKE/8ABDE.

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VIIIa, b, d, e zonos

6 784

4 491,0

66,2

678,40

6 214

6 892

ESP

HKE/8C3411

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys

3 819

3 816,8

99,9

2,20

4 510

4 512

ESP

JAX/578/14

Paprastoji stauridė

VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

1 642

978,7

59,6

164,20

16 631

16 795

ESP

JAX/8C9.

Paprastoji stauridė

VIIIc ir IX zonos

29 622

29 597,6

99,9

24,40

31 069

31 093

ESP

LEZ/8ABDE.

Megrimai

VIIIa, b, d, e zonos

1 302

294,4

22,6

130,20

1 176

1 306

ESP

LEZ/8C3411

Megrimai

VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys

1 310

960,7

73,3

131,00

1 320

1 451

ESP

NEP/07.

Norveginis omaras

VII zona

1 504

447,1

29,7

150,40

1 509

1 659

ESP

NEP/08C.

Norveginis omaras

VIIIc zona

115

84,3

73,3

11,50

119

131

ESP

NEP/5BC6.

Norveginis omaras

VI zona; Vb zonos EB vandenys

43

2,0

4,7

4,30

40

44

ESP

NEP/8ABDE.

Norveginis omaras

VIIIa, b, d, e zonos

55

0,4

0,7

5,50

259

265

ESP

NEP/9/3411

Norveginis omaras

IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys

123

116,2

94,5

6,80

104

111

ESP

ORY/06-

Islandinis pjūklapilvis beriksas

VI zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

6

0,0

0,0

0,60

4

5

06C-

ESP

RNG/8X14-

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

5 765

5 753,1

99,8

11,90

4 391

4 403

ESP

SBR/09-

Raudonpelekis pagelas

IX zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

850

85,0

10,0

85,00

850

935

ESP

SBR/10-

Raudonpelekis pagelas

X zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

10

0,0

0,0

1,00

10

11

ESP

WHB/8C3411

Šiaurinis žydrasis merlangas

VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys

43 707

26 953,3

61,7

4 370,70

25 686

30 057

EST

COD/3BC+24

Atlantinė menkė

22-24 pakvadračiai (EB vandenys)

174

73,3

42,1

17,40

186

203

EST

HER/03D.RG

Atlantinė silkė

28.1 pakvadratis

19 164

12 763,8

66,6

1 916,40

16 668

18 584

FIN

HER/30/31.

Atlantinė silkė

30-31 pakvadračiai

82 809

71 089,7

85,8

8 280,90

71 344

79 625

FRA

ALF/3X14-

Paprastieji beriksai

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

30

0,0

0,0

3,00

20

23

FRA

ANF/07.

Europinis jūrų velnias

VII zona

17 055

12 703,5

74,5

1 705,50

16 651

18 357

FRA

ANF/8ABDE.

Europinis jūrų velnias

VIIIa, b, d, e zonos

7 333

5 835,3

79,6

733,30

6 714

7 447

FRA

ANF/8C3411

Europinis jūrų velnias

VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys

34

23,3

68,5

3,40

2

5

FRA

BLI/245-

Melsvoji molva

II, IV ir V zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

55

41,8

76,0

5,50

34

40

FRA

BLI/67-

Melsvoji molva

VI ir VII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

2 140

1 960,1

91,6

179,90

1 518

1 698

FRA

BSF/1234-

Juodoji kalavija

I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

5

1,6

32,0

0,50

5

6

FRA

BSF/56712-

Juodoji kalavija

V, VI, VII ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

2 617

2 324,9

88,8

261,70

2 433

2 695

FRA

BSF/8910-

Juodoji kalavija

VIII, IX ir X zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

111

20,4

18,4

11,10

31

42

FRA

COD/07A.

Atlantinė menkė

VIIa zona

62

9,8

15,8

6,20

44

50

FRA

COD/561214

Atlantinė menkė

VI zona; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV tarptautiniai vandenys

101

91,5

90,6

9,50

64

74

FRA

DWS/56789-

Gelminiai rykliai

V, VI, VII, VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

1 311

929,1

70,9

131,10

676

807

FRA

GFB/1012-

Siūlapelekė vėgėlė

X ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

10

0,0

0,0

1,00

10

11

FRA

GFB/1234-

Siūlapelekė vėgėlė

I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

10

1,1

11,0

1,00

10

11

FRA

GFB/567-

Siūlapelekė vėgėlė

V, VI ir VII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

677

609,5

90,0

67,50

356

424

FRA

GFB/89-

Siūlapelekė vėgėlė

VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

26

22,5

86,5

2,60

15

18

FRA

HAD/5BC6A.

Juodadėmė menkė

Vb ir VIa zonų EB vandenys

803

218,7

27,2

80,30

366

446

FRA

HAD/6B1214

Juodadėmė menkė

VIb, XII ir XIV zonos

515

0,6

0,1

51,50

763

815

FRA

HER/7G-K.

Atlantinė silkė

VIIg, h, j, k zonos

587

577,8

98,4

9,20

487

496

FRA

HKE/2AC4-C

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

IIa ir IV zonų EB vandenys

257

246,1

95,8

10,90

243

254

FRA

HKE/571214

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VI ir VII zonos, Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

12 370

6 787,2

0,2

54,9

1 237,00

13 785

15 022

FRA

HKE/8ABDE.

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VIII a, b, d, e zonos

14 349

4 708,0

32,8

1 434,90

13 955

15 390

FRA

HKE/8C3411

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys

251

179,0

71,3

25,10

433

458

FRA

JAX/578/14

Paprastoji stauridė

VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV tarptautiniai vandenys

21 839

12 413,8

56,8

2 183,90

8 047

10 231

FRA

JAX/8C9.

Paprastoji stauridė

VIIIc ir IX zonos

415

12,2

2,9

41,50

393

435

FRA

LEZ/8ABDE.

Megrimai

VIIIa, b, d, e zonos

1 055

589,2

55,8

105,50

949

1 055

FRA

LEZ/8C3411

Megrimai

VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys

72

12,8

17,8

7,20

66

73

FRA

NEP/07.

Norveginis omaras

VII zona

6 696

2 373,0

35,4

669,60

6 116

6 786

FRA

NEP/08C.

Norveginis omaras

VIIIc zona

32

14,5

45,3

3,20

5

8

FRA

NEP/2AC4-C

Norveginis omaras

IIa ir IV zonų EB vandenys

44

0,0

0,0

4,40

40

44

FRA

NEP/5BC6.

Norveginis omaras

VI zona; Vb zonos EB vandenys

176

0,8

0,5

17,60

161

179

FRA

NEP/8ABDE.

Norveginis omaras

VIIIa, b, d, e zonos

4 444

3 093,5

69,6

444,40

4 061

4 505

FRA

ORY/06-

Islandinis pjūklapilvis beriksas

VI zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

33

11,0

33,3

3,30

22

25

06C-

FRA

ORY/07-

Islandinis pjūklapilvis beriksas

VII zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

147

136,9

93,1

10,10

98

108

07C-

FRA

ORY/1X14-

Islandinis pjūklapilvis beriksas

I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

31

24,3

78,4

3,10

15

18

1CX14C

FRA

PLE/07A.

Jūrinė plekšnė

VIIa zona

23

2,2

9,6

2,30

21

23

FRA

PLE/7FG.

Jūrinė plekšnė

VIIf, g zonos

105

101,2

96,4

3,80

139

143

FRA

RNG/1245A-

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

I, II, IV ir Va zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

14

4,5

32,1

1,40

14

15

FRA

RNG/5B67-

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

Vb, VI ir VIII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

3 841

1 868,0

48,6

384,10

3 789

4 173

FRA

RNG/8X14-

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

202

30,5

15,1

20,20

202

222

FRA

SBR/678-

Raudonpelekis pagelas

VI, VII ir VIII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

94,5

89,7

94,9

4,80

12

17

FRA

SOL/07A.

Europinis jūrų liežuvis

VIIa zona

6

0,6

10,0

0,60

4

5

FRA

SOL/07D.

Europinis jūrų liežuvis

VIId zona

3 691

1 821,4

49,3

369,10

3 550

3 919

FRA

SOL/24.

Europinis jūrų liežuvis

II ir IV zonų EB vandenys

629

447,2

71,1

62,90

212

275

FRA

SOL/7FG.

Europinis jūrų liežuvis

VIIf, g zonos

100

85,5

85,5

10,00

60

70

FRA

SOL/8AB.

Europinis jūrų liežuvis

VIIIa, b zonos

4 023

3 605,6

89,6

402,30

3 823

4 225

FRA

WHB/1X14

Šiaurinis žydrasis merlangas

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

28 445

14 378,8

50,5

2 844,50

18 643

21 488

GBR

ANF/07.

Europinis jūrų velnias

VII zona

5 468

4 470,1

82,9

83,3

546,80

5 050

5 597

GBR

COD/07A.

Atlantinė menkė

VIIa zona

724

425,6

58,8

72,40

345

417

GBR

COD/561214

Atlantinė menkė

VI zona; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

360,8

303,3

84,1

36,08

241

277

GBR

COD/7X7A34

Atlantinė menkė

VIIb-k zonos, VIII, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys

601

569,5

94,8

31,50

328

360

GBR

HAD/5BC6A.

Juodadėmė menkė

Vb ir VIa zonų EB vandenys

6 080

2 761,7

45,4

608,00

4 743

5 351

GBR

HAD/6B1214

Juodadėmė menkė

VIb, XII ir XIV zonos

3 659

1 643,0

44,9

365,90

5 574

5 940

GBR

HER/07A/MM

Atlantinė silkė

VIIa zona

4 699

4 629,7

98,5

69,30

3 550

3 619

GBR

HER/7G-K.

Atlantinė silkė

VIIg, h, j, k zonos

64

63,3

98,9

0,70

10

11

GBR

HKE/2AC4-C

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

IIa ir IV zonų EB vandenys

398

360,4

90,6

37,60

341

379

GBR

HKE/571214

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VI ir VII zonos; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV tarptautiniai vandenys

5 775

3 322,7

0,3

57,5

577,50

5 442

6 020

GBR

JAX/578/14

Paprastoji stauridė

VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

11 910

10 159,6

85,3

1 191,00

16 470

17 661

GBR

NEP/07.

Norveginis omaras

VII zona

9 119

7 044,7

77,3

911,90

8 251

9 163

GBR

NEP/2AC4-C

Norveginis omaras

IIa ir IV EB vandenys

24 462

20 923,2

85,5

2 446,20

22 644

25 090

GBR

NEP/5BC6.

Norveginis omaras

VI zona; Vb zonos EB vandenys

21 178

16 055,6

75,8

2 117,80

19 415

21 533

GBR

PLE/07A.

Jūrinė plekšnė

VIIa zona

708

415,1

58,6

70,80

558

629

GBR

PLE/7FG.

Jūrinė plekšnė

VIIf, g zonos

72

60,9

84,6

7,20

73

80

GBR

SOL/07A.

Europinis jūrų liežuvis

VIIa zona

204

70,5

34,6

20,40

146

166

GBR

SOL/07D.

Europinis jūrų liežuvis

VIId zona

1 315

780,1

59,3

131,50

1 268

1 400

GBR

SOL/24.

Europinis jūrų liežuvis

II ir IV zonų EB vandenys

1 406

1 190,7

84,7

140,60

545

686

GBR

SOL/7FG.

Europinis jūrų liežuvis

VIIf, g zonos

272

244,1

89,7

27,20

271

298

GBR

WHB/1X14

Šiaurinis žydrasis merlangas

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

55 565

53 666,7

96,6

1 898,30

34 759

36 657

GBR

ALF/3X14-

Paprastieji beriksai

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

10

0,6

6,0

1,00

10

11

GBR

BLI/245-

Melsvoji molva

II, IV ir V zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

19

5,5

28,9

1,90

20

22

GBR

BLI/67-

Melsvoji molva

VI ir VII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

222

174,2

78,5

22,20

386

408

GBR

BSF/1234-

Juodoji kalavija

I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

5

0,0

0,0

0,50

5

6

GBR

BSF/56712-

Juodoji kalavija

V, VI, VII ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

93

56,4

60,6

9,30

173

182

GBR

DWS/56789-

Gelminiai rykliai

V, VI, VII, VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

467

83,1

17,8

46,70

375

422

GBR

GFB/1234-

Siūlapelekė vėgėlė

I, II, III ir IV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

16

2,2

13,8

1,60

16

18

GBR

GFB/567-

Siūlapelekė vėgėlė

V, VI ir VII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

709

343,5

48,4

70,90

814

885

GBR

GFB/1012-

Siūlapelekė vėgėlė

X ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

10

0,0

0,0

1,00

10

11

GBR

ORY/06-

Islandinis pjūklapilvis beriksas

VI zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

6

0,0

0,0

0,60

4

5

06C-

GBR

RNG/5B67-

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

Vb, VI ir VIII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

170

4,3

2,5

17,00

222

239

GBR

RNG/8X14-

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

18

0,0

0,0

1,80

18

20

GBR

SBR/10-

Raudonpelekis pagelas

X zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

10

0,0

0,0

1,00

10

11

IRL

ANF/07.

Europinis jūrų velnias

VII zona

3 162

2 938,7

92,9

223,30

2 128

2 351

IRL

BSF/56712-

Juodoji kalavija

V, VI, VII ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

122

121,3

99,4

0,70

87

88

IRL

COD/07A.

Atlantinė menkė

VIIa zona

743

608,1

81,8

74,30

790

864

IRL

DWS/12-

Gelminiai rykliai

XII zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

5

0,0

0,0

0,50

2

3

IRL

DWS/56789-

Gelminiai rykliai

V, VI, VII, VIII ir IX zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

9

7,3

81,1

0,90

109

110

IRL

HAD/5BC6A.

Juodadėmė menkė

Vb ir VIa zonų EB vandenys

1 105

759,4

68,7

110,50

995

1 106

IRL

HAD/6B1214

Juodadėmė menkė

VIb, XII ir XIV zonos

468

339,1

72,5

46,80

544

591

IRL

HER/07A/MM

Atlantinė silkė

VIIa zona

587

0,0

0,0

58,70

1 250

1 309

IRL

HER/6AS7BC

Atlantinė silkė

VIaS zona, VIIb, c zonos

13 732

12 174,5

88,7

1 373,20

10 584

11 957

IRL

HER/7G-K.

Atlantinė silkė

VIIg, h, j, k zonos

9 109

8 267,6

90,8

841,40

6 818

7 659

IRL

HKE/571214

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VI, VII zonos; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

1 765

1 427,6

80,9

176,50

1 670

1 847

IRL

JAX/578/14

Paprastoji stauridė

VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

34 297

29 133,5

84,9

3 429,70

39 646

43 076

IRL

NEP/5BC6.

Norveginis omaras

VI zona; Vb zonos EB vandenys

383

161,2

42,1

38,30

269

307

IRL

ORY/06-

Islandinis pjūklapilvis beriksas

VI zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

7

0,0

0,0

0,70

4

5

06C-

IRL

ORY/1X14-

Islandinis pjūklapilvis beriksas

I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

6

0,0

0,0

0,60

4

5

1CX14C

IRL

PLE/07A.

Jūrinė plekšnė

VIIa zona

507

192,9

38,0

50,70

1 209

1 260

IRL

PLE/7FG.

Jūrinė plekšnė

VIIf, g zonos

59

57,6

97,6

1,40

202

203

IRL

POK/561214

Ledjūrio menkė

VI zona; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

514

321,5

62,5

51,40

483

534

IRL

RNG/5B67-

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

Vb, VI ir VIII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

323

29,7

9,2

32,30

299

331

IRL

RNG/8X14-

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

VIII, IX, X, XII ir XIV zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

10

0,0

0,0

1,00

9

10

IRL

SAN/2A3A4.

Paprastasis tobis

IIIa zona; IIa ir IV zonų EB vandenys

148 972

0,0

14 897,20

0

14 897

IRL

WHB/1X14

Šiaurinis žydrasis merlangas

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

34 498

31 091,8

90,1

3 406,20

20 745

24 151

LTU

JAX/578/14

Paprastoji stauridė

VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

6 437

3 466,7

53,9

643,70

0

644

LTU

SPR/3BCD-C

Atlantinis šprotas

IIIb, c, d zonos (EB vandenys)

22 027

14 773,5

67,1

2 202,70

22 745

24 948

LTU

WHB/1X14

Šiaurinis žydrasis merlangas

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

9 974

9 812,0

98,4

162,00

0

162

NLD

ANF/07.

Europinis jūrų velnias

VII zona

112

13,6

12,1

11,20

336

347

NLD

COD/07A.

Atlantinė menkė

VIIa zona

5

0,0

0,0

0,50

4

5

NLD

COD/7X7A34

Atlantinė menkė

VIIb-k zonos, VIII, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 EB vandenys

51

46,6

91,4

4,40

25

29

NLD

HER/6AS7BC

Atlantinė silkė

VIaS zona, VIIb, c zonos

258

254,4

98,6

3,60

1 058

1 062

NLD

HER/7G-K.

Atlantinė silkė

VIIg, h, ,j, k zonos

473

461,8

97,6

11,20

487

498

NLD

HKE/2AC4-C

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

IIa ir IV zonų EB vandenys

47

29,9

63,6

4,70

63

68

NLD

HKE/571214

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VI ir VII zonos; Vb zonos EB vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

201

1

63,6

1

32,0

20,10

180

200

NLD

JAX/578/14

Paprastoji stauridė

VI, VII ir VIIIa, b, d, e zonos; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

52 731

40 530,0

76,9

5 273,10

58 102

63 375

NLD

NEP/2AC4-C

Norveginis omaras

IIa ir IV zonų EB vandenys

1 367

1 155,6

84,5

136,70

704

841

NLD

SOL/24.

Europinis jūrų liežuvis

II ir IV zonų EB vandenys

11 887

10 348,8

87,1

1 188,70

9 563

10 752

NLD

WHB/1X14

Šiaurinis žydrasis merlangas

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

88 561

79 699,6

69,9

90,1

8 791,50

32 666

41 458

POL

HER/3BC+24

Atlantinė silkė

22-24 pakvadračiai

6 441

2 935,8

45,6

644,10

5 797

6 441

POL

SPR/3BCD-C

Atlantinis šprotas

IIIb, c, d zonos (EB vandenys)

121 135

57 801,8

47,7

12 113,50

133 435

145 549

PRT

BSF/8910-

Juodoji kalavija

VIII, IX ir X zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

3 876

3 466,6

89,4

387,60

3 956

4 344

PRT

BSF/C3412-

Juodoji kalavija

CECAF 34.1.2 EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

4 285

3 086,9

72,0

428,50

4 285

4 714

PRT

DWS/10-

Gelminiai rykliai

X zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

20

10,5

52,5

2,00

20

22

PRT

GFB/1012-

Siūlapelekė vėgėlė

X ir XII zonų EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

43

16,9

39,3

4,30

43

47

PRT

JAX/8C9.

Paprastoji stauridė

VIIIc ir IX zonos

25 036

14 498,8

57,9

2 503,60

26 288

28 792

PRT

NEP/9/3411

Norveginis omaras

IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys

328

267,8

81,6

32,80

311

344

PRT

SBR/09-

Raudonpelekis pagelas

IX zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

230

187,2

81,4

23,00

230

253

SWE

BLI/03-

Melsvoji molva

III zonos EB vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

8

0,0

0,0

0,80

6

7

SWE

COD/3BC+24

Atlantinė menkė

22-24 pakvadračiai (EB vandenys)

3 602

2 960,2

82,2

360,20

2 989

3 349

SWE

HER/30/31.

Atlantinė silkė

30-31 pakvadračiai

16 501

3 626,1

22,0

1 650,10

15 676

17 326

SWE

HER/3BC+24

Atlantinė menkė

22-24 pakvadračiai

8 806

7 724,6

87,7

880,60

7 926

8 807

SWE

HKE/3A/BCD

Norveginis omaras

IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys

125

45,8

36,6

12,50

128

141

SWE

NEP/3A/BCD

Norveginis omaras

IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys

1 509

1 462,7

96,9

46,30

1 359

1 405

SWE

PLE/3BCD-C

Jūrinė plekšnė

IIIb, c, d zonos (EB vandenys)

192

170,5

88,8

19,20

173

192

SWE

RNG/3A/BCD

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

IIIa zona ir IIIb, c, d zonų EB vandenys

52

0,0

0,0

5,20

49

54

SWE

SOL/3A/BCD

Europinis jūrų liežuvis

IIIa zona; IIIb, c, d zonų EB vandenys

46

44,3

96,3

1,70

30

32

SWE

SPR/3BCD-C

Atlantinis šprotas

IIIb, c, d zonos (EB vandenys)

94 970

86 272,2

90,8

8 697,80

86 670

95 368

SWE

WHB/1X14

Šiaurinis žydrasis merlangas

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

539

148,8

27,6

53,90

6 627

6 681

---

II PRIEDAS

IŠSKAITYMAI IŠ 2008 m. KVOTŲ

| Šalis | Rūšies kodas | Rajono kodas 2007 m. | Rūšies pavadinimas | Rajono pavadinimas | Nuobaudos (Regl. 847/96 5 str. 2 d.) | Patikslintas kiekis 2007 m. | Nuokrypis | Bendras patikslintas kiekis 2007 m. | Sužvejotas kiekis taikant SS 2007 m. | Sužvejotas kiekis 2007 m. | Bendras sužvejotas kiekis 2007 m. | % | Išskaitymai | Pradinis kiekis 2008 m. | Persvarstytas kiekis 2008 m. | Rajono kodas 2008 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BEL | COD | 2AC4. | Atlantinė menkė | IV zona, IIa zonos EB vandenys | t | 937,00 | 0,0 | 937,00 | 0,0 | 998,60 | 998,60 | 106,6 | –61,60 | 654,00 | 592 | 2A3AX4 |
| BEL | COD | 7X7A34 | Atlantinė menkė | VII b-k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys | t | 172,00 | 0,0 | 172,00 | 0,0 | 180,40 | 180,40 | 104,9 | –8,40 | 177,00 | 169 | |
| BEL | LEZ | 2AC4-C | Megrimai | IIa ir IV zonų EB vandenys | t | 4,00 | 0,0 | 4,00 | 0,0 | 5,60 | 5,60 | 140,0 | –1,60 | 5,00 | 3 | |
| BEL | SOL | 8AB. | Europinis jūrų liežuvis | VIII a ir b zona | t | 393,00 | 0,0 | 393,00 | 0,0 | 396,00 | 396,00 | 100,76 | –3,00 | 52,00 | 49 | |
| DEU | ANF | 561214 | Europinis jūrų velnias | VI zona; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (Norvegijos vandenys) | t | 213,00 | 0,0 | 213,00 | 0,0 | 227,80 | 227,80 | 106,9 | –14,80 | 212,00 | 197 | |
| DEU | COD | 03AN. | Atlantinė menkė | Kategato sąsiauris | t | 53,00 | 0,0 | 53,00 | 0,0 | 63,40 | 63,40 | 119,6 | –10,40 | 64,00 | 54 | |
| DEU | COD | 2AC4. | Atlantinė menkė | IV zona, IIa zonos EB vandenys | t | 1 828,00 | 0,0 | 1 828,00 | 0,0 | 1 922,60 | 1 922,60 | 105,2 | –94,60 | 2 384,00 | 2 289 | 2A3AX4 |
| DEU | LEZ | 2AC4-C | Megrimai | IIa ir IV zonų EB vandenys | t | 4,00 | 0,0 | 4,00 | 0,0 | 12,90 | 12,90 | 322,5 | –8,90 | 4,00 | –5 | |
| DEU | LIN | 4AB-N. | Paprastoji molva | IV zonos Norvegijos vandenys | t | 33,00 | 0,0 | 33,00 | 0,0 | 34,00 | 34,00 | 103,0 | –1,00 | 21,00 | 20 | |
| DEU | HAL | 514GRN | Atlantinis paltusas | Grenlandijos vandenys: V ir XIV zonos | t | | | 0,00 | | 3,40 | 3,40 | 0,0 | –3,40 | 0,00 | –3 | |
| DEU | HKE | 571214 | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | Vb) (1), VI, VII, XII ir XIV zonos | t | | | 0,00 | | 4,00 | 4,00 | 0,0 | –4,00 | 0,00 | –4 | |
| DEU | PRA | 03A. | Šiaurinė krevetė | IIIa) zona | t | | | 0,00 | | 0,50 | 0,50 | 0,0 | –0,50 | 0,00 | –1 | |
| DEU | SPR | 2AC4-C | Atlantinis šprotas | IIa) ir IV zonų EB vandenys | t | | | 0,00 | | 2,70 | 2,70 | 0,0 | –2,70 | 2 018,00 | 2 015 | |
| DNK | COD | 1N2AB. | Atlantinė menkė | I ir II zonos (Norvegijos vandenys) | t | | | 0,00 | | 11,00 | 11,00 | 0,0 | –11,00 | 0,00 | –11 | |
| DNK | MAC | 2CX14- | Atlantinė skumbrė | VI, VII, VIIIa), b), d), e) zonos, Vb zonos EB vandenys, IIa, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys | t | | | 0,00 | | 8,00 | 8,00 | 0,0 | –8,00 | 0,00 | –8 | |
| DNK | NOP | 2A3A4. | Norveginė menkutė | IIIa zona; IIa ir IV zonų EB vandenys | t | | | 0,00 | | 83,00 | 83,00 | 0,0 | 83,00 | 36 466,00 | 36 383 | |
| DNK | OTH | 1N2AB. | Kitos rūšys | I ir II zonos (Norvegijos vandenys) | t | | | 0,00 | | 14,70 | 14,70 | 0,0 | –14,70 | 0,00 | –15 | |
| DNK | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkė | I ir II zonos (Norvegijos vandenys) | t | | | 0,00 | | 0,50 | 0,50 | 0,0 | –0,50 | 0,00 | –1 | |
| ESP | BLI | 67- | Melsvoji molva | VI ir VII zonos (Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai) | n | 72,00 | 0,0 | 72,00 | 0,0 | 211,00 | 211,00 | 293,1 | – 139,00 | 67,00 | –72 | |
| ESP | COD | 1/2B. | Atlantinė menkė | I ir Iib zonos | t | 7 006,00 | 0,0 | 7 006,00 | 0,0 | 7 014,00 | 7 014,00 | 100,1 | –8,00 | 7 349,00 | 7 341 | |
| ESP | HAD | 1N2AB. | Juodadėmė menkė | I ir II zonų Norvegijos vandenys | t | 60,00 | 0,0 | 60,00 | 0,0 | 65,00 | 65,00 | 108,3 | –5,00 | 0,00 | –5 | |
| ESP | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkė | I ir II zonų Norvegijos vandenys | t | 50,00 | 0,0 | 50,00 | 0,0 | 53,00 | 53,00 | 106,0 | –3,00 | 0,00 | –3 | |
| ESP | SBR | 678- | Raudonpelekis pagelas | VI, VII ir VIII zonos (Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai) | t | 188,00 | 23,8 | 211,80 | 0,0 | 204,50 | 204,50 | 96,6 | 7,30 | 238,00 | 222 | (x) |
| (x) leistinas papildomas kiekis ne didesnis kaip 10 % (Regl. 847/96 3 str. 3 d.) |
| EST | PLE | 3BCD-C | Jūrinė plekšnė | IIIb), c), d) (1) zonos, išskyrus MU3 | | | | 0,0 | | 0,80 | 0,80 | 0,0 | –0,80 | 0,00 | –1 | |
| FRA | COD | 7X7A34 | Atlantinė menkė | VIIb-k zona; VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys | t | 3 736,00 | 0,0 | 3 736,00 | 0,0 | 4 079,60 | 4 079,60 | 109,2 | – 343,60 | 3 033,00 | 2 689 | |
| GBR | LEZ | 2AC4-C | Megrimai | IIa ir IV zonų EB vandenys | t | 1 424,00 | 0,0 | 1 424,00 | 0,0 | 1 430,40 | 1 430,40 | 100,4 | –6,40 | 1 537,00 | 1 531 | |
| GBR | NOP | 2A3A4. | Norveginė menkutė | IIIa zona; IIa ir IV zonų EB vandenys | | | | 0,00 | | 4,30 | 4,30 | 0,0 | –4,30 | 0,00 | –4 | |
| IRL | COD | 1/2B. | Atlantinė menkė | I ir IIb zonos | t | 57,00 | 100,0 | 157,00 | 0,0 | 201,80 | 201,80 | 128,5 | –44,80 | 0,00 | –45 | (xx) |
| IRL | COD | 561214 | Atlantinė menkė | VI zona; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys | t | 93,00 | 0,0 | 93,00 | 0,0 | 94,20 | 94,20 | 101,3 | –1,20 | 241,00 | 240 | |
| IRL | COD | 7X7A34 | Atlantinė menkė | VIIb-k zona; VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys | t | 737,00 | 0,0 | 737,00 | 0,0 | 792,00 | 792,00 | 107,5 | –55,00 | 753,00 | 698 | |
| IRL | ORY | 07- | Islandinis pjūklapilvis beriksas | VII zona (Bendrijos vandenys) | n | 68,00 | 0,0 | 68,00 | 0,0 | 199,80 | 199,80 | 293,8 | – 131,80 | 29,00 | – 103 | |
| IRL | SOL | 07A. | Europinis jūrų liežuvis | VIIa zona | t | 111,00 | 0,0 | 111,00 | 0,0 | 115,20 | 115,20 | 103,8 | –4,20 | 90,00 | 86 | |
| (xx) nurodyta visų valstybių narių kvota, kuria naudojasi tik IRL |
| NLD | HER | 1/2. | Atlantinė silkė | I ir II zonų EB, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys | t | 27 651,00 | 0,0 | 27 651,00 | 0,0 | 28 125,70 | 28 125,70 | 101,7 | – 474,70 | 12 117,00 | 11 642 | |
| POL | COD | 3BC+24 | Atlantinė menkė | 22–24 pakvadračių EB vandenys | t | 2 287,00 | 0,0 | 2 287,00 | 0,0 | 2 360,70 | 2 360,70 | 103,2 | –73,70 | 2 245,00 | 2 171 | |
| POL | GHL | 514GRN | Juodasis paltusas | V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys | t | 1 217,00 | 0,0 | 1 217,00 | 0,0 | 1 228,40 | 1 228,40 | 100,9 | –11,40 | 0,00 | –11 | |
| POL | HER | 1/2. | Atlantinė silkė | I ir II zonų EB, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys | t | 3 057,00 | 0,0 | 3 057,00 | 0,0 | 3 153,50 | 3 153,50 | 103,2 | –96,50 | 1 714,00 | 1 618 | |
| POL | PRA | N3L. | Šiaurinė krevetė | NAFO 3L | t | 245,00 | 0,0 | 245,00 | 0,0 | 245,80 | 245,80 | 100,3 | –0,80 | 278,00 | 277 | |
| POL | HAD | 2AC4. | Juodadėmė menkė | IV zona; IIa zonos EB vandenys | | | | 0,00 | | 1,40 | 1,40 | 0,0 | –1,40 | 0,00 | –1 | |
| PRT | ALF | 3X14- | Paprastieji beriksai | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonos (Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai) | n | 214,00 | 0,0 | 214,00 | 0,0 | 224,40 | 224,40 | 104,9 | –10,40 | 214,00 | 204 | |
| PRT | ANF | 8C3411 | Europinis jūrų velnias | VIIIc, IX, X zonos (CECAF34.1.1(EB vandenys)) | t | 375,00 | 0,0 | 375,00 | 0,0 | 392,20 | 392,20 | 104,6 | –17,20 | 324,00 | 307 | |
| PRT | COD | 1/2B. | Atlantinė menkė | I ir IIb zonos | t | 1 479,00 | 0,0 | 1 479,00 | 0,0 | 1 490,30 | 1 490,30 | 100,8 | –11,30 | 1 552,00 | 1 541 | |
| PRT | DWS | 56789- | Gelminiai rykliai | V, VI, VII, VIII ir IX zonos (Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai) | n | 483,00 | 0,0 | 483,00 | 0,0 | 505,50 | 505,50 | 104,7 | –22,50 | 254,00 | 232 | |
| PRT | HKE | 8C3411 | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | VIIIc, IX ir X zonos (CECAF34.1.1(EB vandenys)) | t | 1 990,00 | 0,0 | 1 990,00 | 0,0 | 2 054,30 | 2 054,30 | 103,2 | –64,30 | 2 104,00 | 2 040 | |
| PRT | COD | 7X7A34 | Menkė | VIIb), c), d), e), f), g), h), j), k), VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys | | | | 0,00 | | 4,70 | 4,70 | 0,0 | –4,70 | 0,00 | –5 | |
| PRT | GHL | 2A-C46 | Juodasis paltusas | IIa (EB vandenys), IV, VI (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) zonos | | | | 0,00 | | 17,70 | 17,70 | 0,0 | –17,70 | 0,00 | –18 | |
| PRT | HAD | 1N2AB. | Juodadėmė menkė | I ir II zonos (Norvegijos vandenys) | | | | 0,00 | | 369,20 | 369,20 | 0,0 | – 369,20 | 0,00 | – 369 | |
| PRT | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkė | I ir II zonos (Norvegijos vandenys) | | | | 0,00 | | 391,40 | 391,40 | 0,0 | – 391,40 | 0,00 | – 391 | |

Šalis

Rūšies kodas

Rajono kodas 2007 m.

Rūšies pavadinimas

Rajono pavadinimas

Nuobaudos (Regl. 847/96 5 str. 2 d.)

Patikslintas kiekis 2007 m.

Nuokrypis

Bendras patikslintas kiekis 2007 m.

Sužvejotas kiekis taikant SS 2007 m.

Sužvejotas kiekis 2007 m.

Bendras sužvejotas kiekis 2007 m.

%

Išskaitymai

Pradinis kiekis 2008 m.

Persvarstytas kiekis 2008 m.

Rajono kodas 2008 m.

BEL

COD

2AC4.

Atlantinė menkė

IV zona, IIa zonos EB vandenys

t

937,00

0,0

937,00

0,0

998,60

998,60

106,6

–61,60

654,00

592

2A3AX4

BEL

COD

7X7A34

Atlantinė menkė

VII b-k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys

t

172,00

0,0

172,00

0,0

180,40

180,40

104,9

–8,40

177,00

169

BEL

LEZ

2AC4-C

Megrimai

IIa ir IV zonų EB vandenys

t

4,00

0,0

4,00

0,0

5,60

5,60

140,0

–1,60

5,00

3

BEL

SOL

8AB.

Europinis jūrų liežuvis

VIII a ir b zona

t

393,00

0,0

393,00

0,0

396,00

396,00

100,76

–3,00

52,00

49

DEU

ANF

561214

Europinis jūrų velnias

VI zona; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (Norvegijos vandenys)

t

213,00

0,0

213,00

0,0

227,80

227,80

106,9

–14,80

212,00

197

DEU

COD

03AN.

Atlantinė menkė

Kategato sąsiauris

t

53,00

0,0

53,00

0,0

63,40

63,40

119,6

–10,40

64,00

54

DEU

COD

2AC4.

Atlantinė menkė

IV zona, IIa zonos EB vandenys

t

1 828,00

0,0

1 828,00

0,0

1 922,60

1 922,60

105,2

–94,60

2 384,00

2 289

2A3AX4

DEU

LEZ

2AC4-C

Megrimai

IIa ir IV zonų EB vandenys

t

4,00

0,0

4,00

0,0

12,90

12,90

322,5

–8,90

4,00

–5

DEU

LIN

4AB-N.

Paprastoji molva

IV zonos Norvegijos vandenys

t

33,00

0,0

33,00

0,0

34,00

34,00

103,0

–1,00

21,00

20

DEU

HAL

514GRN

Atlantinis paltusas

Grenlandijos vandenys: V ir XIV zonos

t

0,00

3,40

3,40

0,0

–3,40

0,00

–3

DEU

HKE

571214

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

Vb) (1), VI, VII, XII ir XIV zonos

t

0,00

4,00

4,00

0,0

–4,00

0,00

–4

DEU

PRA

03A.

Šiaurinė krevetė

IIIa) zona

t

0,00

0,50

0,50

0,0

–0,50

0,00

–1

DEU

SPR

2AC4-C

Atlantinis šprotas

IIa) ir IV zonų EB vandenys

t

0,00

2,70

2,70

0,0

–2,70

2 018,00

2 015

DNK

COD

1N2AB.

Atlantinė menkė

I ir II zonos (Norvegijos vandenys)

t

0,00

11,00

11,00

0,0

–11,00

0,00

–11

DNK

MAC

2CX14-

Atlantinė skumbrė

VI, VII, VIIIa), b), d), e) zonos, Vb zonos EB vandenys, IIa, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

t

0,00

8,00

8,00

0,0

–8,00

0,00

–8

DNK

NOP

2A3A4.

Norveginė menkutė

IIIa zona; IIa ir IV zonų EB vandenys

t

0,00

83,00

83,00

0,0

83,00

36 466,00

36 383

DNK

OTH

1N2AB.

Kitos rūšys

I ir II zonos (Norvegijos vandenys)

t

0,00

14,70

14,70

0,0

–14,70

0,00

–15

DNK

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkė

I ir II zonos (Norvegijos vandenys)

t

0,00

0,50

0,50

0,0

–0,50

0,00

–1

ESP

BLI

67-

Melsvoji molva

VI ir VII zonos (Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai)

n

72,00

0,0

72,00

0,0

211,00

211,00

293,1

– 139,00

67,00

–72

ESP

COD

1/2B.

Atlantinė menkė

I ir Iib zonos

t

7 006,00

0,0

7 006,00

0,0

7 014,00

7 014,00

100,1

–8,00

7 349,00

7 341

ESP

HAD

1N2AB.

Juodadėmė menkė

I ir II zonų Norvegijos vandenys

t

60,00

0,0

60,00

0,0

65,00

65,00

108,3

–5,00

0,00

–5

ESP

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkė

I ir II zonų Norvegijos vandenys

t

50,00

0,0

50,00

0,0

53,00

53,00

106,0

–3,00

0,00

–3

ESP

SBR

678-

Raudonpelekis pagelas

VI, VII ir VIII zonos (Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai)

t

188,00

23,8

211,80

0,0

204,50

204,50

96,6

7,30

238,00

222

(x)

(x) leistinas papildomas kiekis ne didesnis kaip 10 % (Regl. 847/96 3 str. 3 d.)

EST

PLE

3BCD-C

Jūrinė plekšnė

IIIb), c), d) (1) zonos, išskyrus MU3

0,0

0,80

0,80

0,0

–0,80

0,00

–1

FRA

COD

7X7A34

Atlantinė menkė

VIIb-k zona; VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys

t

3 736,00

0,0

3 736,00

0,0

4 079,60

4 079,60

109,2

– 343,60

3 033,00

2 689

GBR

LEZ

2AC4-C

Megrimai

IIa ir IV zonų EB vandenys

t

1 424,00

0,0

1 424,00

0,0

1 430,40

1 430,40

100,4

–6,40

1 537,00

1 531

GBR

NOP

2A3A4.

Norveginė menkutė

IIIa zona; IIa ir IV zonų EB vandenys

0,00

4,30

4,30

0,0

–4,30

0,00

–4

IRL

COD

1/2B.

Atlantinė menkė

I ir IIb zonos

t

57,00

100,0

157,00

0,0

201,80

201,80

128,5

–44,80

0,00

–45

(xx)

IRL

COD

561214

Atlantinė menkė

VI zona; Vb zonos EB vandenys; XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniai vandenys

t

93,00

0,0

93,00

0,0

94,20

94,20

101,3

–1,20

241,00

240

IRL

COD

7X7A34

Atlantinė menkė

VIIb-k zona; VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys

t

737,00

0,0

737,00

0,0

792,00

792,00

107,5

–55,00

753,00

698

IRL

ORY

07-

Islandinis pjūklapilvis beriksas

VII zona (Bendrijos vandenys)

n

68,00

0,0

68,00

0,0

199,80

199,80

293,8

– 131,80

29,00

– 103

IRL

SOL

07A.

Europinis jūrų liežuvis

VIIa zona

t

111,00

0,0

111,00

0,0

115,20

115,20

103,8

–4,20

90,00

86

(xx) nurodyta visų valstybių narių kvota, kuria naudojasi tik IRL

NLD

HER

1/2.

Atlantinė silkė

I ir II zonų EB, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys

t

27 651,00

0,0

27 651,00

0,0

28 125,70

28 125,70

101,7

– 474,70

12 117,00

11 642

POL

COD

3BC+24

Atlantinė menkė

22–24 pakvadračių EB vandenys

t

2 287,00

0,0

2 287,00

0,0

2 360,70

2 360,70

103,2

–73,70

2 245,00

2 171

POL

GHL

514GRN

Juodasis paltusas

V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys

t

1 217,00

0,0

1 217,00

0,0

1 228,40

1 228,40

100,9

–11,40

0,00

–11

POL

HER

1/2.

Atlantinė silkė

I ir II zonų EB, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys

t

3 057,00

0,0

3 057,00

0,0

3 153,50

3 153,50

103,2

–96,50

1 714,00

1 618

POL

PRA

N3L.

Šiaurinė krevetė

NAFO 3L

t

245,00

0,0

245,00

0,0

245,80

245,80

100,3

–0,80

278,00

277

POL

HAD

2AC4.

Juodadėmė menkė

IV zona; IIa zonos EB vandenys

0,00

1,40

1,40

0,0

–1,40

0,00

–1

PRT

ALF

3X14-

Paprastieji beriksai

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonos (Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai)

n

214,00

0,0

214,00

0,0

224,40

224,40

104,9

–10,40

214,00

204

PRT

ANF

8C3411

Europinis jūrų velnias

VIIIc, IX, X zonos (CECAF34.1.1(EB vandenys))

t

375,00

0,0

375,00

0,0

392,20

392,20

104,6

–17,20

324,00

307

PRT

COD

1/2B.

Atlantinė menkė

I ir IIb zonos

t

1 479,00

0,0

1 479,00

0,0

1 490,30

1 490,30

100,8

–11,30

1 552,00

1 541

PRT

DWS

56789-

Gelminiai rykliai

V, VI, VII, VIII ir IX zonos (Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai)

n

483,00

0,0

483,00

0,0

505,50

505,50

104,7

–22,50

254,00

232

PRT

HKE

8C3411

Europinė paprastoji jūrinė lydeka

VIIIc, IX ir X zonos (CECAF34.1.1(EB vandenys))

t

1 990,00

0,0

1 990,00

0,0

2 054,30

2 054,30

103,2

–64,30

2 104,00

2 040

PRT

COD

7X7A34

Menkė

VIIb), c), d), e), f), g), h), j), k), VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 EB vandenys

0,00

4,70

4,70

0,0

–4,70

0,00

–5

PRT

GHL

2A-C46

Juodasis paltusas

IIa (EB vandenys), IV, VI (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) zonos

0,00

17,70

17,70

0,0

–17,70

0,00

–18

PRT

HAD

1N2AB.

Juodadėmė menkė

I ir II zonos (Norvegijos vandenys)

0,00

369,20

369,20

0,0

– 369,20

0,00

– 369

PRT

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkė

I ir II zonos (Norvegijos vandenys)

0,00

391,40

391,40

0,0

– 391,40

0,00

– 391

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/43

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 542/2008

2008 m. birželio 16 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, I ir II priedų nuostatas dėl ciflutrino ir lektino, gaunamo iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90, nustatantį veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje (1), ypač į jo 2 ir 3 straipsnius,

atsižvelgdama į Veterinarinių vaistų komiteto suformuluotą Europos vaistų agentūros nuomonę,

kadangi:

| (1) | Visas farmakologiškai aktyvias medžiagas, Bendrijoje naudojamas veterinariniuose vaistuose maistui skirtiems gyvūnams, reikėtų įvertinti pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Visas farmakologiškai aktyvias medžiagas, Bendrijoje naudojamas veterinariniuose vaistuose maistui skirtiems gyvūnams, reikėtų įvertinti pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2377/90.

| (2) | Ciflutrinas šiuo metu įtrauktas į Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 I priedą galvijams (raumenys, riebalai, kepenys ir inkstai, o taip pat pienas, jeigu pastarojo atveju laikomasi 1994 m. birželio 23 d. Tarybos direktyvos 94/29/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvų 86/362/EEB ir 86/363/EEB dėl didžiausių pesticidų likučių koncentracijų atitinkamai grūduose ir gyvūninės kilmės maisto produktuose bei ant jų nustatymo priedus (2), nuostatų). Gavęs prašymą į I priedo ciflutrino grafoje esantį įrašą galvijams įtraukti visus atrajotojus, Veterinarinių vaistų komitetas (toliau – VVK), peržiūrėjęs ciflutrinui jau nustatytus didžiausius likučių kiekius (toliau – DLK), nusprendė, kad galvijams nustatytų DLK negalima ekstrapoliuoti visiems atrajotojams, nes nėra duomenų apie likučius avyse. VVK nusprendė, kad galima ekstrapoliuoti tik ožkoms. Todėl nustatyta, kad tinkama Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 I priedo ciflutrino grafoje esantį įrašą išplėsti ir, taikant tuo pačius DLK, kaip ir galvijams, įtraukti į jį ožkas (raumenys, riebalai, kepenys, inkstai ir pienas, jeigu pastarojo atveju laikomasi kitų Direktyvos 94/29/EB nuostatų). |
| --- | --- |

(2)

Ciflutrinas šiuo metu įtrauktas į Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 I priedą galvijams (raumenys, riebalai, kepenys ir inkstai, o taip pat pienas, jeigu pastarojo atveju laikomasi 1994 m. birželio 23 d. Tarybos direktyvos 94/29/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvų 86/362/EEB ir 86/363/EEB dėl didžiausių pesticidų likučių koncentracijų atitinkamai grūduose ir gyvūninės kilmės maisto produktuose bei ant jų nustatymo priedus (2), nuostatų). Gavęs prašymą į I priedo ciflutrino grafoje esantį įrašą galvijams įtraukti visus atrajotojus, Veterinarinių vaistų komitetas (toliau – VVK), peržiūrėjęs ciflutrinui jau nustatytus didžiausius likučių kiekius (toliau – DLK), nusprendė, kad galvijams nustatytų DLK negalima ekstrapoliuoti visiems atrajotojams, nes nėra duomenų apie likučius avyse. VVK nusprendė, kad galima ekstrapoliuoti tik ožkoms. Todėl nustatyta, kad tinkama Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 I priedo ciflutrino grafoje esantį įrašą išplėsti ir, taikant tuo pačius DLK, kaip ir galvijams, įtraukti į jį ožkas (raumenys, riebalai, kepenys, inkstai ir pienas, jeigu pastarojo atveju laikomasi kitų Direktyvos 94/29/EB nuostatų).

| (3) | Iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) gaunamas lektinas nėra įtrauktas į Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 priedus. Išnagrinėjęs prašymą nustatyti iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) gaunamo lektino DLK kiaulėms, VVK nusprendė, kad nebūtina nustatyti iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) gaunamo lektino DLK ir rekomendavo šią medžiagą įtraukti į II priedą kiaulėms (tik oraliniam vartojimui). Todėl nustatyta, kad tinkama šią medžiagą įtraukti į Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 II priedą kiaulėms (tik oraliniam vartojimui). |
| --- | --- |

(3)

Iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) gaunamas lektinas nėra įtrauktas į Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 priedus. Išnagrinėjęs prašymą nustatyti iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) gaunamo lektino DLK kiaulėms, VVK nusprendė, kad nebūtina nustatyti iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) gaunamo lektino DLK ir rekomendavo šią medžiagą įtraukti į II priedą kiaulėms (tik oraliniam vartojimui). Todėl nustatyta, kad tinkama šią medžiagą įtraukti į Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 II priedą kiaulėms (tik oraliniam vartojimui).

| (4) | Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 2377/90 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 2377/90 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (5) | Siekiant atsižvelgti į šio reglamento nuostatas, prieš pradedant jį taikyti turėtų būti nustatytas pakankamos trukmės laikotarpis, kad valstybės narės, prireikus, galėtų pagal šį reglamentą pakoreguoti visus pagal 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (3), išduotus leidimus tiekti rinkai atitinkamus veterinarinius vaistus. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant atsižvelgti į šio reglamento nuostatas, prieš pradedant jį taikyti turėtų būti nustatytas pakankamos trukmės laikotarpis, kad valstybės narės, prireikus, galėtų pagal šį reglamentą pakoreguoti visus pagal 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (3), išduotus leidimus tiekti rinkai atitinkamus veterinarinius vaistus.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Veterinarinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Veterinarinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2008 m. rugpjūčio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 203/2008 (OL L 60, 2008 3 5, p. 18).

1

(2)  OL L 189, 1994 7 23, p. 67.

2

(3)  OL L 311, 2001 11 28, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/28/EB (OL L 136, 2004 4 30, p. 58).

3

---

PRIEDAS

| A. | I priedo (Farmakologiškai aktyvių medžiagų, kurioms nustatyti didžiausi likučių kiekiai, sąrašas) 2.2.3. punkto ciflutrino grafoje esantis įrašas pakeičiamas taip:
  2.2.3.   Piretroidai










  Farmakologiškai aktyvi(-ios) medžiaga(-os) | Žymeklio likutis | Gyvūnų rūšis | DLK | Tiksliniai audiniai | Kitos nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Ciflutrinas | Ciflutrinas (bendras izomerų kiekis) | Galvijai, ožkos | 10 μg/kg | Raumenys | |
| 50 μg/kg | Riebalai |
| 10 μg/kg | Kepenys |
| 10 μg/kg | Inkstai |
| 20 μg/kg | Pienas | Turi būti laikomasi kitų Direktyvos 94/29/EB nuostatų“ |

A.

I priedo (Farmakologiškai aktyvių medžiagų, kurioms nustatyti didžiausi likučių kiekiai, sąrašas) 2.2.3. punkto ciflutrino grafoje esantis įrašas pakeičiamas taip:

2.2.3.   Piretroidai

Farmakologiškai aktyvi(-ios) medžiaga(-os)

Žymeklio likutis

Gyvūnų rūšis

DLK

Tiksliniai audiniai

Kitos nuostatos

„Ciflutrinas

Ciflutrinas (bendras izomerų kiekis)

Galvijai, ožkos

10 μg/kg

Raumenys

50 μg/kg

Riebalai

10 μg/kg

Kepenys

10 μg/kg

Inkstai

20 μg/kg

Pienas

Turi būti laikomasi kitų Direktyvos 94/29/EB nuostatų“

| B. | Į II priedo (Medžiagų, kurioms nenustatomi didžiausi likučių kiekiai, sąrašas) 6. punktą įtraukiama ši medžiaga:
  6.   Augalinės kilmės medžiagos







  Farmakologiškai aktyvi(-ios) medžiaga(-os) | Gyvūnų rūšis | Kitos nuostatos |
| --- | --- | --- | --- |
| „Iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) gaunamas lektinas | Kiaulės | Tik oraliniam vartojimui“ |

B.

Į II priedo (Medžiagų, kurioms nenustatomi didžiausi likučių kiekiai, sąrašas) 6. punktą įtraukiama ši medžiaga:

6.   Augalinės kilmės medžiagos

Farmakologiškai aktyvi(-ios) medžiaga(-os)

Gyvūnų rūšis

Kitos nuostatos

„Iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) gaunamas lektinas

Kiaulės

Tik oraliniam vartojimui“

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/46

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 543/2008

2008 m. birželio 16 d.

kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų įgyvendinimo taisyklės

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 121 straipsnio e punktą kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Nuo 2008 m. liepos 1 d.1990 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1906/90 dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų (2) panaikinamas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Nuo 2008 m. liepos 1 d.1990 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1906/90 dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų (2) panaikinamas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007.

| (2) | Tam tikros Reglamente (EEB) Nr. 1906/90 esančios nuostatos ir įpareigojimai nebuvo neįtraukti į Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Tam tikros Reglamente (EEB) Nr. 1906/90 esančios nuostatos ir įpareigojimai nebuvo neįtraukti į Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007.

| (3) | Kad bendras rinkos organizavimas, ypač prekybos standartai, veiktų gerai ir būtų užtikrintas jo tęstinumas, atitinkamos nuostatos ir įpareigojimai turi būti įtraukti į reglamentą, nustatantį išsamias Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisykles. |
| --- | --- |

(3)

Kad bendras rinkos organizavimas, ypač prekybos standartai, veiktų gerai ir būtų užtikrintas jo tęstinumas, atitinkamos nuostatos ir įpareigojimai turi būti įtraukti į reglamentą, nustatantį išsamias Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisykles.

| (4) | Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 buvo įteisinti tam tikri prekybos paukštiena standartai, kuriuos taikant visų pirma reikia priimti nuostatas dėl tų naminių paukščių skerdenų, jų dalių ir subproduktų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašo, dėl jų klasifikavimo pagal pavidalą, išvaizdą ir masę, dėl pateikimo būdų, parduotinų produktų pavadinimų nurodymo, neprivalomų nuorodų apie šaldymo būdus ir ūkininkavimo būdą, dėl tam tikros rūšies paukštienos saugojimo ir gabenimo bei šių nuostatų laikymosi priežiūros tam, kad būtų garantuotas vienodas jų taikymas visoje Bendrijoje. Todėl Komisijos reglamentas (EEB) Nr.1538/91 (3), kuriuo buvo nustatytos išsamios Reglamento (EEB) Nr. 1906/90 taikymo taisyklės, turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu. |
| --- | --- |

(4)

Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 buvo įteisinti tam tikri prekybos paukštiena standartai, kuriuos taikant visų pirma reikia priimti nuostatas dėl tų naminių paukščių skerdenų, jų dalių ir subproduktų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašo, dėl jų klasifikavimo pagal pavidalą, išvaizdą ir masę, dėl pateikimo būdų, parduotinų produktų pavadinimų nurodymo, neprivalomų nuorodų apie šaldymo būdus ir ūkininkavimo būdą, dėl tam tikros rūšies paukštienos saugojimo ir gabenimo bei šių nuostatų laikymosi priežiūros tam, kad būtų garantuotas vienodas jų taikymas visoje Bendrijoje. Todėl Komisijos reglamentas (EEB) Nr.1538/91 (3), kuriuo buvo nustatytos išsamios Reglamento (EEB) Nr. 1906/90 taikymo taisyklės, turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu.

| (5) | Siekiant numatyti paukštienos, suskirstytos į įvairias klases pagal pavidalą ir išvaizdą, pardavimą, būtina nustatyti skerdenų apibrėžimus, susijusius su naminių paukščių rūšimi, amžiumi bei skerdenų pateikimu, taip pat naminių paukščių skerdenų gabalų anatominiu pavidalu bei turiniu. Dėl didelės produkto, vadinamo foie gras, vertės ir to sąlygojamos didelės pažeidimų rizikos būtina nustatyti ypač tikslius minimalius prekybos standartus. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant numatyti paukštienos, suskirstytos į įvairias klases pagal pavidalą ir išvaizdą, pardavimą, būtina nustatyti skerdenų apibrėžimus, susijusius su naminių paukščių rūšimi, amžiumi bei skerdenų pateikimu, taip pat naminių paukščių skerdenų gabalų anatominiu pavidalu bei turiniu. Dėl didelės produkto, vadinamo foie gras, vertės ir to sąlygojamos didelės pažeidimų rizikos būtina nustatyti ypač tikslius minimalius prekybos standartus.

| (6) | Tam tikriems vietinę arba kitokią ribotą reikšmę turintiems produktams ir jų pateikimui nebūtina taikyti šių standartų. Tačiau parduodamų produktų pavadinimai neturėtų klaidinti vartotojo, kad jis nesupainiotų šių produktų su tais, kuriems taikomos šios nuostatos. Taip pat ši nuostata turėtų būti taikoma ir papildomiems aprašymo terminams, kurie vartojami apibrėžiant tokių produktų pavadinimus. |
| --- | --- |

(6)

Tam tikriems vietinę arba kitokią ribotą reikšmę turintiems produktams ir jų pateikimui nebūtina taikyti šių standartų. Tačiau parduodamų produktų pavadinimai neturėtų klaidinti vartotojo, kad jis nesupainiotų šių produktų su tais, kuriems taikomos šios nuostatos. Taip pat ši nuostata turėtų būti taikoma ir papildomiems aprašymo terminams, kurie vartojami apibrėžiant tokių produktų pavadinimus.

| (7) | Tam, kad šis reglamentas būtų taikomas vienodai, turėtų būti apibrėžtos paukštienos sektoriuje vartojamos formuluotės „prekyba“ ir „siunta“. |
| --- | --- |

(7)

Tam, kad šis reglamentas būtų taikomas vienodai, turėtų būti apibrėžtos paukštienos sektoriuje vartojamos formuluotės „prekyba“ ir „siunta“.

| (8) | Saugojimo ir tvarkymo temperatūra yra labai svarbi aukštiems kokybės standartams palaikyti. Todėl yra tikslinga nustatyti minimalią sušaldytų paukštienos produktų laikymo temperatūrą. |
| --- | --- |

(8)

Saugojimo ir tvarkymo temperatūra yra labai svarbi aukštiems kokybės standartams palaikyti. Todėl yra tikslinga nustatyti minimalią sušaldytų paukštienos produktų laikymo temperatūrą.

| (9) | Šio reglamento nuostatos, ypač dėl priežiūros ir vykdymo, turėtų būti vienodai taikomos visoje Bendrijoje. Tuo tikslu priimtos išsamios taisyklės taip pat turėtų būti vienodos. Dėl to būtina nustatyti bendras priemones dėl mėginių ėmimo tvarkos ir leistinų nuokrypių. |
| --- | --- |

(9)

Šio reglamento nuostatos, ypač dėl priežiūros ir vykdymo, turėtų būti vienodai taikomos visoje Bendrijoje. Tuo tikslu priimtos išsamios taisyklės taip pat turėtų būti vienodos. Dėl to būtina nustatyti bendras priemones dėl mėginių ėmimo tvarkos ir leistinų nuokrypių.

| (10) | Tam, kad vartotojas gautų pakankamą, aiškią ir objektyvią informaciją apie tokius siūlomus parduoti produktus, ir tam, kad būtų užtikrintas laisvas tokių produktų judėjimas visoje Bendrijoje, būtina užtikrinti, kad nustatant paukštienos prekybos standartus būtų atsižvelgta į 1976 m. sausio 20 d. Tarybos direktyvos 76/211/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tam tikrų fasuotų produktų komplektavimu pagal masę arba tūrį, suderinimo (4), nuostatas. |
| --- | --- |

(10)

Tam, kad vartotojas gautų pakankamą, aiškią ir objektyvią informaciją apie tokius siūlomus parduoti produktus, ir tam, kad būtų užtikrintas laisvas tokių produktų judėjimas visoje Bendrijoje, būtina užtikrinti, kad nustatant paukštienos prekybos standartus būtų atsižvelgta į 1976 m. sausio 20 d. Tarybos direktyvos 76/211/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tam tikrų fasuotų produktų komplektavimu pagal masę arba tūrį, suderinimo (4), nuostatas.

| (11) | Tarp kitų nuorodų, kurios gali būti pasirinktinai pateikiamos ženklinant etiketėmis, yra ir nuorodos apie atšaldymo būdą bei konkrečius ūkininkavimo būdus. Siekiant apsaugoti vartotojų interesus, ūkininkavimo būdai turi būti suderinti su smulkiai apibrėžtais ūkininkavimo sąlygų ir kiekių ribų kriterijais, kad būtų galima nustatyti tam tikrus, pavyzdžiui, skerdimo amžiaus arba penėjimo laikotarpio kriterijus ir tam tikrų maisto produktų ingredientų turinį. |
| --- | --- |

(11)

Tarp kitų nuorodų, kurios gali būti pasirinktinai pateikiamos ženklinant etiketėmis, yra ir nuorodos apie atšaldymo būdą bei konkrečius ūkininkavimo būdus. Siekiant apsaugoti vartotojų interesus, ūkininkavimo būdai turi būti suderinti su smulkiai apibrėžtais ūkininkavimo sąlygų ir kiekių ribų kriterijais, kad būtų galima nustatyti tam tikrus, pavyzdžiui, skerdimo amžiaus arba penėjimo laikotarpio kriterijus ir tam tikrų maisto produktų ingredientų turinį.

| (12) | Kai ant ančių ir žąsų, laikomų foie gras gamybai, mėsos etiketės pateikiama nuoroda apie ganyklinę paukštininkystę, būtina šalia pateikti ir nuorodą apie foie gras produkciją, kad vartotojas turėtų visą informaciją apie produkto charakteristikas. |
| --- | --- |

(12)

Kai ant ančių ir žąsų, laikomų foie gras gamybai, mėsos etiketės pateikiama nuoroda apie ganyklinę paukštininkystę, būtina šalia pateikti ir nuorodą apie foie gras produkciją, kad vartotojas turėtų visą informaciją apie produkto charakteristikas.

| (13) | Reikia, kad Komisija nuolat prižiūrėtų, kaip laikomasi Bendrijos teisės, įskaitant ir prekybos standartus, visų pirma visų nacionalinių priemonių, priimtų vadovaujantis šiomis nuostatomis. Turėtų būti numatyta speciali nuostata dėl įmonių, kurioms leidžiama vartoti formuluotes, apibūdinančias konkrečius ūkininkavimo būdus, registravimo ir reguliaraus tikrinimo. Šios įmonės turėtų būti įpareigotos tam tikslui turėti reguliariai daromus išsamius įrašus. |
| --- | --- |

(13)

Reikia, kad Komisija nuolat prižiūrėtų, kaip laikomasi Bendrijos teisės, įskaitant ir prekybos standartus, visų pirma visų nacionalinių priemonių, priimtų vadovaujantis šiomis nuostatomis. Turėtų būti numatyta speciali nuostata dėl įmonių, kurioms leidžiama vartoti formuluotes, apibūdinančias konkrečius ūkininkavimo būdus, registravimo ir reguliaraus tikrinimo. Šios įmonės turėtų būti įpareigotos tam tikslui turėti reguliariai daromus išsamius įrašus.

| (14) | Atsižvelgiant į tai, kad šie patikrinimai yra specializuoti, suinteresuotų valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų galėti perduoti atsakomybę už patikrinimus tinkamą kvalifikaciją ir tinkamas licencijas turinčioms nepriklausomoms įstaigoms, kurios vis dėlto turi būti kontroliuojamos ir turi būti imamasi atitinkamų atsargumo priemonių. |
| --- | --- |

(14)

Atsižvelgiant į tai, kad šie patikrinimai yra specializuoti, suinteresuotų valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų galėti perduoti atsakomybę už patikrinimus tinkamą kvalifikaciją ir tinkamas licencijas turinčioms nepriklausomoms įstaigoms, kurios vis dėlto turi būti kontroliuojamos ir turi būti imamasi atitinkamų atsargumo priemonių.

| (15) | Trečiųjų šalių ūkio subjektai gali pageidauti naudotis neprivalomomis nuorodomis dėl atšaldymo ir ūkininkavimo būdų. Turėtų būti numatyta nuostata, kad jie tai darytų gavę atitinkamą trečiosios šalies kompetentingos institucijos sertifikatą ir įtraukti į Komisijos sudarytą sąrašą. |
| --- | --- |

(15)

Trečiųjų šalių ūkio subjektai gali pageidauti naudotis neprivalomomis nuorodomis dėl atšaldymo ir ūkininkavimo būdų. Turėtų būti numatyta nuostata, kad jie tai darytų gavę atitinkamą trečiosios šalies kompetentingos institucijos sertifikatą ir įtraukti į Komisijos sudarytą sąrašą.

| (16) | Atsižvelgiant į ekonomikos bei technologijos raidą ruošiant paukštieną bei atliekant patikrinimus ir į tai, kad vandens kiekis yra ypatingai svarbus prekiaujant Bendrijoje sušaldytais arba greitai sušaldytais viščiukais, turėtų būti nustatytas didžiausias vandens kiekis sušaldytuose arba greitai sušaldytuose viščiukuose ir apibrėžta tiek skerdyklose, tiek visuose prekybos etapuose taikytina monitoringo sistema, nepažeidžiant laisvos prekių apyvartos bendrojoje rinkoje principo. |
| --- | --- |

(16)

Atsižvelgiant į ekonomikos bei technologijos raidą ruošiant paukštieną bei atliekant patikrinimus ir į tai, kad vandens kiekis yra ypatingai svarbus prekiaujant Bendrijoje sušaldytais arba greitai sušaldytais viščiukais, turėtų būti nustatytas didžiausias vandens kiekis sušaldytuose arba greitai sušaldytuose viščiukuose ir apibrėžta tiek skerdyklose, tiek visuose prekybos etapuose taikytina monitoringo sistema, nepažeidžiant laisvos prekių apyvartos bendrojoje rinkoje principo.

| (17) | Gamybos įmonėje turėtų būti tikrinama vandens absorbcija ir turėtų būti sukurti patikimi būdai vandens kiekiui, atsirandančiam ruošiant sušaldytų arba greitai sušaldytų viščiukų skerdenas, nustatyti, neišskiriant fiziologinio skysčio ir kitokio vandens, atsiradusio ruošiant viščiukus, nes dėl tokio išskyrimo kiltų praktinių sunkumų. |
| --- | --- |

(17)

Gamybos įmonėje turėtų būti tikrinama vandens absorbcija ir turėtų būti sukurti patikimi būdai vandens kiekiui, atsirandančiam ruošiant sušaldytų arba greitai sušaldytų viščiukų skerdenas, nustatyti, neišskiriant fiziologinio skysčio ir kitokio vandens, atsiradusio ruošiant viščiukus, nes dėl tokio išskyrimo kiltų praktinių sunkumų.

| (18) | Turėtų būti uždrausta prekiauti nekondiciniais sušaldytais arba greitai sušaldytais viščiukais be tinkamos nuorodos ant pakuotės. Dėl to būtina priimti praktines taisykles dėl nuorodų, pateiktinų ant kiekvienos arba ant bendros pakuotės atsižvelgiant į jų paskirties vietą, kad būtų lengviau atlikti patikrinimus ir užtikrinti, kad jos bus naudojamos tik pagal paskirtį. |
| --- | --- |

(18)

Turėtų būti uždrausta prekiauti nekondiciniais sušaldytais arba greitai sušaldytais viščiukais be tinkamos nuorodos ant pakuotės. Dėl to būtina priimti praktines taisykles dėl nuorodų, pateiktinų ant kiekvienos arba ant bendros pakuotės atsižvelgiant į jų paskirties vietą, kad būtų lengviau atlikti patikrinimus ir užtikrinti, kad jos bus naudojamos tik pagal paskirtį.

| (19) | Būtina nustatyti, kokių veiksmų reikia imtis tada, kai tikrinant nustatoma, jog siuntoje esantys produktai neatitinka šio reglamento reikalavimų. Turėtų būti nustatyta ginčų, galinčių kilti dėl Bendrijos vidaus siuntų, sprendimo tvarka. |
| --- | --- |

(19)

Būtina nustatyti, kokių veiksmų reikia imtis tada, kai tikrinant nustatoma, jog siuntoje esantys produktai neatitinka šio reglamento reikalavimų. Turėtų būti nustatyta ginčų, galinčių kilti dėl Bendrijos vidaus siuntų, sprendimo tvarka.

| (20) | Kilus ginčui, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė imtis veiksmų vietoje ir taikyti atitinkamas priemones. |
| --- | --- |

(20)

Kilus ginčui, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė imtis veiksmų vietoje ir taikyti atitinkamas priemones.

| (21) | Vandens kiekio reikalavimų suderinimas kelia prielaidą, kad turi būti paskirtos Bendrijos ir nacionalinės etaloninės laboratorijos. |
| --- | --- |

(21)

Vandens kiekio reikalavimų suderinimas kelia prielaidą, kad turi būti paskirtos Bendrijos ir nacionalinės etaloninės laboratorijos.

| (22) | Turėtų būti numatyta Bendrijos finansinė parama. |
| --- | --- |

(22)

Turėtų būti numatyta Bendrijos finansinė parama.

| (23) | Bendrija ir Bendrijos etaloninė laboratorija turėtų sudaryti sutartį, kurioje numatytų finansinės paramos mokėjimo sąlygas. |
| --- | --- |

(23)

Bendrija ir Bendrijos etaloninė laboratorija turėtų sudaryti sutartį, kurioje numatytų finansinės paramos mokėjimo sąlygas.

| (24) | Turėtų būti numatyta, kad valstybės narės patvirtintų praktinius vandens kiekio sušaldytuose ir greitai sušaldytuose viščiukuose patikrinimo būdus. Siekiant užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą, turėtų būti numatyta, kad valstybės narės informuotų apie šiuos būdus Komisiją ir kitas valstybes nares. |
| --- | --- |

(24)

Turėtų būti numatyta, kad valstybės narės patvirtintų praktinius vandens kiekio sušaldytuose ir greitai sušaldytuose viščiukuose patikrinimo būdus. Siekiant užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą, turėtų būti numatyta, kad valstybės narės informuotų apie šiuos būdus Komisiją ir kitas valstybes nares.

| (25) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(25)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 1234/2007 121 straipsnio e punkto ii papunktyje nurodyti produktai šiame reglamente apibrėžiami taip.

| 1) | Naminių paukščių skerdenos







  a) | VIŠTOS IR GAIDŽIAI (Gallus domesticus)






  — | broileriai perlinių vištų viščiukai – tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra lanksti (nesukaulėjusi), |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Naminių paukščių skerdenos

a)

VIŠTOS IR GAIDŽIAI (Gallus domesticus)

—

broileriai perlinių vištų viščiukai – tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra lanksti (nesukaulėjusi),

| — | gaidžiai, vištos, skirti troškinti orkaitėje arba virti: tai vištos ir gaidžiai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti (sukaulėjusi), |
| --- | --- |

—

gaidžiai, vištos, skirti troškinti orkaitėje arba virti: tai vištos ir gaidžiai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti (sukaulėjusi),

| — | kaplūnai: tai vyriškosios lyties viščiukai, kastruojami chirurginiu būdu dar lytiškai nesubrendę ir skerdžiami ne jaunesni kaip 140 dienų amžiaus; iškastruoti gaidžiai turi būti penimi ne mažiau kaip 77 dienas, |
| --- | --- |

—

kaplūnai: tai vyriškosios lyties viščiukai, kastruojami chirurginiu būdu dar lytiškai nesubrendę ir skerdžiami ne jaunesni kaip 140 dienų amžiaus; iškastruoti gaidžiai turi būti penimi ne mažiau kaip 77 dienas,

| — | viščiukai: tai paukščiai, kurių skerdenos sveria mažiau kaip 650 g (be vidaus organų, galvų ir kojų); 650 g–750 g viščiukai gali būti vadinami „poussin“, jei jie skerdžiami ne vyresni kaip 28 dienų amžiaus. Tikrindamos šį skerdimo amžių, valstybės narės gali taikyti 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

viščiukai: tai paukščiai, kurių skerdenos sveria mažiau kaip 650 g (be vidaus organų, galvų ir kojų); 650 g–750 g viščiukai gali būti vadinami „poussin“, jei jie skerdžiami ne vyresni kaip 28 dienų amžiaus. Tikrindamos šį skerdimo amžių, valstybės narės gali taikyti 12 straipsnį,

| — | gaidžiukai: tai dedeklių veislėms priskiriami vyriškosios lyties viščiukai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti, bet dar visiškai nesukaulėjusi ir kurių skerdimo amžius yra ne mažiau kaip 90 dienų; |
| --- | --- |

—

gaidžiukai: tai dedeklių veislėms priskiriami vyriškosios lyties viščiukai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti, bet dar visiškai nesukaulėjusi ir kurių skerdimo amžius yra ne mažiau kaip 90 dienų;

| b) | KALAKUTAI (Meleagris gallopavo dom.)






  — | kalakučiukai: tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra lanksti (nesukaulėjusi), |
| --- | --- | --- |

b)

KALAKUTAI (Meleagris gallopavo dom.)

—

kalakučiukai: tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra lanksti (nesukaulėjusi),

| — | kalakutai, skirti troškinti orkaitėje arba virti: paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti (sukaulėjusi); |
| --- | --- |

—

kalakutai, skirti troškinti orkaitėje arba virti: paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti (sukaulėjusi);

| c) | ANTYS (Anas platyrhynchos dom., cairina muschata), MULARDINĖS ANTYS (cairina muschata x Anas platyrhynchos)






  — | ančių jaunikliai arba ančiukai, muskusinių ančių jaunikliai, mulardinių ančių jaunikliai: tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra lanksti (nesukaulėjusi), |
| --- | --- | --- |

c)

ANTYS (Anas platyrhynchos dom., cairina muschata), MULARDINĖS ANTYS (cairina muschata x Anas platyrhynchos)

—

ančių jaunikliai arba ančiukai, muskusinių ančių jaunikliai, mulardinių ančių jaunikliai: tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra lanksti (nesukaulėjusi),

| — | antys, muskusinės antys, mulardinės antys: paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti (sukaulėjusi); |
| --- | --- |

—

antys, muskusinės antys, mulardinės antys: paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti (sukaulėjusi);

| d) | ŽĄSYS (Anser anser dom.)






  — | žąsų jaunikliai arba žąsiukai: tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra lanksti (nesukaulėjusi). Per visą skerdeną einantis riebalų sluoksnis yra plonas arba vidutinio storumo; žąsiukų riebalai gali būti tam tikros spalvos, atspindinčios specialią dietą, |
| --- | --- | --- |

d)

ŽĄSYS (Anser anser dom.)

—

žąsų jaunikliai arba žąsiukai: tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra lanksti (nesukaulėjusi). Per visą skerdeną einantis riebalų sluoksnis yra plonas arba vidutinio storumo; žąsiukų riebalai gali būti tam tikros spalvos, atspindinčios specialią dietą,

| — | žąsys: paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti (sukaulėjusi); per visą skerdeną einantis riebalų sluoksnis – nuo vidutinio iki storo; |
| --- | --- |

—

žąsys: paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti (sukaulėjusi); per visą skerdeną einantis riebalų sluoksnis – nuo vidutinio iki storo;

| e) | PERLINĖS VIŠTOS (Numida meleagris domesticus)






  — | perlinių vištų jaunikliai: tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra lanksti (nesukaulėjusi), |
| --- | --- | --- |

e)

PERLINĖS VIŠTOS (Numida meleagris domesticus)

—

perlinių vištų jaunikliai: tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra lanksti (nesukaulėjusi),

| — | perlinės vištos: tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti (sukaulėjusi). |
| --- | --- |

—

perlinės vištos: tai paukščiai, kurių krūtinkaulio ketera yra nelanksti (sukaulėjusi).

Šiame reglamente a–e punktuose paminėti terminai vienodai taikomi abiem lytims.

| 2) | Naminių paukščių gabalai







  a) | Pusė: tai skerdenos pusė, gauta perpjaunant plokščiu pjovimo įtaisu išilgai krūtinkaulio ir nugarkaulio; |
| --- | --- | --- |

2)

Naminių paukščių gabalai

a)

Pusė: tai skerdenos pusė, gauta perpjaunant plokščiu pjovimo įtaisu išilgai krūtinkaulio ir nugarkaulio;

| b) | ketvirtis: tai kojos arba krūtinėlės ketvirtis, gautas skersai perpjovus puselę; |
| --- | --- |

b)

ketvirtis: tai kojos arba krūtinėlės ketvirtis, gautas skersai perpjovus puselę;

| c) | neatskirti kojų ketvirčiai: tai abiejų kojų ketvirčiai su nugaros dalimi, su uodega arba be jos; |
| --- | --- |

c)

neatskirti kojų ketvirčiai: tai abiejų kojų ketvirčiai su nugaros dalimi, su uodega arba be jos;

| d) | krūtinėlė: tai krūtinkaulis ir abipus jo esanti šonkaulių dalis su šalia esančiais raumenimis. Krūtinėlė gali būti pateikta visa arba padalinta pusiau; |
| --- | --- |

d)

krūtinėlė: tai krūtinkaulis ir abipus jo esanti šonkaulių dalis su šalia esančiais raumenimis. Krūtinėlė gali būti pateikta visa arba padalinta pusiau;

| e) | koja: tai šlaunikaulis, blauzdikaulis ir šeivikaulis kartu su šalia esančiais raumenimis. Du pjūviai daromi per sąnarius; |
| --- | --- |

e)

koja: tai šlaunikaulis, blauzdikaulis ir šeivikaulis kartu su šalia esančiais raumenimis. Du pjūviai daromi per sąnarius;

| f) | viščiuko koja su neatskirta nugaros dalimi: nugaros masė neturi viršyti 25 % visos gabalo masės; |
| --- | --- |

f)

viščiuko koja su neatskirta nugaros dalimi: nugaros masė neturi viršyti 25 % visos gabalo masės;

| g) | šlaunelė: tai šlaunikaulis su šalia esančiais raumenimis. Du pjūviai daromi per sąnarius; |
| --- | --- |

g)

šlaunelė: tai šlaunikaulis su šalia esančiais raumenimis. Du pjūviai daromi per sąnarius;

| h) | blauzdelė: tai blauzdikaulis ir šeivikaulis su šalia esančiais raumenimis. Du pjūviai daromi per sąnarius; |
| --- | --- |

h)

blauzdelė: tai blauzdikaulis ir šeivikaulis su šalia esančiais raumenimis. Du pjūviai daromi per sąnarius;

| i) | sparnelis: tai žastikaulis, stipinkaulis ir alkūnkaulis su šalia esančiais raumenimis. Kalakutų sparnelių žastikauliai, stipinkauliai ir alkūnkauliai su šalia esančiais raumenimis gali būti pateikiami atskirai. Plongalys, įskaitant riešo kaulus, gali būti paliktas arba pašalintas. Gabalai turi būti atpjaunami per sąnarius; |
| --- | --- |

i)

sparnelis: tai žastikaulis, stipinkaulis ir alkūnkaulis su šalia esančiais raumenimis. Kalakutų sparnelių žastikauliai, stipinkauliai ir alkūnkauliai su šalia esančiais raumenimis gali būti pateikiami atskirai. Plongalys, įskaitant riešo kaulus, gali būti paliktas arba pašalintas. Gabalai turi būti atpjaunami per sąnarius;

| j) | neatskirti sparneliai: tai abu sparneliai, sujungti nugarine dalimi, sudarančia ne daugiau kaip 45 % visos gabalo masės; |
| --- | --- |

j)

neatskirti sparneliai: tai abu sparneliai, sujungti nugarine dalimi, sudarančia ne daugiau kaip 45 % visos gabalo masės;

| k) | krūtinėlės filė: visa arba pusė krūtinėlės be kaulo, t. y. be krūtinkaulio ir šonkaulių. Kalakutų krūtinėlės filė gali būti tik gilusis krūtinės raumuo; |
| --- | --- |

k)

krūtinėlės filė: visa arba pusė krūtinėlės be kaulo, t. y. be krūtinkaulio ir šonkaulių. Kalakutų krūtinėlės filė gali būti tik gilusis krūtinės raumuo;

| l) | krūtinėlės filė su raktikauliu ir krūtinkauliu: tai krūtinėlės filė be odelės, tik su raktikauliu ir krūtinkaulio kremzle, kurių masė neturi viršyti 3 % visos gabalo masės; |
| --- | --- |

l)

krūtinėlės filė su raktikauliu ir krūtinkauliu: tai krūtinėlės filė be odelės, tik su raktikauliu ir krūtinkaulio kremzle, kurių masė neturi viršyti 3 % visos gabalo masės;

| m) | magret, maigret: 3 punkte nurodytų rūšių ančių ir žąsų krūtinėlių filė su odele ir poodiniais riebalais, dengiančiais krūtinėlės raumenį, be giliojo krūtinės raumens; |
| --- | --- |

m)

magret, maigret: 3 punkte nurodytų rūšių ančių ir žąsų krūtinėlių filė su odele ir poodiniais riebalais, dengiančiais krūtinėlės raumenį, be giliojo krūtinės raumens;

| n) | kalakuto kojų mėsa be kaulų: kalakutų šlaunelės ir (arba) kulšelės be kaulų, t. y. be šlaunikaulių, blauzdikaulių ir šeivikaulių, nepjaustytos, supjaustytos kubeliais arba juostelėmis. |
| --- | --- |

n)

kalakuto kojų mėsa be kaulų: kalakutų šlaunelės ir (arba) kulšelės be kaulų, t. y. be šlaunikaulių, blauzdikaulių ir šeivikaulių, nepjaustytos, supjaustytos kubeliais arba juostelėmis.

Formuluotė „pjūviai daromi per sąnarius“, vartojama kalbant apie e, g ir h papunkčiuose minimus produktus, reiškia, kad pjaunama tarp dviejų sąnarius atskiriančių linijų, kaip parodyta II priedo grafiniame piešinyje.

Produktai, minimi d–k papunkčiuose, gali būti pateikiami su odele arba be jos. Tai, kad d–j papunkčiuose nurodyti produktai yra be odelės, o k papunktyje nurodytas produktas yra su odele, nurodoma etiketėje tokia prasme, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/13/EB (5) 1 straipsnio 3 dalies a punkte.

| 3) | Foie gras

  Tai Cairina muschata arba Cairina muschata x Anas platyrhynchos rūšių žąsų arba ančių, kurios buvo auginamos siekiant sukelti riebalinę kepenų ląstelių hipertrofiją, kepenėlės.
  Paukščiams, iš kurių išimamos šios kepenėlės, turi būti nuleidžiamas visas kraujas. Visos kepenėlės turi būti vienodos spalvos.
  Kepenėlių masė turi būti tokia:






  — | ančių kepenėlių – ne mažiau kaip 300 g neto masės, |
| --- | --- | --- |

3)

Foie gras

Tai Cairina muschata arba Cairina muschata x Anas platyrhynchos rūšių žąsų arba ančių, kurios buvo auginamos siekiant sukelti riebalinę kepenų ląstelių hipertrofiją, kepenėlės.

Paukščiams, iš kurių išimamos šios kepenėlės, turi būti nuleidžiamas visas kraujas. Visos kepenėlės turi būti vienodos spalvos.

Kepenėlių masė turi būti tokia:

—

ančių kepenėlių – ne mažiau kaip 300 g neto masės,

| — | žąsų kepenėlių – ne mažiau kaip 400 g neto masės. |
| --- | --- |

—

žąsų kepenėlių – ne mažiau kaip 400 g neto masės.

2 straipsnis

Šiame reglamente:

| a) | skerdena – tai 1 straipsnyje 1 dalyje minimų rūšių paukščio visas kūnas, nuleidus kraują, nupešus ir išdarinėjus; tačiau inkstų pašalinti nebūtina; išdarinėta skerdena gali būti pateikta parduoti su pilvo ertmėje sudėtais subproduktais, t. y. širdimi, kepenimis, skilviu ir kaklu, arba be jų; |
| --- | --- |

a)

skerdena – tai 1 straipsnyje 1 dalyje minimų rūšių paukščio visas kūnas, nuleidus kraują, nupešus ir išdarinėjus; tačiau inkstų pašalinti nebūtina; išdarinėta skerdena gali būti pateikta parduoti su pilvo ertmėje sudėtais subproduktais, t. y. širdimi, kepenimis, skilviu ir kaklu, arba be jų;

| b) | skerdenų gabalai – tai paukštiena, kurios dydis ir ištisinio raumenų audinio pobūdis leidžia nustatyti, iš kurios skerdenos dalies ji yra gauta; |
| --- | --- |

b)

skerdenų gabalai – tai paukštiena, kurios dydis ir ištisinio raumenų audinio pobūdis leidžia nustatyti, iš kurios skerdenos dalies ji yra gauta;

| c) | fasuota paukštiena – tai paukštiena, pateikta pagal Direktyvos 2000/13/EB 1 straipsnio 3 dalies b punkto sąlygas; |
| --- | --- |

c)

fasuota paukštiena – tai paukštiena, pateikta pagal Direktyvos 2000/13/EB 1 straipsnio 3 dalies b punkto sąlygas;

| d) | nefasuota paukštiena – tai paukštiena, parduodama galutiniam vartotojui be įvyniojimo arba įvyniojant pardavimo vietoje, pastarajam prašant. |
| --- | --- |

d)

nefasuota paukštiena – tai paukštiena, parduodama galutiniam vartotojui be įvyniojimo arba įvyniojant pardavimo vietoje, pastarajam prašant.

| e) | prekyba – tai laikymas arba pateikimas parduoti, siūlymas parduoti, pardavimas, pristatymas ar kokia nors kita prekybos forma; |
| --- | --- |

e)

prekyba – tai laikymas arba pateikimas parduoti, siūlymas parduoti, pardavimas, pristatymas ar kokia nors kita prekybos forma;

| f) | siunta – tai tos pačios rūšies ir tipo, tos pačios klasės, to paties gamybos proceso, iš tos pačios skerdyklos arba toje pačioje vietoje esančios išpjaustymo įmonės gauta paukštiena, kuri turi būti patikrinta. 9 straipsnyje ir V bei VI prieduose siunta – tai tik tos pačios vardinės masės kategorijos fasuotės. |
| --- | --- |

f)

siunta – tai tos pačios rūšies ir tipo, tos pačios klasės, to paties gamybos proceso, iš tos pačios skerdyklos arba toje pačioje vietoje esančios išpjaustymo įmonės gauta paukštiena, kuri turi būti patikrinta. 9 straipsnyje ir V bei VI prieduose siunta – tai tik tos pačios vardinės masės kategorijos fasuotės.

3 straipsnis

1.   Kad naminių paukščių skerdenos būtų parduodamos pagal šio reglamento nuostatas, jos turi būti pateikiamos prekybai tokia forma:

| — | išdarinėtos iš dalies („effilé“, „roped“), |
| --- | --- |

—

išdarinėtos iš dalies („effilé“, „roped“),

| — | su vidaus organais, |
| --- | --- |

—

su vidaus organais,

| — | be vidaus organų. |
| --- | --- |

—

be vidaus organų.

Galima pridėti žodį „išdarinėtos“.

2.   Iš dalies išdarinėtos skerdenos yra skerdenos su nepašalinta širdimi, kepenėlėmis, plaučiais, skilviais, gūžiais ir inkstais.

3.   Pateikiant skerdenas bet kokia forma, jei galva nepašalinta, skerdenoje gali būti palikta trachėja, stemplė ir gūžys.

4.   Vidaus organai yra tik tokie:

Širdis, kaklas, skilvis, kepenėlės ir visos kitos dalys, kurios laikomos valgomomis toje rinkoje, kurioje produktas yra skirtas galutinai suvartoti. Kepenėlės turi būti be tulžies pūslės. Skilvis turi būti be raginio dangalo, o jo turinys – išimtas. Širdis gali būti su perikardiniu maišeliu arba be jo. Jei kaklas nėra atskirtas nuo skerdenos, jis nelaikomas vidaus organu.

Jei vienas iš šių keturių organų paprastai nėra pateikiamas parduoti kartu su skerdena, tai nurodoma etiketėje.

5.   Be privalomų nacionalinių teisės aktų, priimtų pagal Direktyvą 2000/13/EEB, pridedamuose prekybos dokumentuose dar pridedamos tokios nuorodos, kaip apibrėžta nurodytos direktyvos 13 straipsnio 1 dalies b punkte:

| a) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B dalies III punkto 1 papunktyje nurodyta kategorija; |
| --- | --- |

a)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B dalies III punkto 1 papunktyje nurodyta kategorija;

| b) | pavidalas, kuriuo paukštiena yra prekiaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B dalies III punkto 2 papunktį, ir rekomenduojama saugojimo temperatūra. |
| --- | --- |

b)

pavidalas, kuriuo paukštiena yra prekiaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B dalies III punkto 2 papunktį, ir rekomenduojama saugojimo temperatūra.

4 straipsnis

1.   Parduodant produktus, kuriems taikomas šis reglamentas ir kurie parduodami kaip apibrėžta Direktyvos 2000/13/EB 3 straipsnio 1 dalies 1 punkte, vartojami šio reglamento 1 straipsnyje išvardyti pavadinimai ir šio reglamento I priede nurodytos atitinkamos formuluotės kitomis Bendrijos kalbomis:

| — | parduodant nepjaustytas skerdenas, nuorodoma viena iš pateikimo formų, nustatytų šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje, |
| --- | --- |

—

parduodant nepjaustytas skerdenas, nuorodoma viena iš pateikimo formų, nustatytų šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje,

| — | parduodant naminių paukščių gabalus, nurodoma atitinkama rūšis. |
| --- | --- |

—

parduodant naminių paukščių gabalus, nurodoma atitinkama rūšis.

2.   1 straipsnio 1 ir 2 punktuose apibrėžti pavadinimai gali būti papildyti kitomis formuluotėmis, jei šios iš esmės neklaidina vartotojo, ypač tokiais, dėl kurių šie produktai negalėtų būtų painiojami su 1 straipsnio 1 ir 2 punktuose nurodytais produktais, arba 11 straipsnyje pateiktomis nuorodomis.

5 straipsnis

1.   1 straipsnyje neapibrėžti produktai gali būti parduodami Bendrijos rinkoje tik tokiais pavadinimais, kurie iš esmės neklaidina vartotojo, neleisdami supainioti juos su 1 straipsnyje nurodytais produktais, arba su 11 straipsnyje pateiktomis nuorodomis.

2.   Be privalomų nacionalinių teisės aktų, priimtų pagal Direktyvą 2000/13/EB, dar būtina, kad galutiniam vartotojui skirtos paukštienos ženklinimas etiketėmis, pateikimas ir reklamavimas atitiktų papildomus reikalavimus, išdėstytus šio straipsnio 3 ir 4 dalyse.

3.   Šviežios paukštienos atveju, tinkamas vartojimo laikas pakeičiamas laikantis „tinka vartoti iki“ data pagal Direktyvos 2000/13/EB 10 straipsnį.

4.   Fasuotos paukštienos atveju ant pakuotės arba prie jos pritvirtintos etiketės būtina taip pat nurodyti ir tokius duomenis:

| a) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B dalies III punkto 1 papunktyje nurodytą kategoriją; |
| --- | --- |

a)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B dalies III punkto 1 papunktyje nurodytą kategoriją;

| b) | šviežios paukštienos atveju visą kainą ir svorio vieneto kainą mažmeninėje prekyboje; |
| --- | --- |

b)

šviežios paukštienos atveju visą kainą ir svorio vieneto kainą mažmeninėje prekyboje;

| c) | pavidalą, kuriuo paukštiena yra prekiaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B dalies III punkto 2 papunktį, ir rekomenduojamą saugojimo temperatūrą; |
| --- | --- |

c)

pavidalą, kuriuo paukštiena yra prekiaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B dalies III punkto 2 papunktį, ir rekomenduojamą saugojimo temperatūrą;

| d) | remiantis Tarybos ir Europos Parlamento reglamento (EB) Nr. 853/2004 (6) 4 straipsniu – skerdyklos arba išpjaustymo įmonės registracijos numerį, išskyrus tuos atvejus, kai išpjaustoma ir kaulai išimami pardavimo vietoje, kaip numatyta minėto reglamento 4 straipsnio 2 dalies d punkte; |
| --- | --- |

d)

remiantis Tarybos ir Europos Parlamento reglamento (EB) Nr. 853/2004 (6) 4 straipsniu – skerdyklos arba išpjaustymo įmonės registracijos numerį, išskyrus tuos atvejus, kai išpjaustoma ir kaulai išimami pardavimo vietoje, kaip numatyta minėto reglamento 4 straipsnio 2 dalies d punkte;

| e) | iš trečiųjų šalių importuotos paukštienos atveju – kilmės šalį. |
| --- | --- |

e)

iš trečiųjų šalių importuotos paukštienos atveju – kilmės šalį.

5.   Kai paukštiena yra pateikiama parduoti nefasuota, išskyrus tuos atvejus, kai išpjaustoma ir kaulai atskiriami pardavimo vietoje, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 2004/853 4 straipsnio 2 dalies d punkte su sąlyga, kad išpjaustoma ir mėsa nuo kaulų atskiriama vartotojui prašant ir jam matant, 4 dalyje pateikiamoms nuorodoms taikomas Direktyvos 2000/13/EB 14 straipsnis.

6.   Nukrypstant nuo 3 straipsnio 5 dalies ir nuo šio straipsnio 2–5 dalių, paukštienos nebūtina klasifikuoti ar nurodyti papildomus išvardytuose straipsniuose minimus duomenis tais atvejais, kai paukštiena pristatoma į išpjaustymo arba perdirbimo įmones.

6 straipsnis

Sušaldytai paukštienai, apibrėžtai Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B dalies II punkto 3 papunktyje, papildomai taikomos šios nuostatos:

Šiame reglamente minimos sušaldytos paukštienos temperatūra visose produkto vietose turi būti pastoviai – 12 °C arba žemesnė, išskyrus galimus trumpus, ne daugiau kaip 3 °C svyravimus į viršų. Šie produkto temperatūros nuokrypiai leidžiami laikantis geros saugojimo ir prekybos praktikos prekiaujant produktaiss vietoje bei išdėstant juos mažmeninės prekybos vitrinose.

7 straipsnis

1.   Kad naminių paukščių skerdenas ir jų gabalus, kuriems taikomas šis reglamentas, būtų galima priskirti A ir B klasėms, jie turi atitikti šiuos būtiniausius reikalavimus:

| a) | būti pateikti nepažeisti; |
| --- | --- |

a)

būti pateikti nepažeisti;

| b) | būti švarūs, be pastebimų pašalinių medžiagų, nešvarumų arba kraujo; |
| --- | --- |

b)

būti švarūs, be pastebimų pašalinių medžiagų, nešvarumų arba kraujo;

| c) | neturėti pašalinio kvapo; |
| --- | --- |

c)

neturėti pašalinio kvapo;

| d) | neturėti pastebimų kraujo dėmių, gali būti tik mažų ir vos pastebimų; |
| --- | --- |

d)

neturėti pastebimų kraujo dėmių, gali būti tik mažų ir vos pastebimų;

| e) | būti be išsikišusių sulaužytų kaulų; |
| --- | --- |

e)

būti be išsikišusių sulaužytų kaulų;

| f) | būti be didelių sumušimų. |
| --- | --- |

f)

būti be didelių sumušimų.

Šviežia paukštiena negali turėti jokių ankstesnio jos sušaldymo požymių.

2.   Kad naminių paukščių skerdenas ir jų gabalus būtų galima priskirti A klasei, jiems taikomi dar ir šie reikalavimai:

| a) | jie turi būti gero pavidalo. Mėsa turi būti minkšta, krūtinėlė – gerai išsivysčiusi, plati, ilga ir mėsinga, kojos – mėsingos. Viščiukų, ančių jauniklių arba ančiukų ir kalakutų krūtinėlių, nugarėlių, ir šlaunelių riebalų sluoksnis turi būti plonas ir vientisas. Gaidžių, vištų, ančių ir žąsų jauniklių riebalų sluoksnis gali būti storesnis. Riebalų sluoksnis, einantis per visą žąsies skerdeną, turi būti nuo vidutiniško iki storo; |
| --- | --- |

a)

jie turi būti gero pavidalo. Mėsa turi būti minkšta, krūtinėlė – gerai išsivysčiusi, plati, ilga ir mėsinga, kojos – mėsingos. Viščiukų, ančių jauniklių arba ančiukų ir kalakutų krūtinėlių, nugarėlių, ir šlaunelių riebalų sluoksnis turi būti plonas ir vientisas. Gaidžių, vištų, ančių ir žąsų jauniklių riebalų sluoksnis gali būti storesnis. Riebalų sluoksnis, einantis per visą žąsies skerdeną, turi būti nuo vidutiniško iki storo;

| b) | ant krūtinėlės, kojų, uodegos, pėdų sąnarių ir sparnelių plongalių gali būti likusios kelios mažos plunksnelės, padaigos ir pūkeliai. Jų gali būti ir ant kitų virimui skirtų naminių paukščių skerdenų dalių; |
| --- | --- |

b)

ant krūtinėlės, kojų, uodegos, pėdų sąnarių ir sparnelių plongalių gali būti likusios kelios mažos plunksnelės, padaigos ir pūkeliai. Jų gali būti ir ant kitų virimui skirtų naminių paukščių skerdenų dalių;

| c) | išskyrus krūtinėlę ir kojas, leidžiami kai kurie maži ir sunkiai pastebimi sužalojimai, sumušimai bei spalvos pakitimai. Sparneliai gali būti be plongalių. Sparnelių plongaliai ir folikulas gali būti rausvos spalvos; |
| --- | --- |

c)

išskyrus krūtinėlę ir kojas, leidžiami kai kurie maži ir sunkiai pastebimi sužalojimai, sumušimai bei spalvos pakitimai. Sparneliai gali būti be plongalių. Sparnelių plongaliai ir folikulas gali būti rausvos spalvos;

| d) | sušaldytų ir greitai sušaldytų naminių paukščių neturi būti likę jokių nušalimo (7) pėdsakų, išskyrus mažas ir sunkiai pastebimas atsitiktines nušalimo žymes, bet ne ant krūtinėlės ir kojų. |
| --- | --- |

d)

sušaldytų ir greitai sušaldytų naminių paukščių neturi būti likę jokių nušalimo (7) pėdsakų, išskyrus mažas ir sunkiai pastebimas atsitiktines nušalimo žymes, bet ne ant krūtinėlės ir kojų.

8 straipsnis

1.   Sprendimai, priimami dėl 1, 3 ir 7 straipsnių nesilaikymo, gali būti susiję tik su visa siunta, patikrinta vadovaujantis šio straipsnio nuostatomis.

2.   Iš kiekvienos siuntos, kuri turi būti tikrinama skerdyklose, išpjaustymo įmonėse, didmeninės ir mažmeninės prekybos sandėliuose arba bet kuriuo kitu pardavimo etapu, įskaitant pervežimą, arba, jei importuojama iš trečiųjų šalių – atliekant muitinės formalumus, atsitiktinai parenkamas reikiamas mėginys, kurį sudaro toks 1 straipsnyje apibrėžtų produktų skaičius.

| Siuntos dydis | Mėginio dydis | Leidžiamas defektuotų vienetų skaičius |
| --- | --- | --- |
| Iš viso | 1 straipsnio 1 (8) ir 3 punktai ir 7 straipsnio 1 dalis |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| Nuo 100 iki 500 | 30 | 5 | 2 |
| Nuo 501 iki 3 200 | 50 | 7 | 3 |
| > 3 200 | 80 | 10 | 4 |

Siuntos dydis

Mėginio dydis

Leidžiamas defektuotų vienetų skaičius

Iš viso

1 straipsnio 1 (8) ir 3 punktai ir 7 straipsnio 1 dalis

1

2

3

4

Nuo 100 iki 500

30

5

2

Nuo 501 iki 3 200

50

7

3

> 3 200

80

10

4

3.   Tikrinant A klasės paukštienos siuntą, leidžiamas visas 2 dalyje pateiktos lentelės 3 skiltyje nurodytas leidžiamas defektuotų vienetų skaičius. Kremzlės (lanksčioji krūtinkaulio ketera) gali sudaryti iki 2 % defektuotų krūtinėlių filė masės.

Tačiau defektuotų vienetų, neatitinkančių 1 straipsnio 1 ir 3 punktų ir 7 straipsnio 1 dalies nuostatų, skaičius neviršija 2 dalyje pateiktos lentelės 4 skiltyje nurodytų skaičių.

Kalbant apie 1 straipsnio 3 punkte minimus produktus, nė vienas defektuotas vienetas nėra leistinas, jei jo masė nesiekia 240 g (ančių kepenėlės) ir 385 g (žąsų kepenėlės).

4.   Tikrinant B klasės paukštienos siuntą, leidžiamas defektuotų vienetų skaičius yra dvigubinamas.

5.   Jei nustatoma, kad patikrinta siunta neatitinka reikalavimų, priežiūros agentūra uždraudžia ją parduoti arba importuoti, kai tai yra siunta iš trečiosios šalies, nebent būtų pateikti įrodymai, jog buvo imtasi priemonių, kad produktai atitiktų 1 ir 7 straipsnių reikalavimus.

9 straipsnis

1.   Fasuotą sušaldytą arba greitai sušaldytą paukštieną galima skirstyti į kategorijas pagal masę, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B dalies III punkto 3 papunktyje, ją pateikiant fasuotėse kaip apibrėžta Direktyvos 76/211/EEB 2 straipsnyje. Šios fasuotės gali būti tokios:

| — | fasuotės, kuriose yra po vieną naminių paukščių skerdeną, arba |
| --- | --- |

—

fasuotės, kuriose yra po vieną naminių paukščių skerdeną, arba

| — | fasuotės, kuriose yra po vieną ar kelis to paties tipo ir rūšies naminių paukščių gabalus, kaip apibrėžta 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

—

fasuotės, kuriose yra po vieną ar kelis to paties tipo ir rūšies naminių paukščių gabalus, kaip apibrėžta 1 straipsnyje.

2.   Remiantis 3 ir 4 dalimis, ant visų fasuočių turi būti nurodyta produkto masė, vadinama „vardine mase“.

3.   Fasuotės su sušaldyta arba greitai sušaldyta paukštiena gali būti skirstomos į kategorijas pagal vardinę masę taip:

| a) | skerdenos






  — | < 1 100 g: 50 g klasės (1 050 – 1 000 – 950 ir t. t.), |
| --- | --- | --- |

a)

skerdenos

—

< 1 100 g: 50 g klasės (1 050 – 1 000 – 950 ir t. t.),

| — | 1 100–< 2 400: 100 g klasės (1 100 – 1 200 – 1 300 ir t. t.), |
| --- | --- |

—

1 100–< 2 400: 100 g klasės (1 100 – 1 200 – 1 300 ir t. t.),

| — | ≥ 2 400 g: 200 g klasės (2 400 – 2 600 – 2 800 ir t. t.); |
| --- | --- |

—

≥ 2 400 g: 200 g klasės (2 400 – 2 600 – 2 800 ir t. t.);

| b) | gabalai:






  — | < 1 100 g – 50 g klasės (1 050 – 1 000 – 950 ir t. t.), |
| --- | --- | --- |

b)

gabalai:

—

< 1 100 g – 50 g klasės (1 050 – 1 000 – 950 ir t. t.),

| — | ≥ 1 100 g: 100 g klasės (1 100 – 1 200 – 1 300 ir t. t.). |
| --- | --- |

—

≥ 1 100 g: 100 g klasės (1 100 – 1 200 – 1 300 ir t. t.).

4.   1 dalyje minimos fasuotės turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | faktinis produkto kiekis vidutiniškai neturi būti mažesnis už vardinę masę; |
| --- | --- |

a)

faktinis produkto kiekis vidutiniškai neturi būti mažesnis už vardinę masę;

| b) | fasuotų prekių, kurių neigiamoji paklaida yra didesnė nei 9 straipsnyje nurodyta leidžiama neigiamoji paklaida, kiekis fasuotų prekių siuntose turi būti pakankamai mažas, kad jos atitiktų 10 dalyje nurodytus bandymų reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

fasuotų prekių, kurių neigiamoji paklaida yra didesnė nei 9 straipsnyje nurodyta leidžiama neigiamoji paklaida, kiekis fasuotų prekių siuntose turi būti pakankamai mažas, kad jos atitiktų 10 dalyje nurodytus bandymų reikalavimus;

| c) | fasuotų prekių, kurių neigiamoji paklaida dvigubai viršija 9 dalyje nurodytą leidžiamą neigiamąją paklaidą, negali būti parduodamos. |
| --- | --- |

c)

fasuotų prekių, kurių neigiamoji paklaida dvigubai viršija 9 dalyje nurodytą leidžiamą neigiamąją paklaidą, negali būti parduodamos.

Šiam reglamentui taikomi Direktyvos 76/211/EEB I priede nurodyti vardinės masės, faktinio kiekio ir neigiamosios paklaidos apibrėžimai.

5.   Sušaldytos arba greitai sušaldytos paukštienos pakuotojo ar importuotojo atsakomybę ir kompetentingų institucijų vykdytinus patikrinimus reglamentuoja Direktyvos 76/211/EEB I priedo 4, 5 ir 6 punktų nuostatos su atitinkamais pakeitimais.

6.   Fasuotės tikrinamos imant mėginius. Tai daroma dviem etapais:

| — | tikrinamas faktinis kiekvienos fasuotos prekės kiekis mėginio pakuotėje, |
| --- | --- |

—

tikrinamas faktinis kiekvienos fasuotos prekės kiekis mėginio pakuotėje,

| — | tikrinamas vidutinis faktinis fasuotų prekių kiekis mėginio pakuotėje. |
| --- | --- |

—

tikrinamas vidutinis faktinis fasuotų prekių kiekis mėginio pakuotėje.

Fasuotų prekių siunta laikoma priimtina, jeigu šių abiejų patikrinimų rezultatai atitinka 10 ir 11 dalyse nurodytus priėmimo kriterijus.

7.   Siuntą sudaro visos tos pačios vardinės masės, to paties tipo ir partijos fasuotos prekės, supakuotos toje pačioje vietoje, kurios turi būti patikrintos.

Siuntos dydis ribojamas pagal tokius kiekybinius nurodymus:

| — | tikrinant fasuotas prekes pakavimo linijos gale, kiekvienos siuntos fasuočių skaičius turi būti lygus didžiausiam per vieną valandą pakavimo linijos pagamintų fasuočių skaičiui, netaikant jokių apribojimų siuntos didumui, |
| --- | --- |

—

tikrinant fasuotas prekes pakavimo linijos gale, kiekvienos siuntos fasuočių skaičius turi būti lygus didžiausiam per vieną valandą pakavimo linijos pagamintų fasuočių skaičiui, netaikant jokių apribojimų siuntos didumui,

| — | kitais atvejais siuntos dydis yra ribojamas iki 10 000 fasuočių. |
| --- | --- |

—

kitais atvejais siuntos dydis yra ribojamas iki 10 000 fasuočių.

8.   Iš kiekvienos tikrintinos siuntos imamas atsitiktinis mėginys, kurį sudaro toks fasuočių skaičius:

| Siuntos dydis | Mėginio dydis |
| --- | --- |
| 100–500 | 30 |
| 501–3 200 | 50 |
| > 3 200 | 80 |

Siuntos dydis

Mėginio dydis

100–500

30

501–3 200

50

> 3 200

80

Siuntoms, sudarytoms iš mažiau nei 100 fasuočių, taikomas neardomasis bandymas tokia prasme, kaip apibrėžta Direktyvos 76/211/EEB II priede, 100 % siuntos apimties.

9.   Leidžiamos neigiamosios paklaidos atskiroms fasuotoms skerdenoms yra šios:

| (gramais) |
| --- |
| Vardinė masė | Leidžiama neigiamoji paklaida (gramais) |
| Skerdenos | Gabalai |
| mažiau kaip 1 100 | 25 | 25 |
| 1 100–< 2 400 | 50 | 50 |
| 2 400 ir daugiau | 100 | |

(gramais)

Vardinė masė

Leidžiama neigiamoji paklaida (gramais)

Skerdenos

Gabalai

mažiau kaip 1 100

25

25

1 100–< 2 400

50

50

2 400 ir daugiau

100

10.   Tikrinant faktinį kiekvienos fasuotos prekės kiekį mėginio pakuotėje, mažiausias priimtinas produkto kiekis apskaičiuojamas iš fasuotės vardinės masės atimant leidžiamą neigiamąją kiekio paklaidą.

Fasuotos prekės mėginio pakuotėje, kurių faktinis kiekis yra mažesnis už mažiausią priimtiną kiekį, laikomos su trūkumais.

Tikrinamoji fasuotų prekių siunta laikoma priimtina, jei defektuotų mėginio vienetų skaičius atitinka tą, kurio reikalauja priėmimo sąlyga, ar yra už jį mažesnis, kaip nurodyta lentelėje; siunta laikoma nepriimtina, jei defektuotų mėginio vienetų skaičius yra lygus atmetimo kriterijui ar jį viršija.

| Mėginio dydis | Defektuotų vienetų skaičius |
| --- | --- |
| Priėmimo sąlyga | Atmetimo kriterijus |
| 30 | 2 | 3 |
| 50 | 3 | 4 |
| 80 | 5 | 6 |

Mėginio dydis

Defektuotų vienetų skaičius

Priėmimo sąlyga

Atmetimo kriterijus

30

2

3

50

3

4

80

5

6

11.   Tikrinant vidutinį faktinį kiekį, fasuotų prekių siunta laikoma priimtina, jei vidutinis faktinis mėginį sudarančių fasuotų prekių kiekis yra didesnis nei tas, kuris nustatytas pagal priėmimo sąlygas ir nurodytas šioje lentelėje.

| Mėginio dydis | Vidutinio faktinio kiekio priėmimo sąlyga |
| --- | --- |
| 30 | x— ≥ Qn – 0,503 s |
| 50 | x— ≥ Qn – 0,379 s |
| 80 | x— ≥ Qn – 0,295 s |

Mėginio dydis

Vidutinio faktinio kiekio priėmimo sąlyga

30

x— ≥ Qn – 0,503 s

50

x— ≥ Qn – 0,379 s

80

x— ≥ Qn – 0,295 s

| x— | = | vidutinis faktinis fasuotų prekių kiekis, |
| --- | --- | --- |
| Qn | = | vardinė fasuotos prekės masė, |
| s | = | standartinis faktinio fasuotų prekių siuntoje kiekio nuokrypis. |

x—

=

vidutinis faktinis fasuotų prekių kiekis,

Qn

=

vardinė fasuotos prekės masė,

s

=

standartinis faktinio fasuotų prekių siuntoje kiekio nuokrypis.

Standartinis nuokrypis apskaičiuojamas taip, kaip nurodyta Direktyvos 76/211/EEB II priedo 2.3.2.2 punkte.

12.   Jei Tarybos direktyva 80/181/EEB (9) leidžia naudoti papildomas nuorodas, kartu su nuoroda apie fasuočių, kurioms taikomas šis straipsnis, vardinę masę gali būti pridedama ir papildoma nuoroda.

13.   Paukštiena, įvežama į Jungtinę Karalystę iš kitų valstybių narių, tikrinama imant atsitiktinius mėginius ir netikrinama pasienyje.

10 straipsnis

Ženklinant etiketėmis taip, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/13/EB 1 straipsnio 3 dalies a punkte, galima pateikti nuorodą, kuris iš toliau nurodytų atšaldymo būdų buvo taikytas, ir III priede išvardytos atitinkamos formuluotės kitomis Bendrijos kalbomis:

| — | atšaldymas ore: naminių paukščių skerdenų šaldymas šaltame ore, |
| --- | --- |

—

atšaldymas ore: naminių paukščių skerdenų šaldymas šaltame ore,

| — | atšaldymas pučiant orą: naminių paukščių skerdenų šaldymas šaltame ore, purškiant vandens garus arba smulkius vandens lašelius, |
| --- | --- |

—

atšaldymas pučiant orą: naminių paukščių skerdenų šaldymas šaltame ore, purškiant vandens garus arba smulkius vandens lašelius,

| — | atšaldymas panardinant: naminių paukščių skerdenų šaldymas talpose su vandeniu arba su ledu ir vandeniu, taikant priešpriešinės srovės procesą. |
| --- | --- |

—

atšaldymas panardinant: naminių paukščių skerdenų šaldymas talpose su vandeniu arba su ledu ir vandeniu, taikant priešpriešinės srovės procesą.

11 straipsnis

1.   Nurodant ūkininkavimo būdus, išskyrus ekologinį arba biologinį ūkininkavimą, ant etiketės taip, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/13/EB 1 straipsnio 3 dalies a punkte, gali būti pateikiamos tik toliau nurodytos formuluotės bei IV priede išvardytos atitinkamos formuluotės kitomis Bendrijos valstybių kalbomis, ir bet kuriuo atveju nuorodos gali būti pateikiamos tada, kai laikomasi atitinkamų šio reglamento V priede nurodytų sąlygų:

| a) | „Lesinta... % ...“; |
| --- | --- |

a)

„Lesinta... % ...“;

| b) | „Tvartinė paukštininkystė – ekstensyvusis paukščių auginimas tvartuose“; |
| --- | --- |

b)

„Tvartinė paukštininkystė – ekstensyvusis paukščių auginimas tvartuose“;

| c) | „Ganyklinė paukštininkystė – pusiau laisvas paukščių auginimas“; |
| --- | --- |

c)

„Ganyklinė paukštininkystė – pusiau laisvas paukščių auginimas“;

| d) | „Tradicinė ganyklinė paukštininkystė – paukščių auginimas po atviru dangumi“; |
| --- | --- |

d)

„Tradicinė ganyklinė paukštininkystė – paukščių auginimas po atviru dangumi“;

| e) | „Ganyklinė paukštininkystė – laisvas paukščių auginimas“. |
| --- | --- |

e)

„Ganyklinė paukštininkystė – laisvas paukščių auginimas“.

Kartu su šiomis formuluotėmis dar gali būti naudojamos nuorodos su konkrečiu atitinkamo ūkininkavimo būdo aprašymu.

Kai ant ančių ir žąsų, laikomų foie gras gamybai, mėsos etiketės pateikiama nuoroda apie ganyklinę paukštininkystę (c, d ir e punktai), šalia pateikiama ir tokia formuluotė – „iš foie gras produkcijos“.

2.   Paminėti paukščio skerdimo amžių arba jo penėjimo laiką leidžiama tik panaudojant 1 dalyje pateiktas formuluotes ir tik tada, kai paukštis nėra jaunesnis nei nurodyta V priedo b, c arba d punktuose. Tačiau ši nuostata netaikoma 1 straipsnio 1 punkto a papunkčio ketvirtojoje įtraukoje nurodytiems gyvuliams.

3.   1 ir 2 dalys taikomos nepažeidžiant nacionalinių techninių priemonių, nepatenkančių į V priede pateiktus būtiniausius reikalavimus, kurios taikomos tik konkrečios valstybės narės gamintojams, jei jos atitinka Bendrijos teisės aktus ir bendruosius paukštienos prekybos standartus.

4.   Apie 3 dalyje minimas nacionalines priemones pranešama Komisijai.

5.   Valstybės narės bet kuriuo metu Komisijos prašymu pateikia visą informaciją, būtiną norint įvertinti, ar šiame straipsnyje minimos priemonės atitinka Bendrijos teisės aktus ir bendruosius paukštienos prekybos standartus.

12 straipsnis

1.   Skerdyklos, kurioms leidžiama naudoti 11 straipsnyje nurodytas formuluotes, turi būti specialiai registruojamos. Atsižvelgiant į ūkininkavimo būdą, skerdyklose atskirai registruojama:

| a) | tokių paukščių augintojų, kurie registruojami valstybės narės kompetentingajai institucijai patikrinus, pavardės ir adresai; |
| --- | --- |

a)

tokių paukščių augintojų, kurie registruojami valstybės narės kompetentingajai institucijai patikrinus, pavardės ir adresai;

| b) | šios institucijos prašymu – kiekvieno gamintojo vieną auginimo ciklą laikomų paukščių skaičius; |
| --- | --- |

b)

šios institucijos prašymu – kiekvieno gamintojo vieną auginimo ciklą laikomų paukščių skaičius;

| c) | tokių pristatytų arba perdirbtų paukščių skaičius ir bendras gyvasis svoris arba skerdenos masė; |
| --- | --- |

c)

tokių pristatytų arba perdirbtų paukščių skaičius ir bendras gyvasis svoris arba skerdenos masė;

| d) | mažiausiai šešis mėnesius po išsiuntimo – duomenys apie pardavimus, įskaitant pirkėjų pavardes ir adresus. |
| --- | --- |

d)

mažiausiai šešis mėnesius po išsiuntimo – duomenys apie pardavimus, įskaitant pirkėjų pavardes ir adresus.

2.   1 dalyje nurodyti gamintojai po to reguliariai tikrinami. Jie mažiausiai šešis mėnesius po išsiuntimo registruoja paukščių skaičių pagal auginimo sistemą ir nurodo parduotų paukščių skaičių, pirkėjų pavardes ir adresus bei tiekiamo lesalo kiekius ir šaltinį.

Be to, gamintojai, naudojantys ganyklinės paukštininkystės sistemas, taip pat registruoja datą, kada paukščiai pirmą kartą buvo išleisti į ganyklą.

3.   Lesalo, gamintojai ir tiekėjai mažiausiai šešis mėnesius po išsiuntimo registruoja duomenis, įrodančius, kad lesalo, tiekiamo 11 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą ūkininkavimo būdą naudojantiems gamintojams, sudėtis atitinka penėjimo nuorodas.

4.   Peryklose mažiausiai šešis mėnesius po išsiuntimo registruojami duomenys apie 11 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose nurodytą ūkininkavimo būdą naudojantiems gamintojams pristatytus paukščius tų veislių, kurios pripažintos lėtai augančiomis.

5.   Reguliarūs patikrinimai, ar laikomasi 11 straipsnio ir šio straipsnio 1–4 dalių nuostatų, atliekami:

| a) | ūkyje: ne mažiau kaip kartą per vieną auginimo ciklą, |
| --- | --- |

a)

ūkyje: ne mažiau kaip kartą per vieną auginimo ciklą,

| b) | pas lesalo gamintoją ir tiekėją: ne mažiau kaip kartą per metus, |
| --- | --- |

b)

pas lesalo gamintoją ir tiekėją: ne mažiau kaip kartą per metus,

| c) | skerdykloje: ne mažiau kaip keturis kartus per metus, |
| --- | --- |

c)

skerdykloje: ne mažiau kaip keturis kartus per metus,

| d) | perykloje: ne mažiau kaip kartą per metus kiekvienam 11 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose nurodytam ūkininkavimo būdui. |
| --- | --- |

d)

perykloje: ne mažiau kaip kartą per metus kiekvienam 11 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose nurodytam ūkininkavimo būdui.

6.   Kiekviena valstybė narė pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai patvirtintų ir pagal 1 dalį įregistruotų skerdyklų sąrašą, kuriame nurodo kiekvienos iš jų pavadinimą, adresą ir joms skirtus numerius. Kiekvieno kalendorinių metų ketvirčio pradžioje kitoms valstybėms narėms ir Komisijai pranešama apie visus sąrašo pakeitimus.

13 straipsnis

Vykdydami Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 121 straipsnio e punkto v papunktyje minimą ūkininkavimo būdo nurodymo priežiūrą, valstybių narių paskirti asmenys laikosi 1989 m. birželio 26 d. Europos standartu Nr. EN/45011 nustatytų kriterijų, turi valstybių narių kompetentingų institucijų jiems išduotas licencijas ir yra jų prižiūrimi.

14 straipsnis

Iš trečiųjų šalių importuojama paukštiena gali turėti vieną arba kelias neprivalomas nuorodas, numatytas 10 ir 11 straipsniuose, jei kartu su ja yra pateikiamas kilmės šalies kompetentingos institucijos išduotas sertifikatas, patvirtinantis, kad importuojami produktai atitinka reikiamas Bendrijos nuostatas.

Komisija, gavusi trečiųjų šalių prašymą, sudaro tokių institucijų sąrašą.

15 straipsnis

1.   Nepažeidžiant 16 straipsnio 5 dalies ir 17 straipsnio 3 dalies nuostatų, sušaldytais arba greitai sušaldytais viščiukais gali būti prekiaujama Bendrijoje tik tada, kai vandens kiekis juose neviršija dydžių, kurie yra neišvengiami dėl technologinio proceso ir kurie yra nustatyti VI priede (lašėjimo bandymas) arba VII priede (cheminis metodas) aprašytu analizės būdu.

2.   Kompetentingos institucijos, kurias paskiria kiekviena valstybė narė, užtikrina, kad skerdyklos taikytų visas priemones, būtinas laikantis 1 dalies nuostatų, ypač kad:

| — | būtų imami mėginiai kontroliuoti šaldant atsirandančią vandens absorbciją ir vandens kiekį sušaldytuose bei greitai sušaldytuose viščiukuose, |
| --- | --- |

—

būtų imami mėginiai kontroliuoti šaldant atsirandančią vandens absorbciją ir vandens kiekį sušaldytuose bei greitai sušaldytuose viščiukuose,

| — | patikrinimų rezultatai registruojami ir laikomi vienerius metus; |
| --- | --- |

—

patikrinimų rezultatai registruojami ir laikomi vienerius metus;

| — | kiekviena siunta ženklinama taip, kad būtų galima nustatyti gamybos datą; šis siuntos ženklas turi būti įrašytas gamybos registravimo žurnale. |
| --- | --- |

—

kiekviena siunta ženklinama taip, kad būtų galima nustatyti gamybos datą; šis siuntos ženklas turi būti įrašytas gamybos registravimo žurnale.

16 straipsnis

1.   Ne mažiau kaip kartą per aštuonias darbo proceso valandas skerdyklose turi būti atliekami IX priede nurodyti absorbuoto vandens patikrinimai arba VI priede nurodyti patikrinimai.

Kai atliekant šiuos patikrinimus nustatoma, kad absorbuoto vandens kiekis yra didesnis už šiuo reglamentu leidžiamą visą vandens kiekį, atsižvelgiant į vandenį, kurį skerdenos absorbavo tuose apdorojimo etapuose, kuriems tikrinimas netaikomas, ir jeigu bet kuriuo atveju absorbuoto vandens kiekis viršija IX priedo 10 punkte arba VI priedo 7 punkte nurodytas normas, skerdykloje turi būti nedelsiant koreguojamas techninis procesas.

2.   Visais 1 dalies antroje pastraipoje nurodytais atvejais ir ne rečiau kaip kartą kas du mėnesius imčių metodu atliekami 15 straipsnio 1 dalyje minimo vandens kiekio patikrinimai, sušaldytų ir greitai sušaldytų viščiukų iš kiekvienos skerdyklos imtis valstybės narės kompetentingai institucijai pasirenkant pagal VI arba VII priedus. Netikrinamos tos skerdenos, dėl kurių kompetentingai institucijai priimtinu būdu pateikiami įrodymai, jog jos yra skirtos tik eksportui.

3.   1 ir 2 dalyse paminėtus patikrinimus atlieka kompetentingos institucijos arba jie atliekami joms prižiūrint. Ypatingais atvejais kompetentingos institucijos gali griežčiau taikyti 1 dalies nuostatas, ypač IX priedo 1 ir 10 punktų nuostatas ir 2 dalies nuostatas konkrečiai skerdyklai, kai pasitvirtina, kad tai yra būtina norint užtikrinti šiuo reglamentu leidžiamų viso vandens kiekio normų atitikimą.

Kiekvieną kartą, kai laikoma, kad sušaldytų arba greitai sušaldytų viščiukų siunta neatitinka šio reglamento reikalavimų, jos pakartoja tyrimą, tikrindamos ne rečiau nei nurodyta 2 dalyje, tik po to, kai triskart iš eilės atlikusios patikrinimus pagal VI arba VII priedo reikalavimus, kai daugiausia keturias savaites turi būti imami trijų skirtingų gamybos dienų mėginiai, jos gavo neigiamus rezultatus. Su šiais patikrinimais susijusias išlaidas apmoka konkreti skerdykla.

4.   Jei šešis mėnesius, taikant šaldymo ore būdą, 1 ir 2 dalyse minimų patikrinimų duomenys rodo atitikimą VI–IX prieduose nustatytiems kriterijams, 1 dalyje nurodytų patikrinimų dažnumą galima sumažinti iki vieno karto per mėnesį. Aptikus bet kokį šiuose prieduose nustatytų kriterijų pažeidimą, patikrinimai kartojami tokiu dažnumu, kaip nurodyta 1 dalyje.

5.   Jei 2 dalyje minimų patikrinimų duomenys viršija leistinas ribas, ta siunta laikoma neatitinkančia šio reglamento. Tačiau tuo atveju konkreti skerdykla gali pareikalauti, kad valstybės narės etaloninėje laboratorijoje būtų atlikta atsakomoji analizė pagal tos valstybės narės kompetentingos institucijos pasirinktą metodą. Šios atsakomosios analizės išlaidas apmoka siuntos turėtojas.

6.   Jei atlikus tokią atsakomąją analizę toliau laikoma, kad konkreti siunta neatitinka šio reglamento, kompetentinga institucija imasi atitinkamų priemonių, kurias panaudojus, būtų galima pateikti tokią siuntą į Bendrijos rinką, tačiau su sąlyga, kad skerdykloje, kompetentingai institucijai prižiūrint, tiek atskiros, tiek didžiosios minimų skerdenų pakuotės bus paženklintos juostele arba etikete, kurioje raudonos spalvos rašalu didžiosiomis raidėmis įrašoma bent viena iš X priede nurodytų formuluočių.

Pirmojoje pastraipoje minima siunta saugoma kompetentingoje institucijoje, kol ji tvarkoma taip, kaip nurodyta šioje dalyje, arba dėl jos priimamas kitoks sprendimas. Jei kompetentingai institucijai patvirtinama, kad pirmojoje pastraipoje minima siunta turi būti eksportuojama, kompetentinga institucija imasi visų būtinų priemonių, kad ji nebūtų realizuojama Bendrijoje.

Pirmoje pastraipoje numatytos formuluotės pateikiamos pastebimoje vietoje, kad būtų lengvai matomos, aiškiai įskaitomos ir neišsitrintų. Jos jokiu būdu negali būti paslėptos, neaiškios arba uždengtos kitais žodžiais ar piešiniais. Raidės ant atskirų pakuočių turi būti ne mažesnio kaip 1 cm aukščio, ant bendros pakuotės – 2 cm aukščio.

17 straipsnis

1.   Kai yra rimto pagrindo įtarti esant pažeidimų, paskirties valstybė narė, taikydama nediskriminacinį principą gali atlikti sušaldytų arba greitai sušaldytų viščiukų atsitiktinius patikrinimus, kad nustatytų, ar siunta atitinka 15 ir 16 straipsnių reikalavimus.

2.   1 dalyje minimi patikrinimai atliekami prekių paskirties vietoje arba kitoje tinkamoje vietoje, jei ta vieta nėra pasienyje ar netoli prekių judėjimo kelių ir jei paėmus atitinkamą mėginį prekės gali būti netrukdomai gabenamos į jų paskirties vietą. Tačiau kol negauti patikrinimo rezultatai, tokie produktai negali būti parduodami galutiniam vartotojui.

Tokie patikrinimai yra atliekami kuo greičiau, kad be reikalo nebūtų delsiama pateikti juos į rinką arba kad dėl delsimo nesuprastėtų jų kokybė.

Praėjus ne daugiau kaip dviem darbo dienoms nuo mėginių paėmimo siuntėjui, gavėjui arba jų atstovui pranešama apie šių patikrinimų rezultatus ir bet kokius vėlesnius sprendimus bei jų priėmimo motyvus. Apie paskirties valstybės narės kompetentingos institucijos priimtus sprendimus ir tokių sprendimų priežastis pranešama išsiuntimo kompetentingai valstybės narės institucijai.

Jei siuntėjas arba jo atstovas paprašo, minėtieji sprendimai ir motyvai jam pateikiami raštu su smulkia informacija apie paskirties valstybėje narėje galiojančiais įstatymais reglamentuojamą teisę į apeliaciją, kuria jis gali pasinaudoti, ir apie pačią procedūrą bei taikytinus terminus.

3.   Jei 1 dalyje minimų patikrinimų duomenys viršija leistinas ribas, tos siuntos turėtojas gali pareikalauti, kad vienoje iš XI priede išvardytų etaloninių laboratorijų būtų atlikta atsakomoji analizė pagal tą metodą, kuris buvo naudojamas pirminio tyrimo metu. Galimas šios atsakomosios analizės išlaidas apmoka siuntos turėtojas. Etaloninių laboratorijų uždaviniai ir kompetencija yra numatyti XII priede.

4.   Jei atlikus patikrinimą pagal 1 ir 2 dalyse nurodytus reikalavimus ir prireikus – atsakomąją analizę, nustatoma, kad sušaldyti arba greitai sušaldyti viščiukai neatitinka 15 ir 16 straipsnių reikalavimų, paskirties valstybės narės kompetentinga institucija taiko 16 straipsnio 6 dalyje numatytą tvarką.

5.   Šiais 3 ir 4 dalyse numatytais atvejais paskirties valstybės narės kompetentinga institucija nedelsdama susisiekia su išsiuntimo valstybės narės kompetentingomis institucijomis. Pastarosios institucijos imasi visų būtinų priemonių ir informuoja pirmosios valstybės narės kompetentingą instituciją apie atliktų patikrinimų pobūdį, priimtus sprendimus bei tokių sprendimų motyvus.

Jei 1 ir 3 dalyse nurodyti patikrinimai atskleidžia pakartotinius pažeidimus arba jei išsiuntimo valstybėje narėje tokie patikrinimai atliekami jų pakankamai nepagrindus, suinteresuotų valstybių narių kompetentingos institucijos praneša apie tai Komisijai.

Kai tai yra būtina vienodam šio reglamento taikymui užtikrinti arba paskirties valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu, atsižvelgdama į pažeidimų pobūdį, Komisija gali:

| — | į konkrečią įmonę nusiųsti ekspertų grupę, įpareigotą kartu su kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis atlikti neplaninius patikrinimus, arba |
| --- | --- |

—

į konkrečią įmonę nusiųsti ekspertų grupę, įpareigotą kartu su kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis atlikti neplaninius patikrinimus, arba

| — | pareikalauti, kad išsiuntimo valstybės narės kompetentinga institucija griežčiau parinktų tos įmonės produktų mėginius ir, jei reikia, taikytų sankcijas, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 194 straipsniu. |
| --- | --- |

—

pareikalauti, kad išsiuntimo valstybės narės kompetentinga institucija griežčiau parinktų tos įmonės produktų mėginius ir, jei reikia, taikytų sankcijas, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 194 straipsniu.

Komisija praneša valstybėms narėms apie tyrimų išvadas. Valstybės narės, kurių teritorijose atliekami patikrinimai, teikia ekspertams visokeriopą pagalbą, būtiną tam, kad jie galėtų atlikti savo užduotis.

Laukdama Komisijos išvadų, išsiuntimo valstybė narė paskirties valstybės narės prašymu griežčiau tikrina iš minėtosios įmonės gautus produktus.

Tuo atveju, kai imamasi priemonių prieš įmonės padarytus pakartotinius pažeidimus, bet kokias išlaidas, susijusias su trečios pastraipos įtraukų nuostatų taikymu, Komisija paveda apmokėti minėtoms įmonėms.

18 straipsnis

1.   Valstybių narių kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša atitinkamai nacionalinei etaloninei laboratorijai apie savo pačių arba savo priežiūroje atliktų patikrinimų, nurodytų 15, 16 ir 17 straipsniuose, rezultatus.

Nacionalinės etaloninės laboratorijos šiuos duomenis perduoda 19 straipsnyje nurodytai ekspertų tarybai, kad jie toliau būtų vertinami ir aptariami su nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis iki kiekvienų metų liepos 1 d. Išvados pateikiamos vadybos komitetui svarstyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio nuostatas.

2.   Valstybės narės patvirtina praktines priemones dėl 15, 16 ir 17 straipsniuose numatytų patikrinimų visuose prekybos etapuose įskaitant importo iš trečiųjų šalių patikrinimus muitinės formalumų atlikimo metu, laikantis VI ir VII priedų. Apie šias priemones jos praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Apie bet kokius svarbius pakeitimus pranešama kitoms valstybėms narėms ir Komisijai tuoj pat.

19 straipsnis

Vandens kiekio paukštienoje priežiūros ekspertų taryba veikia kaip nacionalinių etaloninių laboratorijų tiriamąją veiklą koordinuojanti įstaiga. Ją sudaro Komisijos ir nacionalinių etaloninių laboratorijų atstovai. Tarybos ir nacionalinių etaloninių laboratorijų uždaviniai bei šios tarybos organizacinė struktūra yra nurodyti XII priede.

Finansinė parama etaloninei laboratorijai mokama, atsižvelgiant į sutarties, kurią Europos Bendrijos vardu sudarė Komisija ir laboratorija, sąlygas.

Žemės ūkio generalinio direktorato generalinis direktorius įgaliojamas pasirašyti sutartį Komisijos vardu.

20 straipsnis

1.   Toliau nurodytais šviežiais, sušaldytais ir greitai sušaldytais naminių paukščių gabalais galima prekiauti vykdant verslą ar prekybą Bendrijoje tiktai tuomet, jeigu vandens kiekis neviršija techniškai neišvengiamų dydžių, kurie nustatomi VIII priede nurodytu analizės metodu (cheminis metodas):

| a) | viščiukų krūtinėlės filė, su krūtinkaulio išsišakojimu arba be jo, be odelės; |
| --- | --- |

a)

viščiukų krūtinėlės filė, su krūtinkaulio išsišakojimu arba be jo, be odelės;

| b) | viščiukų krūtinėlė su odele; |
| --- | --- |

b)

viščiukų krūtinėlė su odele;

| c) | viščiukų šlaunelės, kulšelės, kojos, kojos su nugaros dalimi, kojų ketvirčiai su odele; |
| --- | --- |

c)

viščiukų šlaunelės, kulšelės, kojos, kojos su nugaros dalimi, kojų ketvirčiai su odele;

| d) | kalakutų krūtinėlės filė be odelės; |
| --- | --- |

d)

kalakutų krūtinėlės filė be odelės;

| e) | kalakutų krūtinėlė su odele; |
| --- | --- |

e)

kalakutų krūtinėlė su odele;

| f) | kalakutų šlaunelės, kulšelės, kojos su odele; |
| --- | --- |

f)

kalakutų šlaunelės, kulšelės, kojos su odele;

| g) | kalakutų kojų mėsa be kaulų, be odelės. |
| --- | --- |

g)

kalakutų kojų mėsa be kaulų, be odelės.

2.   Kiekvienos valstybės narės paskirtos kompetentingos institucijos užtikrina, kad skerdyklos ir prie skerdyklų arba atskirai esančios išpjaustymo įmonės imtųsi visų priemonių, būtinų laikantis 1 dalies nuostatų, visų pirma:

| a) | pagal 16 straipsnio 1 dalį skerdyklose būtų reguliariai tikrinamas šio straipsnio 1 dalyje išvardytų šviežių, sušaldytų ir greitai sušaldytų naminių paukščių gabalų gamybai skirtų viščiukų ir kalakutų skerdenų vandens sugėrimas. Šie patikrinimai atliekami ne rečiau kaip kartą per aštuonias darbo valandas. Tačiau kalakutų skerdenas atšaldant ore, vandens kiekio reguliariai tikrinti nebūtina. Kalakutų skerdenoms taip pat taikomos IX priedo 10 punkte nustatytos ribinės vertės; |
| --- | --- |

a)

pagal 16 straipsnio 1 dalį skerdyklose būtų reguliariai tikrinamas šio straipsnio 1 dalyje išvardytų šviežių, sušaldytų ir greitai sušaldytų naminių paukščių gabalų gamybai skirtų viščiukų ir kalakutų skerdenų vandens sugėrimas. Šie patikrinimai atliekami ne rečiau kaip kartą per aštuonias darbo valandas. Tačiau kalakutų skerdenas atšaldant ore, vandens kiekio reguliariai tikrinti nebūtina. Kalakutų skerdenoms taip pat taikomos IX priedo 10 punkte nustatytos ribinės vertės;

| b) | patikrinimų rezultatai būtų registruojami ir laikomi vienerius metus; |
| --- | --- |

b)

patikrinimų rezultatai būtų registruojami ir laikomi vienerius metus;

| c) | kiekviena siunta būtų ženklinama taip, kad būtų galima nustatyti gamybos datą; šis siuntos ženklas turi būti įrašytas gamybos registravimo žurnale. |
| --- | --- |

c)

kiekviena siunta būtų ženklinama taip, kad būtų galima nustatyti gamybos datą; šis siuntos ženklas turi būti įrašytas gamybos registravimo žurnale.

Jei šešis mėnesius, taikant viščiukų šaldymo ore būdą, a punkte ir 3 dalyje minimų patikrinimų duomenys rodo atitikimą VI–IX prieduose nustatytiems kriterijams, a punkte nurodytų patikrinimų dažnumą galima sumažinti iki vieno per mėnesį. Aptikus bet kokį VI–IX prieduose nustatytų kriterijų pažeidimą, patikrinimai kartojami tokiu dažnumu, kaip nurodyta a punkte.

3.   Ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius tikrinamas vandens kiekis, kaip minima 1 dalyje, imant sušaldytų ir greitai sušaldytų naminių paukščių gabalų mėginius kiekvienoje išpjaustymo įmonėje, kurioje tokie gabalai gaminami laikantis VIII priedo. Jeigu kompetentingai institucijai pateikiamas įrodymas, kad tokie naminių paukščių gabalai skirti tik eksportui, tokie patikrinimai neatliekami.

Jeigu vienerius metus konkrečioje išpjaustymo įmonėje buvo laikomasi VIII priede nustatytų kriterijų, po šių metų patikrinimų dažnumas sumažinamas iki vieno per šešis mėnesius. Aptikus bet kokį šių kriterijų pažeidimą, patikrinimai kartojami tokiu dažnumu, kaip nustatyta pirmoje pastraipoje.

4.   16 straipsnio 3–6 dalys ir 17 bei 18 straipsniai taikomi mutatis mutandis šio straipsnio 1 dalyje minimiems naminių paukščių gabalams.

21 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 1538/91 panaikinamas nuo 2008 m. liepos 1 d.

Nuorodos į panaikintą reglamentą ir į Reglamentą (EEB) Nr. 1906/90 yra aiškinamos kaip nuorodos į šį reglamentą ir suprantamos pagal XIII priedo atitikmenų lentelę.

22 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2008 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 470/2008, (OL L 140, 2008 5 30, p. 1).

1

(2)  OL L 173, 1990 7 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1029/2006 (OL L 186, 2006 7 7, p. 6).

2

(3)  OL L 143, 1991 6 7, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1474/2007 (OL L 329, 2007 12 14, p. 14).

3

(4)  OL L 46, 1976 2 21, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/45/EB (OL L 247, 2007 9 21, p. 17).

4

(5)  OL L 109, 2000 5 6, p. 29.

5

(6)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55.

6

(7)  Nušalimas – kokybės suprastėjimas – yra negrįžtamas tam tikrų odos ir (arba) mėsos vietų arba viso kūno išdžiovinimas, kuris gali reikštis šiais pakitimais:

7

| — | pradinės spalvos (dažniausiai ji pašviesėja), arba |
| --- | --- |

—

pradinės spalvos (dažniausiai ji pašviesėja), arba

| — | skonio ir kvapo (netenka skonio arba apkarsta), arba |
| --- | --- |

—

skonio ir kvapo (netenka skonio arba apkarsta), arba

| — | konsistencijos (sausa, akyta). |
| --- | --- |

—

konsistencijos (sausa, akyta).

(8)  Leistina paklaida kiekvienai rūšiai, o ne įvairių rūšių.

8

(9)  OL L 39, 1980 2 15, p. 40.

9

---

I PRIEDAS

1 straipsnio 1 punktas —   Naminių paukščių skerdenų pavadinimai

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Пиле, бройлер | Pollo (de carne) | Kuře, brojler | Kylling, slagtekylling | Hähnchen
  Masthuhn | Tibud, broiler | Κοτόπουλο
  Πετετνοί και κότες (κρεατοπαραγωγής) | Chicken, broiler | Poulet (de chair) | Pollo, ‘Broiler’ | Cālis, broilers |
| 2. | Петел, кокошка | Gallo, gallina | Kohout, slepice, drůbež na pečení, nebo vaření | Hane, høne, suppehøne | Suppenhuhn | Kuked, kanad, hautamiseks või keetmiseks mõeldud kodulinnud | Πετεινοί και κότες (για βράοιμο) | Cock, hen, casserole, or boiling fowl | Coq, poule (à bouillir) | Gallo, gallina
  Pollame da brodo | Gailis, vista, sautēta vai vārīta mājputnu gaļa |
| 3. | Петел (угоен, скопен) | Capón | Kapoun | Kapun | Kapaun | Kohikukk | Καπόνια | Capon | Chapon | Cappone | Kapauns |
| 4. | Ярка, петле | Polluelo | Kuřátko, kohoutek | Poussin, Coquelet | Stubenküken | Kana- ja kukepojad | Νεοσσός, πετεινάρι | Poussin, Coquelet | Poussin, coquelet | Galletto | Cālītis |
| 5. | Млад петел | Gallo joven | Mladý kohout | Unghane | Junger Hahn | Noor kukk | Πετεινάρι | Young cock | Jeune coq | Giovane gallo | Jauns gailis |
| 1. | (Млада) пуйка | Pavo (joven) | (Mladá) krůta | (Mini) kalkun | (Junge) Pute, (Junger) Truthahn | (Noor) kalkun | (Νεαροί) γάλοι και γαλοπούλες | (Young) turkey | Dindonneau, (jeune) dinde | (Giovane) tacchino | (Jauns) tītars |
| 2. | Пуйка | Pavo | Krůta | Avlskalkun | Pute, Truthahn | Kalkun | Γάλοι και γαλοπούλες | Turkey | Dinde (à bouillir) | Tacchino/a | Tītars |
| 1. | (Млада) патица, пате (млада) мускусна патица, (млад) мюлар | Pato (joven o anadino), pato de Barbaria (joven), pato cruzado (joven) | (Mladá) kachna, kachnê, (mladá) Pižmová kachna, (mladá) kachna Mulard | (Ung) and (Ung) berberiand
  (Ung) mulardand | Frühmastente, Jungente, (Junge) Barbarieente (Junge Mulardente) | (Noor) part, pardipoeg. (noor) muskuspart, (noor) mullard | (Νεαρές) πάπιες ή παπάκια, (νεαρές) πάπιες Βαρβαρίας, (νεαρές) παπιες mulard | (Young) duck, duckling, (Young) Muscovy duck (Young) Mulard duck | (Jeune) canard, caneton, (jeune) canard de Barbarie, (jeune) canard mulard | (Giovane) anatra
  (Giovane) Anatra muta
  (Giovane) Anatra ‘mulard’ | (Jauna) pīle, pīlēns, (jauna) muskuspīle, (Jauna) Mulard pīle |
| 2. | Патица, мускусна патица, мюлар | Pato, pato de Barbaria, pato cruzado | Kachna, Pižmová kachna, kachna Mulard | Avlsand
  Avlsberberiand
  Avlsmulardand | Ente, Barbarieente
  Mulardente | Part, muskuspart, mullard | Πάτιες, πάτιες Βαρβαρίας πάτιες mulard | Duck, Muscovy duck, Mulard duck | Canard, canard de Barbarie (à bouillir), canard mulard (à bouillir) | Anatra Anatra muta Anatra ‘mulard’ | Pīle, muskuspīle, Mulard pīle |
| 1. | (Млада) гъска, гъсе | Oca (joven), ansarón | Mladá husa, house | (Ung) gås | Frühmastgans, (Junge) Gans, Jungmastgans | (Noor) hani, hanepoeg | (Νεαρές) χήνες ή χηνάκια | (Young) goose, gosling | (Jeune) oie ou oison | (Giovane) oca | (Jauna) zoss, zoslēns |
| 2. | Гъска | Oca | Husa | Avlsgås | Gans | Hani | Χήνες | Goose | Oie | Oca | Zoss |
| 1. | (Млада) токачка | Pintada (joven) | Mladá perlička | (Ung) perlehøne | (Junges) Perlhuhn | (Noor) pärlkana | (Νεαρές) φραγκόκοτες | (Young) guinea fowl | (Jeune) pintade Pintadeau | (Giovane) faraona | (Jauna) pērļu vistiņa |
| 2. | Токачка | Pintada | Perlička | Avlsperlehøne | Perlhuhn | Pärlkana | Φραγκόκοτες | Guinea fowl | Pintade | Faraona | Pērļu vistiņa |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

1.

Пиле, бройлер

Pollo (de carne)

Kuře, brojler

Kylling, slagtekylling

Hähnchen

Masthuhn

Tibud, broiler

Κοτόπουλο

Πετετνοί και κότες (κρεατοπαραγωγής)

Chicken, broiler

Poulet (de chair)

Pollo, ‘Broiler’

Cālis, broilers

2.

Петел, кокошка

Gallo, gallina

Kohout, slepice, drůbež na pečení, nebo vaření

Hane, høne, suppehøne

Suppenhuhn

Kuked, kanad, hautamiseks või keetmiseks mõeldud kodulinnud

Πετεινοί και κότες (για βράοιμο)

Cock, hen, casserole, or boiling fowl

Coq, poule (à bouillir)

Gallo, gallina

Pollame da brodo

Gailis, vista, sautēta vai vārīta mājputnu gaļa

3.

Петел (угоен, скопен)

Capón

Kapoun

Kapun

Kapaun

Kohikukk

Καπόνια

Capon

Chapon

Cappone

Kapauns

4.

Ярка, петле

Polluelo

Kuřátko, kohoutek

Poussin, Coquelet

Stubenküken

Kana- ja kukepojad

Νεοσσός, πετεινάρι

Poussin, Coquelet

Poussin, coquelet

Galletto

Cālītis

5.

Млад петел

Gallo joven

Mladý kohout

Unghane

Junger Hahn

Noor kukk

Πετεινάρι

Young cock

Jeune coq

Giovane gallo

Jauns gailis

1.

(Млада) пуйка

Pavo (joven)

(Mladá) krůta

(Mini) kalkun

(Junge) Pute, (Junger) Truthahn

(Noor) kalkun

(Νεαροί) γάλοι και γαλοπούλες

(Young) turkey

Dindonneau, (jeune) dinde

(Giovane) tacchino

(Jauns) tītars

2.

Пуйка

Pavo

Krůta

Avlskalkun

Pute, Truthahn

Kalkun

Γάλοι και γαλοπούλες

Turkey

Dinde (à bouillir)

Tacchino/a

Tītars

1.

(Млада) патица, пате (млада) мускусна патица, (млад) мюлар

Pato (joven o anadino), pato de Barbaria (joven), pato cruzado (joven)

(Mladá) kachna, kachnê, (mladá) Pižmová kachna, (mladá) kachna Mulard

(Ung) and (Ung) berberiand

(Ung) mulardand

Frühmastente, Jungente, (Junge) Barbarieente (Junge Mulardente)

(Noor) part, pardipoeg. (noor) muskuspart, (noor) mullard

(Νεαρές) πάπιες ή παπάκια, (νεαρές) πάπιες Βαρβαρίας, (νεαρές) παπιες mulard

(Young) duck, duckling, (Young) Muscovy duck (Young) Mulard duck

(Jeune) canard, caneton, (jeune) canard de Barbarie, (jeune) canard mulard

(Giovane) anatra

(Giovane) Anatra muta

(Giovane) Anatra ‘mulard’

(Jauna) pīle, pīlēns, (jauna) muskuspīle, (Jauna) Mulard pīle

2.

Патица, мускусна патица, мюлар

Pato, pato de Barbaria, pato cruzado

Kachna, Pižmová kachna, kachna Mulard

Avlsand

Avlsberberiand

Avlsmulardand

Ente, Barbarieente

Mulardente

Part, muskuspart, mullard

Πάτιες, πάτιες Βαρβαρίας πάτιες mulard

Duck, Muscovy duck, Mulard duck

Canard, canard de Barbarie (à bouillir), canard mulard (à bouillir)

Anatra Anatra muta Anatra ‘mulard’

Pīle, muskuspīle, Mulard pīle

1.

(Млада) гъска, гъсе

Oca (joven), ansarón

Mladá husa, house

(Ung) gås

Frühmastgans, (Junge) Gans, Jungmastgans

(Noor) hani, hanepoeg

(Νεαρές) χήνες ή χηνάκια

(Young) goose, gosling

(Jeune) oie ou oison

(Giovane) oca

(Jauna) zoss, zoslēns

2.

Гъска

Oca

Husa

Avlsgås

Gans

Hani

Χήνες

Goose

Oie

Oca

Zoss

1.

(Млада) токачка

Pintada (joven)

Mladá perlička

(Ung) perlehøne

(Junges) Perlhuhn

(Noor) pärlkana

(Νεαρές) φραγκόκοτες

(Young) guinea fowl

(Jeune) pintade Pintadeau

(Giovane) faraona

(Jauna) pērļu vistiņa

2.

Токачка

Pintada

Perlička

Avlsperlehøne

Perlhuhn

Pärlkana

Φραγκόκοτες

Guinea fowl

Pintade

Faraona

Pērļu vistiņa

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Viščiukas broileris | Brojler csirke, pecsenyecsirke | Fellus, brojler | Kuiken, braadkuiken | Kurczę, broiler | Frango | Pui de carne, broiler | Kurča, brojler | Pitovni piščanec – brojler | Broileri | Kyckling, slaktkyckling (broiler) |
| 2. | Gaidys, višta, skirti troškinti arba virti | Kakas és tyúk
  (főznivaló baromfi) | Serduk, tiġieġa
  (tal-brodu) | Haan, hen soep- of stoofkip | Kura rosołowa | Galo, galinha | Cocoș, găină sau carne de pasăre pentru fiert | Kohút, sliepka | Petelin, kokoš, perutnina za pečenje ali kuhanje | Kukko, kana | Tupp, höna, gryt-, eller kokhöna |
| 3. | Kaplūnas | Kappan | Ħasi | Kapoen | Kapłon | Capão | Clapon | Kapún | Kopun | Chapon (syöttökukko) | Kapun |
| 4. | Viščiukas | Minicsirke | Għattuqa, coquelet | Piepkuiken | Kurczątko | Franguitos | Pui tineri | Kurčiatko | Mlad piščanec, mlad petelin
  (kokelet) | Kananpoika, kukonpoika | Poussin, Coquelet |
| 5. | Gaidžiukas | Fiatal kakas | Serduk żgħir fl-eta | Jonge haan | Młody kogut | Galo jovem | Cocoș tânăr | Mladý kohút | Mlad petelin | Nuori kukko | Ung tupp |
| 1. | Kalakučiukas | Pecsenyepulyka, gigantpulyka, növendék pulyka | Dundjan (żgħir fl-eta) | (Jonge) kalkoen | (Młody) indyk | Peru | Curcan (tânăr) | Mladá morka | (Mlada) pura | (Nuori) kalkkuna | (Ung) kalkon |
| 2. | Kalakutas | Pulyka | Dundjan | Kalkoen | Indyk | Peru adulto | Curcan | Morka | Pura | Kalkkuna | Kalkon |
| 1. | Ančiukai, muskusinės anties ančiukai, mulardinės anties ančiukai | Pecsenyekacsa, Pecsenye pézsmakacsa, Pecsenye mulard-kacsa | Papra (żgħira fl-eta), papra żgħira (fellus ta’ papra) muskovy (żgħira fl-eta), papra mulard | (Jonge) eend, (Jonge) Barbarijse eend (Jonge) „Mulard”-eend | (Młoda) kaczka tuczona, (Młoda) kaczka piżmova, (Młoda) kaczka mulard | Pato, Pato Barbary, Pato Mulard | Rață (tânără), rață (tânără) din specia Cairina moschata, rață (tânără) Mulard | (Mladá kačica), káča, (Mladá) pižmová kačica, (Mladý) mulard | (Mlada) raca, račka, (mlada) muškatna raca, (mlada) mulard raca | (Nuori) ankka, (Nuori) myskiankka | (Ung) anka, ankunge (ung) mulardand (ung) myskand |
| 2. | Antis, muskusinė antis, mulardinė antis | Kacsa, Pézsma kacsa, Mulard kacsa | Papra, papra muscovy, papra mulard | Eend Barbarijse eend „Mulard”-eend | Kaczka, Kaczka piżmowa, Kaczka mulard | Pato adulto, pato adulto Barbary, pato adulto Mulard | Rață, rață din specia Cairina moschata, rață Mulard | Kačica, Pyžmová kačica, Mulard | Raca, muškatna raca, mulard raca | Ankka, myskiankka | Anka, mulardand, myskand |
| 1. | Žąsiukas | Fiatal liba, pecsenye liba | Wiżża (żgħira fl-eta), fellusa ta’ wiżża | (Jonge) gans | Młoda gęś | Ganso | Gâscă (tânără) | (Mladá) hus, húsa | (Mlada) gos, goska | (Nuori) hanhi | (Ung) gås, gåsunge |
| 2. | Žąsis | Liba | Wiżża | Gans | Gęś | Ganso adulto | Gâscă | Hus | Gos | Hanhi | Gås |
| 1. | Perlinių vištų viščiukai | Pecsenyegyöngyös | Farghuna
  (żgħira fl-eta) | (Jonge) parelhoen | (Młoda)
  perliczka | Pintada | Bibilică adultă | (Mladá) perlička | (Mlada) pegatka | (Nuori) helmikana | (Ung) pärlhöna |
| 2. | Perlinės vištos | Gyöngytyúk | Fargħuna | Parelhoen | Perlica | Pintada adulta | Bibilică | Perlička | Pegatka | Helmikana | Pärlhöna |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

1.

Viščiukas broileris

Brojler csirke, pecsenyecsirke

Fellus, brojler

Kuiken, braadkuiken

Kurczę, broiler

Frango

Pui de carne, broiler

Kurča, brojler

Pitovni piščanec – brojler

Broileri

Kyckling, slaktkyckling (broiler)

2.

Gaidys, višta, skirti troškinti arba virti

Kakas és tyúk

(főznivaló baromfi)

Serduk, tiġieġa

(tal-brodu)

Haan, hen soep- of stoofkip

Kura rosołowa

Galo, galinha

Cocoș, găină sau carne de pasăre pentru fiert

Kohút, sliepka

Petelin, kokoš, perutnina za pečenje ali kuhanje

Kukko, kana

Tupp, höna, gryt-, eller kokhöna

3.

Kaplūnas

Kappan

Ħasi

Kapoen

Kapłon

Capão

Clapon

Kapún

Kopun

Chapon (syöttökukko)

Kapun

4.

Viščiukas

Minicsirke

Għattuqa, coquelet

Piepkuiken

Kurczątko

Franguitos

Pui tineri

Kurčiatko

Mlad piščanec, mlad petelin

(kokelet)

Kananpoika, kukonpoika

Poussin, Coquelet

5.

Gaidžiukas

Fiatal kakas

Serduk żgħir fl-eta

Jonge haan

Młody kogut

Galo jovem

Cocoș tânăr

Mladý kohút

Mlad petelin

Nuori kukko

Ung tupp

1.

Kalakučiukas

Pecsenyepulyka, gigantpulyka, növendék pulyka

Dundjan (żgħir fl-eta)

(Jonge) kalkoen

(Młody) indyk

Peru

Curcan (tânăr)

Mladá morka

(Mlada) pura

(Nuori) kalkkuna

(Ung) kalkon

2.

Kalakutas

Pulyka

Dundjan

Kalkoen

Indyk

Peru adulto

Curcan

Morka

Pura

Kalkkuna

Kalkon

1.

Ančiukai, muskusinės anties ančiukai, mulardinės anties ančiukai

Pecsenyekacsa, Pecsenye pézsmakacsa, Pecsenye mulard-kacsa

Papra (żgħira fl-eta), papra żgħira (fellus ta’ papra) muskovy (żgħira fl-eta), papra mulard

(Jonge) eend, (Jonge) Barbarijse eend (Jonge) „Mulard”-eend

(Młoda) kaczka tuczona, (Młoda) kaczka piżmova, (Młoda) kaczka mulard

Pato, Pato Barbary, Pato Mulard

Rață (tânără), rață (tânără) din specia Cairina moschata, rață (tânără) Mulard

(Mladá kačica), káča, (Mladá) pižmová kačica, (Mladý) mulard

(Mlada) raca, račka, (mlada) muškatna raca, (mlada) mulard raca

(Nuori) ankka, (Nuori) myskiankka

(Ung) anka, ankunge (ung) mulardand (ung) myskand

2.

Antis, muskusinė antis, mulardinė antis

Kacsa, Pézsma kacsa, Mulard kacsa

Papra, papra muscovy, papra mulard

Eend Barbarijse eend „Mulard”-eend

Kaczka, Kaczka piżmowa, Kaczka mulard

Pato adulto, pato adulto Barbary, pato adulto Mulard

Rață, rață din specia Cairina moschata, rață Mulard

Kačica, Pyžmová kačica, Mulard

Raca, muškatna raca, mulard raca

Ankka, myskiankka

Anka, mulardand, myskand

1.

Žąsiukas

Fiatal liba, pecsenye liba

Wiżża (żgħira fl-eta), fellusa ta’ wiżża

(Jonge) gans

Młoda gęś

Ganso

Gâscă (tânără)

(Mladá) hus, húsa

(Mlada) gos, goska

(Nuori) hanhi

(Ung) gås, gåsunge

2.

Žąsis

Liba

Wiżża

Gans

Gęś

Ganso adulto

Gâscă

Hus

Gos

Hanhi

Gås

1.

Perlinių vištų viščiukai

Pecsenyegyöngyös

Farghuna

(żgħira fl-eta)

(Jonge) parelhoen

(Młoda)

perliczka

Pintada

Bibilică adultă

(Mladá) perlička

(Mlada) pegatka

(Nuori) helmikana

(Ung) pärlhöna

2.

Perlinės vištos

Gyöngytyúk

Fargħuna

Parelhoen

Perlica

Pintada adulta

Bibilică

Perlička

Pegatka

Helmikana

Pärlhöna

1 straipsnio 2 punktas —   Paukštienos dalių pavadinimai

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Половинка | Medio | Půlka | Halvt | Hälfte oder Halbes | Pool | Μισά | Half | Demi ou moitié | Metà | Puse |
| b) | Четвъртинка | Charto | Čtvrtka | Kvart | (Vorder-, Hinter-)Viertel | Veerand | Τεταρτημόριο | Quarter | Quart | Quarto | Ceturdaļa |
| c) | Неразделени четвъртинки с бутчетата | Cuartos traseros unidos | Neoddělená zadní čtvrtka | Sammenhængende lårstykker | Hinterviertel am Stück | Lahtilõikamata koivad | Αδιαχώριστα τεταρτημόρια ποδιών | Unseparated leg quarters | Quarts postérieurs non séparés | Cosciotto | Nesadalītas kāju ceturdaļas |
| d) | Гърди, бяло месо или филе с кост | Pechuga | Prsa | Bryst | Brust, halbe Brust, halbierte Brust | Rind | Στήθος | Breast | Poitrine, blanc ou filet sur os | Petto con osso | Krūtiņa |
| e) | Бутче | Muslo y contramuslo | Stehno | Helt lår | Schenkel, Keule | Koib | Πόδι | Leg | Cuisse | Coscia | Kāja |
| f) | Бутче с част от гърба, прикрепен към него | Charto trasero de pollo | Stehno kuřete s částí zad | Kyllingelår med en del af ryggen | Hähnchenschenkel mit Rückenstück, Hühnerkeule mit Rückenstück | Koib koos seljaosaga | Πόδι από κοτόπουλο με ένα κομμάτι της ράχης | Chicken leg with a portion of the back | Cuisse de poulet avec une portion du dos | Coscetta | Cāļa kāja ar muguras daļu |
| g) | Бедро | Contramuslo | Horní stehno | Overlår | Oberschenkel, Oberkeule | Reis | Μηρός (μπούτι) | Thigh | Haut de cuisse | Sovraccoscia | Šķiņkis |
| h) | Подбедрица | Muslo | Dolní stehno
  (palička) | Underlår | Unterschenkel, Unterkeule | Sääretükk | Κνήμη | Drumstick | Pilon | Fuso | Stilbs |
| i) | Крило | Ala | Křídlo | Vinge | Flügel | Tiib | Φτερούγα | Wing | Aile | Ala | Spārns |
| j) | Неразделени крила | Alas unidas | Neoddělená křídla | Sammenhængende vinger | Beide Flügel, ungetrennt | Lahtilõikamata tiivad | Αδιαχώριστες φτερούγες | Unseparated wings | Ailes non séparées | Ali non separate | Nesadalīti spārni |
| k) | Филе от гърдите, бяло месо | Filete de pechuga | Prsní řízek | Brystfilet | Brustfilet, Filet aus der Brust, Filet | Rinnafilee | Φιλέτο στήθους | Breast fillet | Filet de poitrine, blanc, filet, noix | Filetto, fesa (tacchino) | Krūtiņas fileja |
| l) | Филе от гърдите с „ядеца“ | Filete de pechuga con clavícula | Filety z prsou
  (Klíční kost s chrupavkou prsní kosti včetně svaloviny v přirozené souvislosti, klíč. kost a chrupavka max. 3 % z cel. hmotnosti) | Brystfilet med ønskeben | Brustfilet mit Schlüsselbein | Rinnafilee koos harkluuga | Φιλέτο στήθους με κλειδοκόκαλο | Breast fillet with wishbone | Filet de poitrine avec clavicule | Petto (con forcella), fesa (con forcella) | Krūtiņas fileja ar krūšukaulu |
| m) | Нетлъсто филе | Magret, maigret | Magret, maigret
  (filety z prsou kachen a hus s kůží a podkožním tukem pokrývajícím prsní sval, bez hlubokého svalu prsního) | Magret, maigret | Magret, Maigret | Rinnaliha
  („magret” või „maigret”) | Maigret, magret | Magret, maigret | Magret, maigret | Magret, maigret | Pīles krūtiņa |
| n) | Oбезкостен пуешки бут | Carne de muslo y contramuslo de pavo deshuesada | U vykostěných krůtích stehen | Udbenet kød af hele kalkunlår | Entbeintes Fleisch von Putenschenkeln | Kalkuni konditustatud koivaliha | Κρέας ποδιού γαλοπούλας χωρίς κόκαλο | Deboned turkey leg meat | Cuisse désossée de dinde | Carne di coscia di tacchino disossata | Atkaulotai tītara kāju gaļai |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

a)

Половинка

Medio

Půlka

Halvt

Hälfte oder Halbes

Pool

Μισά

Half

Demi ou moitié

Metà

Puse

b)

Четвъртинка

Charto

Čtvrtka

Kvart

(Vorder-, Hinter-)Viertel

Veerand

Τεταρτημόριο

Quarter

Quart

Quarto

Ceturdaļa

c)

Неразделени четвъртинки с бутчетата

Cuartos traseros unidos

Neoddělená zadní čtvrtka

Sammenhængende lårstykker

Hinterviertel am Stück

Lahtilõikamata koivad

Αδιαχώριστα τεταρτημόρια ποδιών

Unseparated leg quarters

Quarts postérieurs non séparés

Cosciotto

Nesadalītas kāju ceturdaļas

d)

Гърди, бяло месо или филе с кост

Pechuga

Prsa

Bryst

Brust, halbe Brust, halbierte Brust

Rind

Στήθος

Breast

Poitrine, blanc ou filet sur os

Petto con osso

Krūtiņa

e)

Бутче

Muslo y contramuslo

Stehno

Helt lår

Schenkel, Keule

Koib

Πόδι

Leg

Cuisse

Coscia

Kāja

f)

Бутче с част от гърба, прикрепен към него

Charto trasero de pollo

Stehno kuřete s částí zad

Kyllingelår med en del af ryggen

Hähnchenschenkel mit Rückenstück, Hühnerkeule mit Rückenstück

Koib koos seljaosaga

Πόδι από κοτόπουλο με ένα κομμάτι της ράχης

Chicken leg with a portion of the back

Cuisse de poulet avec une portion du dos

Coscetta

Cāļa kāja ar muguras daļu

g)

Бедро

Contramuslo

Horní stehno

Overlår

Oberschenkel, Oberkeule

Reis

Μηρός (μπούτι)

Thigh

Haut de cuisse

Sovraccoscia

Šķiņkis

h)

Подбедрица

Muslo

Dolní stehno

(palička)

Underlår

Unterschenkel, Unterkeule

Sääretükk

Κνήμη

Drumstick

Pilon

Fuso

Stilbs

i)

Крило

Ala

Křídlo

Vinge

Flügel

Tiib

Φτερούγα

Wing

Aile

Ala

Spārns

j)

Неразделени крила

Alas unidas

Neoddělená křídla

Sammenhængende vinger

Beide Flügel, ungetrennt

Lahtilõikamata tiivad

Αδιαχώριστες φτερούγες

Unseparated wings

Ailes non séparées

Ali non separate

Nesadalīti spārni

k)

Филе от гърдите, бяло месо

Filete de pechuga

Prsní řízek

Brystfilet

Brustfilet, Filet aus der Brust, Filet

Rinnafilee

Φιλέτο στήθους

Breast fillet

Filet de poitrine, blanc, filet, noix

Filetto, fesa (tacchino)

Krūtiņas fileja

l)

Филе от гърдите с „ядеца“

Filete de pechuga con clavícula

Filety z prsou

(Klíční kost s chrupavkou prsní kosti včetně svaloviny v přirozené souvislosti, klíč. kost a chrupavka max. 3 % z cel. hmotnosti)

Brystfilet med ønskeben

Brustfilet mit Schlüsselbein

Rinnafilee koos harkluuga

Φιλέτο στήθους με κλειδοκόκαλο

Breast fillet with wishbone

Filet de poitrine avec clavicule

Petto (con forcella), fesa (con forcella)

Krūtiņas fileja ar krūšukaulu

m)

Нетлъсто филе

Magret, maigret

Magret, maigret

(filety z prsou kachen a hus s kůží a podkožním tukem pokrývajícím prsní sval, bez hlubokého svalu prsního)

Magret, maigret

Magret, Maigret

Rinnaliha

(„magret” või „maigret”)

Maigret, magret

Magret, maigret

Magret, maigret

Magret, maigret

Pīles krūtiņa

n)

Oбезкостен пуешки бут

Carne de muslo y contramuslo de pavo deshuesada

U vykostěných krůtích stehen

Udbenet kød af hele kalkunlår

Entbeintes Fleisch von Putenschenkeln

Kalkuni konditustatud koivaliha

Κρέας ποδιού γαλοπούλας χωρίς κόκαλο

Deboned turkey leg meat

Cuisse désossée de dinde

Carne di coscia di tacchino disossata

Atkaulotai tītara kāju gaļai

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Pusė | Fél baromfi | Nofs | Helft | Połówka | Metade | Jumătăți | Polená hydina | Polovica | Puolikas | Halva |
| b) | Ketvirtis | Negyed baromfi | Kwart | Kwart | Ćwiartka | Quarto | Sferturi | Štvrťka hydiny | Četrt | Neljännes | Kvart |
| c) | Neatskirti kojų ketvirčiai | Összefüggő (egész) combnegyedek | Il-kwarti ta’ wara tas-saqajn, mhux separati | Niet-gescheiden achterkwarten | Ćwiartka tylna w całości | Quartos da coxa não separados | Sferturi posterioare neseparate | Neoddelené hydinové stehná | Neločene četrti nog | Takaneljännes | Bakdelspart |
| d) | Krūtinėlė | Mell | Sidra | Borst | Pierś, połówka piersi | Peito | Piept | Prsia | Prsi | Rinta | Bröst |
| e) | Koja | Comb | Koxxa | Hele poot, hele dij | Noga | Perna inteira | Pulpă | Hydinové stehno | Bedro | Koipireisi | Klubba |
| f) | Viščiuko koja su neatskirta nugaros dalimi | Csirkecomb a hát egy részével | Koxxa tat-tiġieġa b’porzjon tad-dahar | Poot/dij met rugdeel (bout) | Noga kurczęca z częścią grzbietu | Perna inteira de frango com uma porção do dorso | Pulpă de pui cu o porțiune din spate atașată | Kuracie stehno s panvou | Piščančja bedra z delom hrbta | Koipireisi, jossa selkäosa | Kycklingklubba med del av ryggben |
| g) | Šlaunelė | Felsőcomb | Il-biċċa ta’ fuq tal-koxxa | Bovenpoot, bovendij | Udo | Coxa | Pulpă superioară | Horné hydinové stehno | Stegno | Reisi | Lår |
| h) | Blauzdelė | Alsócomb | Il-biċċa t’isfel tal-koxxa
  (drumstick) | Onderpoot, onderdij
  (Drumstick) | Podudzie | Perna | Pulpă inferioară | Dolné hydinové stehno | Krača | Koipi | Ben |
| i) | Sparnas | Szárny | Ġewnaħ | Vleugel | Skrzydło | Asa | Aripi | Hydinové krídelko | Peruti | Siipi | Vinge |
| j) | Neatskirti sparnai | Összefüggő (egész) szárnyak | Ġwienaħ mhux separati | Niet-gescheiden vleugels | Skrzydła w całości | Asas não separadas | Aripi neseparate | Neoddelené hydinové krídla | Neločene peruti | Siivet kiinni toisissaan | Sammanhängande vingar |
| k) | Krūtinėlės filė | Mellfilé | Flett tas-sidra | Borstfilet | Filet z piersi | Carne de peito | Piept dezosat | Hydinový rezeň | Prsni file | Rintafilee | Bröstfilé |
| l) | Krūtinėlės filė su raktikauliu ir krūtinkauliu | Mellfilé szegycsonttal | Flett tas-sidra bil-wishbone | Borstfilet met vorkbeen | Filet z piersi z obojczykiem | Carne de peito com fúrcula | Piept dezosat cu osul iadeș | Hydinový rezeň s kosťou | Prsni file s prsno kostjo | Rintafilee solisluineen | Bröstfilé med nyckelben |
| m) | Krūtinėlės filė be kiliojo raumens
  (magret) | Bőrös libamell-filé, (maigret) | Magret, maigret | Magret | Magret | Magret, maigret | Tacâm de pasăre, spinări de pasăre | Magret | Magret | Magret, maigret | Magret, maigret |
| n) | Kalakuto kojų mėsa be kaulų | Kicsontozott pulykacomb | Laħam tas-saqajn tad-dundjan dissussat | Vlees van hele poten/hele dijen van kalkoenen, zonder been | Pozbawione kości mięso z nogi indyka | Carne desossada da perna inteira de peru | Pulpă dezosată de curcan | Vykostené morčacie stehno | Puranje bedro brez kosti | Kalkkunan luuton koipi-reisiliha | Urbenat kalkonkött av klubba |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

a)

Pusė

Fél baromfi

Nofs

Helft

Połówka

Metade

Jumătăți

Polená hydina

Polovica

Puolikas

Halva

b)

Ketvirtis

Negyed baromfi

Kwart

Kwart

Ćwiartka

Quarto

Sferturi

Štvrťka hydiny

Četrt

Neljännes

Kvart

c)

Neatskirti kojų ketvirčiai

Összefüggő (egész) combnegyedek

Il-kwarti ta’ wara tas-saqajn, mhux separati

Niet-gescheiden achterkwarten

Ćwiartka tylna w całości

Quartos da coxa não separados

Sferturi posterioare neseparate

Neoddelené hydinové stehná

Neločene četrti nog

Takaneljännes

Bakdelspart

d)

Krūtinėlė

Mell

Sidra

Borst

Pierś, połówka piersi

Peito

Piept

Prsia

Prsi

Rinta

Bröst

e)

Koja

Comb

Koxxa

Hele poot, hele dij

Noga

Perna inteira

Pulpă

Hydinové stehno

Bedro

Koipireisi

Klubba

f)

Viščiuko koja su neatskirta nugaros dalimi

Csirkecomb a hát egy részével

Koxxa tat-tiġieġa b’porzjon tad-dahar

Poot/dij met rugdeel (bout)

Noga kurczęca z częścią grzbietu

Perna inteira de frango com uma porção do dorso

Pulpă de pui cu o porțiune din spate atașată

Kuracie stehno s panvou

Piščančja bedra z delom hrbta

Koipireisi, jossa selkäosa

Kycklingklubba med del av ryggben

g)

Šlaunelė

Felsőcomb

Il-biċċa ta’ fuq tal-koxxa

Bovenpoot, bovendij

Udo

Coxa

Pulpă superioară

Horné hydinové stehno

Stegno

Reisi

Lår

h)

Blauzdelė

Alsócomb

Il-biċċa t’isfel tal-koxxa

(drumstick)

Onderpoot, onderdij

(Drumstick)

Podudzie

Perna

Pulpă inferioară

Dolné hydinové stehno

Krača

Koipi

Ben

i)

Sparnas

Szárny

Ġewnaħ

Vleugel

Skrzydło

Asa

Aripi

Hydinové krídelko

Peruti

Siipi

Vinge

j)

Neatskirti sparnai

Összefüggő (egész) szárnyak

Ġwienaħ mhux separati

Niet-gescheiden vleugels

Skrzydła w całości

Asas não separadas

Aripi neseparate

Neoddelené hydinové krídla

Neločene peruti

Siivet kiinni toisissaan

Sammanhängande vingar

k)

Krūtinėlės filė

Mellfilé

Flett tas-sidra

Borstfilet

Filet z piersi

Carne de peito

Piept dezosat

Hydinový rezeň

Prsni file

Rintafilee

Bröstfilé

l)

Krūtinėlės filė su raktikauliu ir krūtinkauliu

Mellfilé szegycsonttal

Flett tas-sidra bil-wishbone

Borstfilet met vorkbeen

Filet z piersi z obojczykiem

Carne de peito com fúrcula

Piept dezosat cu osul iadeș

Hydinový rezeň s kosťou

Prsni file s prsno kostjo

Rintafilee solisluineen

Bröstfilé med nyckelben

m)

Krūtinėlės filė be kiliojo raumens

(magret)

Bőrös libamell-filé, (maigret)

Magret, maigret

Magret

Magret

Magret, maigret

Tacâm de pasăre, spinări de pasăre

Magret

Magret

Magret, maigret

Magret, maigret

n)

Kalakuto kojų mėsa be kaulų

Kicsontozott pulykacomb

Laħam tas-saqajn tad-dundjan dissussat

Vlees van hele poten/hele dijen van kalkoenen, zonder been

Pozbawione kości mięso z nogi indyka

Carne desossada da perna inteira de peru

Pulpă dezosată de curcan

Vykostené morčacie stehno

Puranje bedro brez kosti

Kalkkunan luuton koipi-reisiliha

Urbenat kalkonkött av klubba

---

II PRIEDAS

Pjūvis, kuriuo šlaunelė (koja) atskiriama nuo nugaros

| — | klubo sąnario atskyrimas |
| --- | --- |

—

klubo sąnario atskyrimas

Image

Pjūvis, kuriuo šlaunelė atskiriama nuo kulšies

| — | kelio sąnario atskyrimas |
| --- | --- |

—

kelio sąnario atskyrimas

Image

---

III PRIEDAS

10 straipsnis –   Atšaldymo būdai

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Въздушно охлаждане | Refrigeración por aire | Vzduchem (Chlazení vzduchem) | Luftkøling | Luftkühlung | Ōhkjahutus | Ψύξη με αέρα | Air chilling | Refroidissement à l'air | Raffreddamento ad aria | Dzesēšana ar gaisu |
| 2. | Въздушно-душово охлаждане | Refrigeración por aspersión ventilada | Vychlazeným proudem vzduchu s postřikem | Luftspraykøling | Luft-Sprühkühlung | Ōhkpiserdusjahutus | Ψύξη με ψεκασμό | Air spray chilling | Refroidissement par aspersion ventilée | Raffreddamento per aspersione e ventilazione | Dzesēšana ar izsmidzinātu gaisu |
| 3. | Охлаждане чрез потапяне | Refrigeración por immersión | Ve vodní lázni ponořením | Neddypningskøling | Gegenstrom-Tauchkühlung | Sukeljahutus | Ψύξη με βύθιση | Immersion chilling | Refroidissement par immersion | Raffreddamento per immersione | Dzesēšana iegremdējot |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

1.

Въздушно охлаждане

Refrigeración por aire

Vzduchem (Chlazení vzduchem)

Luftkøling

Luftkühlung

Ōhkjahutus

Ψύξη με αέρα

Air chilling

Refroidissement à l'air

Raffreddamento ad aria

Dzesēšana ar gaisu

2.

Въздушно-душово охлаждане

Refrigeración por aspersión ventilada

Vychlazeným proudem vzduchu s postřikem

Luftspraykøling

Luft-Sprühkühlung

Ōhkpiserdusjahutus

Ψύξη με ψεκασμό

Air spray chilling

Refroidissement par aspersion ventilée

Raffreddamento per aspersione e ventilazione

Dzesēšana ar izsmidzinātu gaisu

3.

Охлаждане чрез потапяне

Refrigeración por immersión

Ve vodní lázni ponořením

Neddypningskøling

Gegenstrom-Tauchkühlung

Sukeljahutus

Ψύξη με βύθιση

Immersion chilling

Refroidissement par immersion

Raffreddamento per immersione

Dzesēšana iegremdējot

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Atšaldymas ore | Levegős hűtés | Tkessih bl-arja | Luchtkoeling | Owiewowa | Refrigeração por ventilação | Refrigerare în aer | Chladené vzduchom | Zračno hlajenje | Ilmajäähdytys | Luftkylning |
| 2. | Atšaldymas pučiant orą | Permetezéses hűtés | Tkessih b'air spray | Lucht-sproeikoeling | Owiewowo-natryskowa | Refrigeração por aspersão e ventilação | Refrigerare prin dușare cu aer | Chladené sprejovaním | Hlajenje s pršenjem | Ilmasprayjäähdytys | Evaporativ kylning |
| 3. | Atšaldymas panardinant | Bemerítéses hűtés | Tkessiħ b’immersjoni | Dompelkoeling | Zanurzeniowa | Refrigeração por imersão | Refrigerare prin imersiune | Chladené vo vode | Hlajenje s potapljanjem | Vesijäähdytys | Vattenkylning |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

1.

Atšaldymas ore

Levegős hűtés

Tkessih bl-arja

Luchtkoeling

Owiewowa

Refrigeração por ventilação

Refrigerare în aer

Chladené vzduchom

Zračno hlajenje

Ilmajäähdytys

Luftkylning

2.

Atšaldymas pučiant orą

Permetezéses hűtés

Tkessih b'air spray

Lucht-sproeikoeling

Owiewowo-natryskowa

Refrigeração por aspersão e ventilação

Refrigerare prin dușare cu aer

Chladené sprejovaním

Hlajenje s pršenjem

Ilmasprayjäähdytys

Evaporativ kylning

3.

Atšaldymas panardinant

Bemerítéses hűtés

Tkessiħ b’immersjoni

Dompelkoeling

Zanurzeniowa

Refrigeração por imersão

Refrigerare prin imersiune

Chladené vo vode

Hlajenje s potapljanjem

Vesijäähdytys

Vattenkylning

---

IV PRIEDAS

11 straipsnio 1 dalis —   Ūkininkavimo būdai

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Хранена с ... % ...
  гъска, хранена с овес | Alimentado con ... % de ...
  Oca engordada con avena | Krmena (čím) ... % (čeho) ...
  Husa krmená ovsem | Fodret med ... % ...
  Havrefodret gås | Mast mit ... % ...
  Hafermastgans | Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...
  Kaeraga toidetud hani | Έχει τραφεί με ... % ...
  Χήνα που παχαίνεται με βρώμη | Fed with ... % of ...
  Oats fed goose | Alimenté avec ... % de ...
  Oie nourrie à l’avoine | Alimentato con il ... % di ...
  Oca ingrassata con avena | Barība ar ... % ...
  ar auzām barotas zosis |
| b) | Екстензивно закрито
  (отгледан на закрито) | Sistema extensivo en gallinero | Extenzivní v hale | Ekstensivt staldopdræt
  (skrabe ...) | Extensive Bodenhaltung | Ekstensiivne seespidamine
  (lindlas pidamine) | Εκτατικής εκτροφής | Extensive indoor
  (barnreared) | Élevé à l’intérieur:
  système extensif | Estensivo al coperto | Turēšana galvenokārt telpās
  (“Audzēti kūtī”) |
| c) | Свободен начин на отглеждане | Gallinero con salida libre | Volný výběh | Fritgående | Freilandhaltung | Vabapidamine | Ελεύθερης βοσκής | Free range | Sortant à l’extérieur | All’aperto | Brīvā turēšana |
| d) | Традиционен свободен начин на отглеждане | Granja al aire libre | Tradiční volný výběh | Frilands ... | Bäuerliche Freilandhaltung | Traditsiooniline vabapidamine | Πτηνοτροφείο παραδοσιακά ελεύθερης βοσκής | Traditional free range | Fermier-élevé en plein air | Rurale all’aperto | Tradicionālā brīvā turēšana |
| e) | Свободен начин на отглеждане – пълна свобода | Granja de cría en libertad | Volný výběh – úplná volnost | Frilands ... opdrættet i fuld frihed | Bäuerliche Freilandhaltung
  Unbegrenzter Auslauf | Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine | Πτηνοτροφείο απεριόριστης τροφής | Free-range — total freedom | Fermier-élevé en liberté | Rurale in libertà | Pilnīgā brīvība |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

a)

Хранена с ... % ...

гъска, хранена с овес

Alimentado con ... % de ...

Oca engordada con avena

Krmena (čím) ... % (čeho) ...

Husa krmená ovsem

Fodret med ... % ...

Havrefodret gås

Mast mit ... % ...

Hafermastgans

Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...

Kaeraga toidetud hani

Έχει τραφεί με ... % ...

Χήνα που παχαίνεται με βρώμη

Fed with ... % of ...

Oats fed goose

Alimenté avec ... % de ...

Oie nourrie à l’avoine

Alimentato con il ... % di ...

Oca ingrassata con avena

Barība ar ... % ...

ar auzām barotas zosis

b)

Екстензивно закрито

(отгледан на закрито)

Sistema extensivo en gallinero

Extenzivní v hale

Ekstensivt staldopdræt

(skrabe ...)

Extensive Bodenhaltung

Ekstensiivne seespidamine

(lindlas pidamine)

Εκτατικής εκτροφής

Extensive indoor

(barnreared)

Élevé à l’intérieur:

système extensif

Estensivo al coperto

Turēšana galvenokārt telpās

(“Audzēti kūtī”)

c)

Свободен начин на отглеждане

Gallinero con salida libre

Volný výběh

Fritgående

Freilandhaltung

Vabapidamine

Ελεύθερης βοσκής

Free range

Sortant à l’extérieur

All’aperto

Brīvā turēšana

d)

Традиционен свободен начин на отглеждане

Granja al aire libre

Tradiční volný výběh

Frilands ...

Bäuerliche Freilandhaltung

Traditsiooniline vabapidamine

Πτηνοτροφείο παραδοσιακά ελεύθερης βοσκής

Traditional free range

Fermier-élevé en plein air

Rurale all’aperto

Tradicionālā brīvā turēšana

e)

Свободен начин на отглеждане – пълна свобода

Granja de cría en libertad

Volný výběh – úplná volnost

Frilands ... opdrættet i fuld frihed

Bäuerliche Freilandhaltung

Unbegrenzter Auslauf

Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine

Πτηνοτροφείο απεριόριστης τροφής

Free-range — total freedom

Fermier-élevé en liberté

Rurale in libertà

Pilnīgā brīvība

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Lesinta ... % ...
  Avižomis penėtos žąsys | ...%-ban ...-val etetett
  Zabbal etetett liba | Mitmugħa b’... % ta’ ...
  Wiżża mitmugħa bil-ħafur | Gevoed met ... % ...
  Met haver vetgemeste gans | Żywione z udziałem ... % ...
  tucz owsiany (gęsi) | Alimentado com ... % de ...
  Ganso engordado com aveia | Furajate cu un % de ...
  Gâște furajate cu ovăz | Kŕmené ... % ...
  Husi kŕmené ovsom | Krmljeno z ... % ...
  gos krmljena z ovsom | Ruokittu rehulla, joka sisältää ... ...%
  Kauralla ruokittu hanhi | Utfodrad med ... % ...
  Havreutfodrad gås |
| b) | Patalpose laisvai auginti paukščiai
  (Auginti tvartuose) | Istállóban külterjesen tartott | Mrobbija ġewwa: sistema estensiva | Scharrel ... binnengehouden | Ekstensywny chów ściółkowy | Produção extensiva em interior | Creștere în interior sistem extensiv | Chované na hlbokej podstielke (chov v hale) | Ekstenzivna zaprta reja | Laajaperäinen sisäkasvatus | Extensivt uppfödd inomhus |
| c) | Laisvai laikomi paukščiai | Szabadtartás | Barra
  (free range) | Scharrel ... met uitloop | Chów wybiegowy | Produção em semiliberdade | Creștere liberă | Výbehový chov (chov v exteriéri) | Prosta reja | Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa | Tillgång till utomhusvistelse |
| d) | Tradiciškai laisvai laikomi paukščiai | Hagyományos szabadtartás | Barra (free range) tradizzjonali | Boerenscharrel ... met uitloop
  Hoeve ... met uitloop | Tradycyjny chów wybiegowy | Produção ao ar livre | Creștere liberă tradițională | Chované navol'no | Tradicionalna prosta reja | Ulkoiluvapaus | Traditionell utomhusvistelse |
| e) | Visiškoje laisvėje laikomi paukščiai | Teljes szabadtartás | Barra (free range) – liberta totali | Boerenscharrel ... met vrije uitloop
  Hoeve ... met vrije uitloop | Chów wybiegowy bez ograniczeń | Produção em liberdade | Creștere liberă – libertate totală – | Úplne vol'ný chov | Prosta reja – neomejen izpust | Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus | Uppfödd i full frihet |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

a)

Lesinta ... % ...

Avižomis penėtos žąsys

...%-ban ...-val etetett

Zabbal etetett liba

Mitmugħa b’... % ta’ ...

Wiżża mitmugħa bil-ħafur

Gevoed met ... % ...

Met haver vetgemeste gans

Żywione z udziałem ... % ...

tucz owsiany (gęsi)

Alimentado com ... % de ...

Ganso engordado com aveia

Furajate cu un % de ...

Gâște furajate cu ovăz

Kŕmené ... % ...

Husi kŕmené ovsom

Krmljeno z ... % ...

gos krmljena z ovsom

Ruokittu rehulla, joka sisältää ... ...%

Kauralla ruokittu hanhi

Utfodrad med ... % ...

Havreutfodrad gås

b)

Patalpose laisvai auginti paukščiai

(Auginti tvartuose)

Istállóban külterjesen tartott

Mrobbija ġewwa: sistema estensiva

Scharrel ... binnengehouden

Ekstensywny chów ściółkowy

Produção extensiva em interior

Creștere în interior sistem extensiv

Chované na hlbokej podstielke (chov v hale)

Ekstenzivna zaprta reja

Laajaperäinen sisäkasvatus

Extensivt uppfödd inomhus

c)

Laisvai laikomi paukščiai

Szabadtartás

Barra

(free range)

Scharrel ... met uitloop

Chów wybiegowy

Produção em semiliberdade

Creștere liberă

Výbehový chov (chov v exteriéri)

Prosta reja

Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa

Tillgång till utomhusvistelse

d)

Tradiciškai laisvai laikomi paukščiai

Hagyományos szabadtartás

Barra (free range) tradizzjonali

Boerenscharrel ... met uitloop

Hoeve ... met uitloop

Tradycyjny chów wybiegowy

Produção ao ar livre

Creștere liberă tradițională

Chované navol'no

Tradicionalna prosta reja

Ulkoiluvapaus

Traditionell utomhusvistelse

e)

Visiškoje laisvėje laikomi paukščiai

Teljes szabadtartás

Barra (free range) – liberta totali

Boerenscharrel ... met vrije uitloop

Hoeve ... met vrije uitloop

Chów wybiegowy bez ograniczeń

Produção em liberdade

Creștere liberă – libertate totală –

Úplne vol'ný chov

Prosta reja – neomejen izpust

Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus

Uppfödd i full frihet

---

V PRIEDAS

11 straipsnyje minimos sąlygos yra tokios:

| a) | Lesinta (kokiu lesalu) ... %

  Toliau paminėtos konkrečios lesalo sudedamosios dalys gali būti nurodytos tada, kai:






  — | grūdai sudaro ne mažiau kaip 65 % lesalo formulės, kuri skiriama didžiąją penėjimo laiko dalį ir kurioje gali būti ne daugiau kaip 15 % šalutinių grūdų produktų. Tačiau kai nurodoma viena konkreti grūdų rūšis, ji sudaro ne mažiau kaip 35 % lesalo formulės, o jei tai kukurūzai – ne mažiau kaip 50 %, |
| --- | --- | --- |

a)

Lesinta (kokiu lesalu) ... %

Toliau paminėtos konkrečios lesalo sudedamosios dalys gali būti nurodytos tada, kai:

—

grūdai sudaro ne mažiau kaip 65 % lesalo formulės, kuri skiriama didžiąją penėjimo laiko dalį ir kurioje gali būti ne daugiau kaip 15 % šalutinių grūdų produktų. Tačiau kai nurodoma viena konkreti grūdų rūšis, ji sudaro ne mažiau kaip 35 % lesalo formulės, o jei tai kukurūzai – ne mažiau kaip 50 %,

| — | ankštiniai augalai arba žalios daržovės sudaro ne mažiau kaip 5 % lesalo formulės, skiriamos didžiąją penėjimo laikotarpio dalį, |
| --- | --- |

—

ankštiniai augalai arba žalios daržovės sudaro ne mažiau kaip 5 % lesalo formulės, skiriamos didžiąją penėjimo laikotarpio dalį,

| — | pieno produktai sudaro ne mažiau kaip 5 % lesalo formulės, skiriamos galutiniu etapu. |
| --- | --- |

—

pieno produktai sudaro ne mažiau kaip 5 % lesalo formulės, skiriamos galutiniu etapu.

Tačiau formuluotė „avižomis penėtos žąsys“ gali būti vartojama tada, kai galutiniu etapu tris savaites žąsims penėti avižų skiriama ne mažiau kaip po 500 g per dieną.

| b) | „Tvartinė paukštininkystė – ekstensyvusis paukščių auginimas tvartuose“

  Ši formuluotė gali būti vartojama tik tada, kai:






  i) | paukščių skaičius 1 m2 grindų plote neviršija šių skaičių:






  — | viščiukams, gaidžiukams ir kaplūnams: 15 paukščių, bet ne daugiau kaip 25 kg gyvojo svorio; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

„Tvartinė paukštininkystė – ekstensyvusis paukščių auginimas tvartuose“

Ši formuluotė gali būti vartojama tik tada, kai:

i)

paukščių skaičius 1 m2 grindų plote neviršija šių skaičių:

—

viščiukams, gaidžiukams ir kaplūnams: 15 paukščių, bet ne daugiau kaip 25 kg gyvojo svorio;

| — | antims, perlinėms vištoms, kalakutams: 25 kg gyvojo svorio, |
| --- | --- |

—

antims, perlinėms vištoms, kalakutams: 25 kg gyvojo svorio,

| — | žąsims: 15 kg gyvojo svorio, |
| --- | --- |

—

žąsims: 15 kg gyvojo svorio,

| ii) | paukščių skerdimo amžius yra:






  — | viščiukų: 56 dienos ir daugiau, |
| --- | --- | --- |

ii)

paukščių skerdimo amžius yra:

—

viščiukų: 56 dienos ir daugiau,

| — | kalakutų: 70 dienų ir daugiau, |
| --- | --- |

—

kalakutų: 70 dienų ir daugiau,

| — | žąsų: 112 dienų ir daugiau, |
| --- | --- |

—

žąsų: 112 dienų ir daugiau,

| — | Pekino ančių: 49 dienos ir daugiau, |
| --- | --- |

—

Pekino ančių: 49 dienos ir daugiau,

| — | muskusinių ančių: 70 dienų ir daugiau, muskusinių antinų – 84 dienos ir daugiau, |
| --- | --- |

—

muskusinių ančių: 70 dienų ir daugiau, muskusinių antinų – 84 dienos ir daugiau,

| — | mulardinių ančių patelių: 65 dienos ir daugiau, |
| --- | --- |

—

mulardinių ančių patelių: 65 dienos ir daugiau,

| — | perlinių vištų: 82 dienos ir daugiau, |
| --- | --- |

—

perlinių vištų: 82 dienos ir daugiau,

| — | jaunų žąsų (žąsiukų): 60 dienų ir daugiau, |
| --- | --- |

—

jaunų žąsų (žąsiukų): 60 dienų ir daugiau,

| — | gaidžiukų: 90 dienų ir daugiau, |
| --- | --- |

—

gaidžiukų: 90 dienų ir daugiau,

| — | kaplūnų: 140 dienų ir daugiau. |
| --- | --- |

—

kaplūnų: 140 dienų ir daugiau.

| c) | „Ganyklinė paukštininkystė – pusiau laisvas paukščių auginimas“

  Ši formuluotė gali būti vartojama tik tada, kai:






  i) | paukščių tankumas patalpoje ir jų skerdimo amžius atitinka b punkte nurodytas ribas, išskyrus viščiukus, kurių tankumas gali būti padidintas iki 13, tačiau negali viršyti 27,5 kg gyvojo svorio 1 m2 plote, ir kaplūnus, kurių tankumas neviršija 7,5 ir ne daugiau kaip 27,5 kg gyvojo svorio 1 m2 plote, |
| --- | --- | --- |

c)

„Ganyklinė paukštininkystė – pusiau laisvas paukščių auginimas“

Ši formuluotė gali būti vartojama tik tada, kai:

i)

paukščių tankumas patalpoje ir jų skerdimo amžius atitinka b punkte nurodytas ribas, išskyrus viščiukus, kurių tankumas gali būti padidintas iki 13, tačiau negali viršyti 27,5 kg gyvojo svorio 1 m2 plote, ir kaplūnus, kurių tankumas neviršija 7,5 ir ne daugiau kaip 27,5 kg gyvojo svorio 1 m2 plote,

| ii) | bent pusę savo gyvenimo paukščiai galėjo nuolat ganytis dieną aptvaruose po atviru dangumi, kur jiems buvo skirtas ne mažiau kaip toliau nurodyto dydžio augalija apaugęs plotas:






  — | viščiukui arba perlinei vištai – 1 m2, |
| --- | --- | --- |

ii)

bent pusę savo gyvenimo paukščiai galėjo nuolat ganytis dieną aptvaruose po atviru dangumi, kur jiems buvo skirtas ne mažiau kaip toliau nurodyto dydžio augalija apaugęs plotas:

—

viščiukui arba perlinei vištai – 1 m2,

| — | ančiai arba kaplūnui – 2 m2, |
| --- | --- |

—

ančiai arba kaplūnui – 2 m2,

| — | kalakutui arba žąsiai – 4 m2. |
| --- | --- |

—

kalakutui arba žąsiai – 4 m2.

Perlinėms vištoms aptvarus po atviru dangumi gali pakeisti įrengtos laktos, kurių grindų plotas turi būti bent toks pat, kaip patalpos, o aukštis – ne mažiau kaip 2 m. Iš viso paukščiui turi būti skirta ne mažiau kaip 10 cm ilgio lakta (patalpoje ir ant laktų),

| iii) | penėjimo stadijoje skiriama tokia lesalo formulė, kurioje grūdai sudaro ne mažiau kaip 70 %, |
| --- | --- |

iii)

penėjimo stadijoje skiriama tokia lesalo formulė, kurioje grūdai sudaro ne mažiau kaip 70 %,

| iv) | paukštidėje įrengtos landos, kurių visas ilgis yra ne mažesnis kaip 4 m 100 m2 pastato paviršiaus ploto. |
| --- | --- |

iv)

paukštidėje įrengtos landos, kurių visas ilgis yra ne mažesnis kaip 4 m 100 m2 pastato paviršiaus ploto.

| d) | „Tradicinė ganyklinė paukštininkystė – paukščių auginimas po atviru dangumi“

  Ši formuluotė gali būti vartojama tik tada, kai:






  i) | paukščių uždarose patalpose tankumas 1 m2 ploto neviršija šių normų:






  — | viščiukams: 12 paukščių, bet ne daugiau kaip 25 kg gyvojo svorio. tačiau viščiukų, laikomų mobiliuose nameliuose, kurių grindų plotas ne didesnis kaip 150 m2 ir kurie nakčiai paliekami atviri, tankumas gali būti padidintas iki 20, bet ne daugiau kaip 40 kg gyvojo svorio 1 m2 ploto, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

„Tradicinė ganyklinė paukštininkystė – paukščių auginimas po atviru dangumi“

Ši formuluotė gali būti vartojama tik tada, kai:

i)

paukščių uždarose patalpose tankumas 1 m2 ploto neviršija šių normų:

—

viščiukams: 12 paukščių, bet ne daugiau kaip 25 kg gyvojo svorio. tačiau viščiukų, laikomų mobiliuose nameliuose, kurių grindų plotas ne didesnis kaip 150 m2 ir kurie nakčiai paliekami atviri, tankumas gali būti padidintas iki 20, bet ne daugiau kaip 40 kg gyvojo svorio 1 m2 ploto,

| — | kaplūnams: 6,25 paukščių (iki 91 dienos amžiaus – 12), bet ne daugiau kaip 35 kg gyvojo svorio, |
| --- | --- |

—

kaplūnams: 6,25 paukščių (iki 91 dienos amžiaus – 12), bet ne daugiau kaip 35 kg gyvojo svorio,

| — | muskusinėms ir Pekino antims: 8 antinai, bet ne daugiau kaip 35 kg gyvojo svorio; 10 ančių, bet ne daugiau kaip 25 kg gyvojo svorio, |
| --- | --- |

—

muskusinėms ir Pekino antims: 8 antinai, bet ne daugiau kaip 35 kg gyvojo svorio; 10 ančių, bet ne daugiau kaip 25 kg gyvojo svorio,

| — | mulardinėms antims: 8 paukščiai, bet ne daugiau kaip 35 kg gyvojo svorio, |
| --- | --- |

—

mulardinėms antims: 8 paukščiai, bet ne daugiau kaip 35 kg gyvojo svorio,

| — | perlinėms vištoms: 13 paukščių, bet ne daugiau kaip 25 kg gyvojo svorio, |
| --- | --- |

—

perlinėms vištoms: 13 paukščių, bet ne daugiau kaip 25 kg gyvojo svorio,

| — | kalakutams: 6,25 paukščių (iki 7 savaičių amžiaus – 10), bet ne daugiau kaip 35 kg gyvojo svorio, |
| --- | --- |

—

kalakutams: 6,25 paukščių (iki 7 savaičių amžiaus – 10), bet ne daugiau kaip 35 kg gyvojo svorio,

| — | žąsims: 5 paukščiai (iki 6 savaičių amžiaus – 10); 3 paukščiai, jei paskutines tris penėjimo savaites jie buvo laikomi uždaryti, bet ne daugiau kaip 30 kg gyvojo svorio, |
| --- | --- |

—

žąsims: 5 paukščiai (iki 6 savaičių amžiaus – 10); 3 paukščiai, jei paskutines tris penėjimo savaites jie buvo laikomi uždaryti, bet ne daugiau kaip 30 kg gyvojo svorio,

| ii) | bendras naudingas paukštidžių plotas bet kurioje gamybos vietoje neviršija 1 600 m2, |
| --- | --- |

ii)

bendras naudingas paukštidžių plotas bet kurioje gamybos vietoje neviršija 1 600 m2,

| iii) | kiekvienoje paukštidėje yra ne daugiau kaip:






  — | 4 800 viščiukų, |
| --- | --- | --- |

iii)

kiekvienoje paukštidėje yra ne daugiau kaip:

—

4 800 viščiukų,

| — | 5 200 perlinių vištų, |
| --- | --- |

—

5 200 perlinių vištų,

| — | 4 000 muskusinių arba Pekino ančių, 3 200 muskusinių arba Pekino antinų ar 3 200 mulardinių ančių, |
| --- | --- |

—

4 000 muskusinių arba Pekino ančių, 3 200 muskusinių arba Pekino antinų ar 3 200 mulardinių ančių,

| — | 2 500 kaplūnų, žąsų ir kalakutų, |
| --- | --- |

—

2 500 kaplūnų, žąsų ir kalakutų,

| iv) | paukštidėje įrengtos landos, kurių visas ilgis yra ne mažesnis kaip 4 m 100 m2 pastato paviršiaus ploto, |
| --- | --- |

iv)

paukštidėje įrengtos landos, kurių visas ilgis yra ne mažesnis kaip 4 m 100 m2 pastato paviršiaus ploto,

| v) | dienos metu yra nuolatinė prieiga prie aptvarų po atviru dangumi bent jau nuo šio amžiaus:






  — | viščiukams ir kaplūnams – nuo šešių savaičių, |
| --- | --- | --- |

v)

dienos metu yra nuolatinė prieiga prie aptvarų po atviru dangumi bent jau nuo šio amžiaus:

—

viščiukams ir kaplūnams – nuo šešių savaičių,

| — | antims, žąsims, perlinėms vištoms ir kalakutams – nuo aštuonių savaičių, |
| --- | --- |

—

antims, žąsims, perlinėms vištoms ir kalakutams – nuo aštuonių savaičių,

| vi) | aptvaruose po atviru dangumi vienam paukščiui yra skirtas ne mažesnis kaip toks augalija apaugęs plotas:






  — | viščiukui, muskusinei arba Pekino ančiai ar perlinei vištai – 2 m2, |
| --- | --- | --- |

vi)

aptvaruose po atviru dangumi vienam paukščiui yra skirtas ne mažesnis kaip toks augalija apaugęs plotas:

—

viščiukui, muskusinei arba Pekino ančiai ar perlinei vištai – 2 m2,

| — | mulardinei ančiai – 3 m2, |
| --- | --- |

—

mulardinei ančiai – 3 m2,

| — | kaplūnui nuo 92 dienų amžiaus – 4 m2 (iki 91 dienos amžiaus – 2 m2), |
| --- | --- |

—

kaplūnui nuo 92 dienų amžiaus – 4 m2 (iki 91 dienos amžiaus – 2 m2),

| — | kalakutui – 6 m2, |
| --- | --- |

—

kalakutui – 6 m2,

| — | žąsiai – 10 m2. |
| --- | --- |

—

žąsiai – 10 m2.

Perlinėms vištoms aptvarus po atviru dangumi gali pakeisti įrengtos laktos, kurių grindų plotas yra dukart didesnis už pastato grindų plotą, aukštis – bent 2 m. Iš viso (patalpoje ir laktose) vienam paukščiui skiriama ne mažiau kaip 10 cm ilgio lakta,

| vii) | penimi paukščiai yra tų veislių, kurios pripažintos lėtai augančiomis, |
| --- | --- |

vii)

penimi paukščiai yra tų veislių, kurios pripažintos lėtai augančiomis,

| viii) | penėjimo stadijoje skiriamo lesalo formulėje grūdų yra ne mažiau kaip 70 %, |
| --- | --- |

viii)

penėjimo stadijoje skiriamo lesalo formulėje grūdų yra ne mažiau kaip 70 %,

| ix) | mažiausias skerdimo amžius yra:






  — | viščiukų – 81 diena, |
| --- | --- | --- |

ix)

mažiausias skerdimo amžius yra:

—

viščiukų – 81 diena,

| — | kaplūnų – 150 dienų, |
| --- | --- |

—

kaplūnų – 150 dienų,

| — | Pekino ančių – 49 dienos, |
| --- | --- |

—

Pekino ančių – 49 dienos,

| — | muskusinių ančių – 70 dienų, |
| --- | --- |

—

muskusinių ančių – 70 dienų,

| — | muskusinių antinų – 84 dienos, |
| --- | --- |

—

muskusinių antinų – 84 dienos,

| — | mulardinių ančių – 92 dienos, |
| --- | --- |

—

mulardinių ančių – 92 dienos,

| — | perlinių vištų – 94 dienos, |
| --- | --- |

—

perlinių vištų – 94 dienos,

| — | kalakutų ir kepimui skirtų parduodamų nepjaustytų žąsų – 140 dienų, |
| --- | --- |

—

kalakutų ir kepimui skirtų parduodamų nepjaustytų žąsų – 140 dienų,

| — | išpjaustymui skirtų kalakučių – 98 dienos, |
| --- | --- |

—

išpjaustymui skirtų kalakučių – 98 dienos,

| — | išpjaustymui skirtų kalakutų – 126 dienos, |
| --- | --- |

—

išpjaustymui skirtų kalakutų – 126 dienos,

| — | žąsų, iš kurių bus gaminama foie gras ir magret – 95 dienos, |
| --- | --- |

—

žąsų, iš kurių bus gaminama foie gras ir magret – 95 dienos,

| — | jaunų žąsų (žąsiukų) – 60 dienų. |
| --- | --- |

—

jaunų žąsų (žąsiukų) – 60 dienų.

| x) | prieš pjovimą uždaroje patalpoje neturi būti laikoma ilgiau kaip:






  — | vyresni kaip 90 dienų amžiaus viščiukai: 15 dienų, |
| --- | --- | --- |

x)

prieš pjovimą uždaroje patalpoje neturi būti laikoma ilgiau kaip:

—

vyresni kaip 90 dienų amžiaus viščiukai: 15 dienų,

| — | kaplūnai – keturias savaites, |
| --- | --- |

—

kaplūnai – keturias savaites,

| — | vyresnės kaip 70 dienų amžiaus žąsys ir mulardinės antys, iš kurių bus gaminama foie gras ir magret: 4 savaites. |
| --- | --- |

—

vyresnės kaip 70 dienų amžiaus žąsys ir mulardinės antys, iš kurių bus gaminama foie gras ir magret: 4 savaites.

| e) | „Ganyklinė paukštininkystė – laisvas paukščių auginimas“
  Kad būtų galima vartoti šią formuluotę, būtina laikytis d punkte nustatytų reikalavimų, išskyrus tai, kad paukščiai dienos metu turėtų galėti nuolat ganytis aptvaruose po atviru dangumi, kurių plotas neribotas.
  Tuo atveju, kai nustatomi apribojimai, įskaitant veterinarinius apribojimus remiantis Bendrijos teise, siekiant apsaugoti visuomenės ir gyvūnų sveikatą, kurių pasekmė yra ta, kad apribojama naminių paukščių galimybė būti aptvaruose po atviru dangumi, parduodant pirmos pastraipos c, d ir e punktuose nurodytais ūkininkavimo būdais auginamus naminius paukščius, išskyrus voljeruose laikomas perlines vištas, per apribojimo laiką, tačiau ne ilgiau kaip dvylika savaičių, gali būti nurodomas tas pats ūkininkavimo būdas. |
| --- | --- |

e)

„Ganyklinė paukštininkystė – laisvas paukščių auginimas“

Kad būtų galima vartoti šią formuluotę, būtina laikytis d punkte nustatytų reikalavimų, išskyrus tai, kad paukščiai dienos metu turėtų galėti nuolat ganytis aptvaruose po atviru dangumi, kurių plotas neribotas.

Tuo atveju, kai nustatomi apribojimai, įskaitant veterinarinius apribojimus remiantis Bendrijos teise, siekiant apsaugoti visuomenės ir gyvūnų sveikatą, kurių pasekmė yra ta, kad apribojama naminių paukščių galimybė būti aptvaruose po atviru dangumi, parduodant pirmos pastraipos c, d ir e punktuose nurodytais ūkininkavimo būdais auginamus naminius paukščius, išskyrus voljeruose laikomas perlines vištas, per apribojimo laiką, tačiau ne ilgiau kaip dvylika savaičių, gali būti nurodomas tas pats ūkininkavimo būdas.

---

VI PRIEDAS

ATITIRPUSIO VANDENS KIEKIO NUSTATYMAS

(Lašėjimo bandymas)

1.   Tikslas ir taikymo sritis

Šis bandymas taikomas, siekiant nustatyti, kokio kiekio vandens netenka sušaldyti arba greitai sušaldyti viščiukai, kai yra atitirpinami. Jei šio išlašėjusio vandens kiekis procentais, palyginus su visos skerdenos mase (įskaitant visus pakuotėje esančius subproduktus), viršija 7 punkte nustatytą ribinę vertę, vandens perteklius laikomas absorbuotu apdorojant.

2.   Apibrėžimas

Šiuo metodu nustatytas išlašėjęs vandens kiekis išreiškiamas procentais nuo visos sušaldytos arba greitai sušaldytos skerdenos, įskaitant subproduktus, masės.

3.   Principas

Sušaldyta arba greitai sušaldyta paukštiena, įskaitant kartu esančius subproduktus, atitirpinama reguliuojamomis sąlygomis, kurios leidžia apskaičiuoti netekto vandens kiekį.

4.   Įranga

| 4.1. | Svarstyklės, kuriomis galima sverti iki 5 kg ±1 g tikslumu. |
| --- | --- |

4.1.

Svarstyklės, kuriomis galima sverti iki 5 kg ±1 g tikslumu.

| 4.2. | Plastikiniai maišeliai, kurie yra pakankamai dideli, kad juose tilptų skerdena, ir kurie gali būti saugiai įtvirtinti. |
| --- | --- |

4.2.

Plastikiniai maišeliai, kurie yra pakankamai dideli, kad juose tilptų skerdena, ir kurie gali būti saugiai įtvirtinti.

| 4.3. | Vandens vonia, kurioje yra įrenginys skerdenoms laikyti taip, kaip aprašyta 5.5 ir 5.6 punktuose, ir kurioje vandens temperatūrą reguliuoja termostatas. Vandens tūris vandens vonioje yra ne mažiau kaip aštuonis kartus didesnis už tikrintinos paukštienos tūrį, ir turi būti sudaryta galimybė palaikyti joje 42 ± 2 °C vandens temperatūrą. |
| --- | --- |

4.3.

Vandens vonia, kurioje yra įrenginys skerdenoms laikyti taip, kaip aprašyta 5.5 ir 5.6 punktuose, ir kurioje vandens temperatūrą reguliuoja termostatas. Vandens tūris vandens vonioje yra ne mažiau kaip aštuonis kartus didesnis už tikrintinos paukštienos tūrį, ir turi būti sudaryta galimybė palaikyti joje 42 ± 2 °C vandens temperatūrą.

| 4.4. | Filtravimo popierius arba kiti sugeriamieji popieriniai rankšluosčiai. |
| --- | --- |

4.4.

Filtravimo popierius arba kiti sugeriamieji popieriniai rankšluosčiai.

5.   Metodai

| 5.1. | Iš tikrintino paukštienos kiekio paimama 20 atsitiktinių skerdenų. Kol kiekvieną iš jų bus galima tirti 5.2–5.11 punktuose nurodytu būdu, jos laikomos ne aukštesnėje kaip – 18 °C temperatūroje. |
| --- | --- |

5.1.

Iš tikrintino paukštienos kiekio paimama 20 atsitiktinių skerdenų. Kol kiekvieną iš jų bus galima tirti 5.2–5.11 punktuose nurodytu būdu, jos laikomos ne aukštesnėje kaip – 18 °C temperatūroje.

| 5.2. | Pakuotės paviršius nušluostomas, kad ant jo neliktų ledo ir vandens. Pakuotė su joje esančiu turiniu pasveriama ±1 g tikslumu; užrašoma masė M0. |
| --- | --- |

5.2.

Pakuotės paviršius nušluostomas, kad ant jo neliktų ledo ir vandens. Pakuotė su joje esančiu turiniu pasveriama ±1 g tikslumu; užrašoma masė M0.

| 5.3. | Skerdena bei kartu su ja parduodami valgomieji subproduktai išimami iš išorinės fasuotės. Fasuotė išdžiovinama ir pasveriama ±1 g tikslumu; užrašoma masė M1. |
| --- | --- |

5.3.

Skerdena bei kartu su ja parduodami valgomieji subproduktai išimami iš išorinės fasuotės. Fasuotė išdžiovinama ir pasveriama ±1 g tikslumu; užrašoma masė M1.

| 5.4. | Sušaldytos skerdenos ir subproduktų masė apskaičiuojama iš M0 atėmus M1. |
| --- | --- |

5.4.

Sušaldytos skerdenos ir subproduktų masė apskaičiuojama iš M0 atėmus M1.

| 5.5. | Skerdena su valgomaisiais subproduktais dedama į stiprų, vandeniui atsparų maišelį taip, kad pilvo ertmė būtų pasukta į jo dugną, kuris yra uždaras. Maišelis yra būti pakankamai ilgas, kad jį saugiai būtų galima įtvirtinti vandens vonioje, tačiau ne per daug platus, kad skerdena negalėtų pajudėti iš vertikalios padėties. |
| --- | --- |

5.5.

Skerdena su valgomaisiais subproduktais dedama į stiprų, vandeniui atsparų maišelį taip, kad pilvo ertmė būtų pasukta į jo dugną, kuris yra uždaras. Maišelis yra būti pakankamai ilgas, kad jį saugiai būtų galima įtvirtinti vandens vonioje, tačiau ne per daug platus, kad skerdena negalėtų pajudėti iš vertikalios padėties.

| 5.6. | Maišelio dalis, kurioje yra skerdena ir valgomieji subproduktai, visiškai panardinami į vandens vonią, o maišelio viršus paliekamas atviras, kad iš jo išeitų kuo daugiau oro. Maišelis laikomas vertikaliai, jei reikia, prilaikomas specialiais laikikliais arba į jį įdedama svarelių, bet taip, kad į jį nepatektų vonioje esantis vanduo. Maišeliai vienas su kitu nesiliečia. |
| --- | --- |

5.6.

Maišelio dalis, kurioje yra skerdena ir valgomieji subproduktai, visiškai panardinami į vandens vonią, o maišelio viršus paliekamas atviras, kad iš jo išeitų kuo daugiau oro. Maišelis laikomas vertikaliai, jei reikia, prilaikomas specialiais laikikliais arba į jį įdedama svarelių, bet taip, kad į jį nepatektų vonioje esantis vanduo. Maišeliai vienas su kitu nesiliečia.

| 5.7. | Maišelis paliekamas vandens vonioje, kurioje palaikoma 42 ± 2 °C temperatūra, nuolat sujudinant jį arba vandenį, kol skerdenos šilumos centras (giliausia krūtinėlės raumenų dalis, esanti šalia krūtinkaulio, viščiukuose be vidaus organų, arba vidaus organų vidurys viščiukuose su vidaus organais) pasieks ne mažiau kaip 4 °C temperatūrą, matuojamą atsitiktinai pasirenkant dvi skerdenas. Skerdenos neturėtų būti laikomos vandenyje po to, kai atšyla iki 4 °C. Būtinas – 18 °C temperatūroje sandėliuojamų skerdenų panardinimo laikas yra toks:








  Masė (g) | Skerdenos su subproduktais masė (g) | Orientacinis panardinimo laikas minutėmis |
| --- | --- | --- | --- |
| Viščiukai be subproduktų | Viščiukai su subproduktais |
| < 800 | < 825 | 77 | 92 |
| 850 | 825 — 874 | 82 | 97 |
| 900 | 875 — 924 | 85 | 100 |
| 950 | 925 — 974 | 88 | 103 |
| 1 000 | 975 — 1 024 | 92 | 107 |
| 1 050 | 1 025 — 1 074 | 95 | 110 |
| 1 100 | 1 075 — 1 149 | 98 | 113 |
| 1 200 | 1 150 — 1 249 | 105 | 120 |
| 1 300 | 1 250 — 1 349 | 111 | 126 |
| 1 400 | 1 350 — 1 449 | 118 | 133 |

5.7.

Maišelis paliekamas vandens vonioje, kurioje palaikoma 42 ± 2 °C temperatūra, nuolat sujudinant jį arba vandenį, kol skerdenos šilumos centras (giliausia krūtinėlės raumenų dalis, esanti šalia krūtinkaulio, viščiukuose be vidaus organų, arba vidaus organų vidurys viščiukuose su vidaus organais) pasieks ne mažiau kaip 4 °C temperatūrą, matuojamą atsitiktinai pasirenkant dvi skerdenas. Skerdenos neturėtų būti laikomos vandenyje po to, kai atšyla iki 4 °C. Būtinas – 18 °C temperatūroje sandėliuojamų skerdenų panardinimo laikas yra toks:

Masė (g)

Skerdenos su subproduktais masė (g)

Orientacinis panardinimo laikas minutėmis

Viščiukai be subproduktų

Viščiukai su subproduktais

< 800

< 825

77

92

850

825 — 874

82

97

900

875 — 924

85

100

950

925 — 974

88

103

1 000

975 — 1 024

92

107

1 050

1 025 — 1 074

95

110

1 100

1 075 — 1 149

98

113

1 200

1 150 — 1 249

105

120

1 300

1 250 — 1 349

111

126

1 400

1 350 — 1 449

118

133

Jei masė didesnė už 1 400 g, kiekvieniems papildomiems 100 g reikia pridėti po 7 minutes. Jei per siūlomą panardinimo laiką + 4 °C temperatūra nėra pasiekiama, tų dviejų tikrinamų skerdenų atšildymo laikas pratęsiamas, kol temperatūra jų šilumos centre pasieks + 4 °C.

| 5.8. | Maišelis su turiniu išimamas iš vandens vonios; maišelio dugnas praplėšiamas, kad išbėgtų atitirpęs vanduo. Maišelis su turiniu valandai paliekamas nuo + 18 °C iki + 25 °C temperatūroje, kad ištekėtų vanduo. |
| --- | --- |

5.8.

Maišelis su turiniu išimamas iš vandens vonios; maišelio dugnas praplėšiamas, kad išbėgtų atitirpęs vanduo. Maišelis su turiniu valandai paliekamas nuo + 18 °C iki + 25 °C temperatūroje, kad ištekėtų vanduo.

| 5.9. | Atitirpinta skerdena išimama iš maišelio, o supakuoti subproduktai (jei jie yra) išimami iš pilvo ertmės. Skerdenos išorinė pusė bei vidus nusausinami filtravimo popieriumi arba popieriniais rankšluostėliais. Maišelis su subproduktais perplėšiamas ir, vandeniui nutekėjus, maišelis bei atitirpę subproduktai ypač kruopščiai nusausinami. |
| --- | --- |

5.9.

Atitirpinta skerdena išimama iš maišelio, o supakuoti subproduktai (jei jie yra) išimami iš pilvo ertmės. Skerdenos išorinė pusė bei vidus nusausinami filtravimo popieriumi arba popieriniais rankšluostėliais. Maišelis su subproduktais perplėšiamas ir, vandeniui nutekėjus, maišelis bei atitirpę subproduktai ypač kruopščiai nusausinami.

| 5.10. | Atitirpintos skerdenos, subproduktų ir pakuotės bendroji masė nustatoma ± 1 g tikslumu; ji išreiškiama kaip M2. |
| --- | --- |

5.10.

Atitirpintos skerdenos, subproduktų ir pakuotės bendroji masė nustatoma ± 1 g tikslumu; ji išreiškiama kaip M2.

| 5.11. | Pakuotės su subproduktais masė nustatoma ±1 g tikslumu; ji išreiškiama kaip M3. |
| --- | --- |

5.11.

Pakuotės su subproduktais masė nustatoma ±1 g tikslumu; ji išreiškiama kaip M3.

6.   Rezultatų apskaičiavimas

Atitirpusio vandens kiekis procentais nuo visos sušaldytos arba greitai sušaldytos skerdenos (įskaitant subproduktus) masės apskaičiuojamas pagal šią formulę:

((M0 – M1 – M2)/(M0 – M1 – M3)) ×100

7.   Rezultatų įvertinimas

Jei atšildžius 20 atrinktų skerdenų vidutinis netekto vandens kiekis procentais viršija toliau nurodytus skaičius, vandens kiekis, absorbavęsis apdorojant paukštieną, laikomas viršijančiu nustatytąjį.

Absorbuoto vandens kiekis procentais pagal šaldymo būdą:

| — | šaldymas ore: 1,5 %, |
| --- | --- |

—

šaldymas ore: 1,5 %,

| — | atšaldymas pučiant orą: 3,3 %, |
| --- | --- |

—

atšaldymas pučiant orą: 3,3 %,

| — | atšaldymas panardinant: 5,1 %. |
| --- | --- |

—

atšaldymas panardinant: 5,1 %.

---

VII PRIEDAS

BENDRO VANDENS KIEKIO VIŠČIUKUOSE NUSTATYMAS

(Cheminis bandymas)

1.   Dalykas ir taikymo sritis

Šis metodas taikomas bendrajam sušaldytuose arba greitai sušaldytuose viščiukuose esančiam vandens kiekiui nustatyti. Šiuo metodu dar nustatomas homogenizuotų naminių paukščių skerdenų mėginiuose esantis vandens ir baltymų kiekis. Nustatytas bendrasis vandens kiekis lyginamas su ribinėmis vertėmis, gaunamomis pagal 6.4. punkte nurodytą formulę, ir nustatoma, ar gamybos metu nebuvo absorbuotas vandens perteklius. Jei bandymą atliekantis asmuo įtaria, jog esama kokių nors medžiagų, galinčių sutrukdyti atlikti įvertinimą, jis pats turi imtis atitinkamų atsargumo priemonių.

2.   Apibrėžtys

Skerdenos – tai naminių paukščių skerdena su kaulais, kremzlėmis ir viduje esančiais subproduktais.

Subproduktai – tai širdis, kepenys, skilvis ir kaklas.

3.   Principas

Vandens ir baltymų kiekis nustatomas pagal pripažintus ISO (Tarptautinės standartizacijos organizacijos) metodus arba kitą Tarybos patvirtintą analizę ar metodus.

Didžiausias leistinas vandens kiekis skerdenoje bus apskaičiuojamas pagal joje esantį baltymų kiekį, kuris gali būti susijęs su fiziologiniu vandens kiekiu.

4.   Įranga ir reagentai

| 4.1. | Svarstyklės skerdenoms ir įpakavimo medžiagoms sverti, kurių tikslumas ne mažesnis kaip ±1 g. |
| --- | --- |

4.1.

Svarstyklės skerdenoms ir įpakavimo medžiagoms sverti, kurių tikslumas ne mažesnis kaip ±1 g.

| 4.2. | Kirvis arba pjūklas mėsai, kuriuo skerdenos pjaustomos į malti tinkamo dydžio gabalus. |
| --- | --- |

4.2.

Kirvis arba pjūklas mėsai, kuriuo skerdenos pjaustomos į malti tinkamo dydžio gabalus.

| 4.3. | Galinga mėsmalė ir maišyklė, kuriomis įmanoma homogenizuoti didelius sušaldytos arba greitai sušaldytos paukštienos gabalus.
  Pastaba:
  Nėra tiksliai nurodoma, kokia mėsmalė turi būti naudojama. Ji turi būti pakankamai galinga sušaldytai arba greitai sušaldytai mėsai bei kaulams sumalti ir gauti tokį homogenišką mišinį, koks gaunamas naudojant mėsmalę su 4 mm skersmens skylučių sieteliu. |
| --- | --- |

4.3.

Galinga mėsmalė ir maišyklė, kuriomis įmanoma homogenizuoti didelius sušaldytos arba greitai sušaldytos paukštienos gabalus.

Pastaba:

Nėra tiksliai nurodoma, kokia mėsmalė turi būti naudojama. Ji turi būti pakankamai galinga sušaldytai arba greitai sušaldytai mėsai bei kaulams sumalti ir gauti tokį homogenišką mišinį, koks gaunamas naudojant mėsmalę su 4 mm skersmens skylučių sieteliu.

| 4.4. | ISO 1442 nurodytas prietaisas vandens kiekiui nustatyti. |
| --- | --- |

4.4.

ISO 1442 nurodytas prietaisas vandens kiekiui nustatyti.

| 4.5. | ISO 937 nurodytas prietaisas baltymų kiekiui nustatyti. |
| --- | --- |

4.5.

ISO 937 nurodytas prietaisas baltymų kiekiui nustatyti.

5.   Procedūra

| 5.1. | Iš tikrintino paukštienos kiekio imamos septynios atsitiktinės skerdenos ir kiekvienu atveju laikomos sušaldytos iki tol, kol pradedama 5.2.–5.6. punktuose nurodyta analizė.
  Gali būti atskirai atliekama kiekvienos iš septynių skerdenų analizė arba atliekama septynių skerdenų mėginio analizė. |
| --- | --- |

5.1.

Iš tikrintino paukštienos kiekio imamos septynios atsitiktinės skerdenos ir kiekvienu atveju laikomos sušaldytos iki tol, kol pradedama 5.2.–5.6. punktuose nurodyta analizė.

Gali būti atskirai atliekama kiekvienos iš septynių skerdenų analizė arba atliekama septynių skerdenų mėginio analizė.

| 5.2. | Iš šaldiklio išimtos skerdenos per valandą paruošiamos tyrimui. |
| --- | --- |

5.2.

Iš šaldiklio išimtos skerdenos per valandą paruošiamos tyrimui.

| 5.3. | a) | Pakuotės paviršius nušluostomas, kad ant jo neliktų ledo ir vandens. Kiekviena skerdena pasveriama ir išpakuojama. Supjausčius skerdeną į smulkesnius gabaliukus, pašalinama medžiaga, į kurią buvo įpakuoti valgomieji subproduktai. Skerdenos bendroji masė, įskaitant valgomuosius subproduktus ir ant skerdenos esantį ledą, nustatoma ± 1 g tikslumu, atėmus įpakavimo medžiagos masę – gaunamas P1 dydis. |
| --- | --- | --- |

5.3.

a)

Pakuotės paviršius nušluostomas, kad ant jo neliktų ledo ir vandens. Kiekviena skerdena pasveriama ir išpakuojama. Supjausčius skerdeną į smulkesnius gabaliukus, pašalinama medžiaga, į kurią buvo įpakuoti valgomieji subproduktai. Skerdenos bendroji masė, įskaitant valgomuosius subproduktus ir ant skerdenos esantį ledą, nustatoma ± 1 g tikslumu, atėmus įpakavimo medžiagos masę – gaunamas P1 dydis.

| b) | Jei tiriamas sudėtinis mėginys, nustatoma pagal 5.3. punkto a papunktį paruoštų septynių skerdenų bendroji masė P7. |
| --- | --- |

b)

Jei tiriamas sudėtinis mėginys, nustatoma pagal 5.3. punkto a papunktį paruoštų septynių skerdenų bendroji masė P7.

| 5.4. | a) | Visa skerdena, kurios masė P1, malama 4.3. punkte nurodyta mėsmale (ir, jei reikia, maišoma maišykle), kol gaunama homogenizuota medžiaga, iš kurios būtų galima paimti tipinį kiekvienos skerdenos mėginį. |
| --- | --- | --- |

5.4.

a)

Visa skerdena, kurios masė P1, malama 4.3. punkte nurodyta mėsmale (ir, jei reikia, maišoma maišykle), kol gaunama homogenizuota medžiaga, iš kurios būtų galima paimti tipinį kiekvienos skerdenos mėginį.

| b) | Jei tiriamas sudėtinis mėginys, visos septynios skerdenos, kurių masė P7, sumalamos 4.3. punkte nurodyta mėsmale (ir, jei reikia, maišoma maišykle), kol gaunama homogenizuota medžiaga, iš kurios būtų galima paimti du tipinius septynių skerdenų mėginius. Abu šie mėginiai turi būti tiriami taip, kaip aprašyta 5.5. ir 5.6. punktuose. |
| --- | --- |

b)

Jei tiriamas sudėtinis mėginys, visos septynios skerdenos, kurių masė P7, sumalamos 4.3. punkte nurodyta mėsmale (ir, jei reikia, maišoma maišykle), kol gaunama homogenizuota medžiaga, iš kurios būtų galima paimti du tipinius septynių skerdenų mėginius. Abu šie mėginiai turi būti tiriami taip, kaip aprašyta 5.5. ir 5.6. punktuose.

| 5.5. | Paskui imamas homogenizuotos medžiagos mėginys ir pagal ISO 1442 aprašymą nedelsiant nustatomas jame esančio vandens kiekis „a %“. |
| --- | --- |

5.5.

Paskui imamas homogenizuotos medžiagos mėginys ir pagal ISO 1442 aprašymą nedelsiant nustatomas jame esančio vandens kiekis „a %“.

| 5.6. | Taip pat imamas homogenizuotos medžiagos mėginys azoto kiekiui pagal ISO 937 aprašymą nustatyti. Nustatytasis azoto kiekis paverčiamas neperdirbtų baltymų kiekiu „b %“, jį dauginant iš koeficiento 6,25. |
| --- | --- |

5.6.

Taip pat imamas homogenizuotos medžiagos mėginys azoto kiekiui pagal ISO 937 aprašymą nustatyti. Nustatytasis azoto kiekis paverčiamas neperdirbtų baltymų kiekiu „b %“, jį dauginant iš koeficiento 6,25.

6.   Rezultatų apskaičiavimas

| 6.1. | a) | Kiekvienoje skerdenoje esantis vandens kiekis (W) apskaičiuojamas pagal formulę aP1/100, o baltymų kiekis (RP) – pagal formulę bP1/100, abu nurodomi gramais. Nustatomos septyniose skerdenose esančio vandens kiekio (W7) ir baltymų kiekio (RP7) sumos. |
| --- | --- | --- |

6.1.

a)

Kiekvienoje skerdenoje esantis vandens kiekis (W) apskaičiuojamas pagal formulę aP1/100, o baltymų kiekis (RP) – pagal formulę bP1/100, abu nurodomi gramais. Nustatomos septyniose skerdenose esančio vandens kiekio (W7) ir baltymų kiekio (RP7) sumos.

| b) | Jei tiriamas sudėtinis mėginys, nustatomas dviejose tiriamosiose mėginiuose esantis vidutinis vandens kiekis „a %“ ir baltymų kiekis „b %“. Septynių skerdenų vandens kiekis (W7) apskaičiuojamas pagal formulę aP7/100, o baltymų kiekis (RP7) – pagal formulę bP7/100, abu nurodomi gramais. |
| --- | --- |

b)

Jei tiriamas sudėtinis mėginys, nustatomas dviejose tiriamosiose mėginiuose esantis vidutinis vandens kiekis „a %“ ir baltymų kiekis „b %“. Septynių skerdenų vandens kiekis (W7) apskaičiuojamas pagal formulę aP7/100, o baltymų kiekis (RP7) – pagal formulę bP7/100, abu nurodomi gramais.

| 6.2. | Vidutinis vandens (WA) ir baltymų (RPA) kiekis apskaičiuojamas W7 ir RP7 dalijant iš septynių. |
| --- | --- |

6.2.

Vidutinis vandens (WA) ir baltymų (RPA) kiekis apskaičiuojamas W7 ir RP7 dalijant iš septynių.

| 6.3. | Taikant šį metodą teorinį fiziologinio vandens kiekį gramais galima apskaičiuoti pagal šią formulę:






  — | viščiukams: 3,53 × RPA + 23. |
| --- | --- | --- |

6.3.

Taikant šį metodą teorinį fiziologinio vandens kiekį gramais galima apskaičiuoti pagal šią formulę:

—

viščiukams: 3,53 × RPA + 23.

| 6.4. | a) | Šaldymas ore
  Darant prielaidą, kad mažiausias dėl paruošimo technologijos neišvengiamai absorbuojamas vandens kiekis sudaro 2 % (1), pagal toliau nurodytą formulę (įskaitant pasikliautinąjį intervalą) ir taikant šį metodą nustatoma aukščiausia leistina viso vandens kiekio (WG) riba gramais:






  — | viščiukams: WG = 3,65 × RPA + 42. |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.

a)

Šaldymas ore

Darant prielaidą, kad mažiausias dėl paruošimo technologijos neišvengiamai absorbuojamas vandens kiekis sudaro 2 % (1), pagal toliau nurodytą formulę (įskaitant pasikliautinąjį intervalą) ir taikant šį metodą nustatoma aukščiausia leistina viso vandens kiekio (WG) riba gramais:

—

viščiukams: WG = 3,65 × RPA + 42.

| b) | Šaldymas pučiant orą
  Darant prielaidą, kad dėl paruošimo technologijos neišvengiamai absorbuojamas vandens kiekis sudaro 4,5 % (2), pagal toliau nurodytą formulę (įskaitant pasikliautinąjį intervalą) ir taikant šį metodą nustatoma aukščiausia leistina viso vandens kiekio (WG) riba gramais:






  — | viščiukams: WG = 3,79 × RPA + 42. |
| --- | --- | --- |

b)

Šaldymas pučiant orą

Darant prielaidą, kad dėl paruošimo technologijos neišvengiamai absorbuojamas vandens kiekis sudaro 4,5 % (2), pagal toliau nurodytą formulę (įskaitant pasikliautinąjį intervalą) ir taikant šį metodą nustatoma aukščiausia leistina viso vandens kiekio (WG) riba gramais:

—

viščiukams: WG = 3,79 × RPA + 42.

| c) | Šaldymas panardinant
  Darant prielaidą, kad dėl paruošimo technologijos neišvengiamai absorbuojamas vandens kiekis sudaro 7 % (3), pagal toliau nurodytą formulę (įskaitant pasikliautinąjį intervalą) ir taikant šį metodą nustatoma aukščiausia leistina viso vandens kiekio (WG) riba gramais:






  — | viščiukams: WG = 3,93 × RPA + 42. |
| --- | --- | --- |

c)

Šaldymas panardinant

Darant prielaidą, kad dėl paruošimo technologijos neišvengiamai absorbuojamas vandens kiekis sudaro 7 % (3), pagal toliau nurodytą formulę (įskaitant pasikliautinąjį intervalą) ir taikant šį metodą nustatoma aukščiausia leistina viso vandens kiekio (WG) riba gramais:

—

viščiukams: WG = 3,93 × RPA + 42.

| 6.5. | Jei pagal 6.2. punktą apskaičiuotas septynių skerdenų vidutinis vandens kiekis (WA) neviršija 6.4. punkte nurodyto dydžio (WG), patikrintasis paukštienos kiekis laikomas atitinkančiu standartą. |
| --- | --- |

6.5.

Jei pagal 6.2. punktą apskaičiuotas septynių skerdenų vidutinis vandens kiekis (WA) neviršija 6.4. punkte nurodyto dydžio (WG), patikrintasis paukštienos kiekis laikomas atitinkančiu standartą.

---

(1)  Apskaičiuota imant skerdeną, kuri pašalinio vandens neabsorbavo.

(2)  Apskaičiuota imant skerdeną, kuri pašalinio vandens neabsorbavo.

(3)  Apskaičiuota imant skerdeną, kuri pašalinio vandens neabsorbavo.

---

VIII PRIEDAS

BENDRO VANDENS KIEKIO NAMINIŲ PAUKŠČIŲ SKERDENOSE NUSTATYMAS

(Cheminis bandymas)

1.   Dalykas ir taikymo sritis

Šis metodas taikomas bendram tam tikrose naminių paukščių skerdenose esančiam vandens kiekiui nustatyti. Šiuo metodu dar nustatomas homogenizuotų naminių paukščių gabalų mėginiuose esantis vandens ir baltymų kiekis. Nustatytas bendrasis vandens kiekis lyginamas su ribinėmis vertėmis, gaunamomis pagal 6.4. punkte nurodytą formulę, ir nustatoma, ar gamybos metu nebuvo absorbuotas vandens perteklius. Jei bandymą atliekantis asmuo įtaria, jog esama kokių nors medžiagų, galinčių sutrukdyti atlikti įvertinimą, jis pats turi imtis atitinkamų atsargumo priemonių.

2.   Apibrėžtys ir mėginių ėmimo tvarka

1 straipsnio 2 punkte pateikti apibrėžimai taikomi 20 straipsnyje minimiems naminių paukščių gabalams. Mėginio dydis turėtų būti bent jau toks:

| — | viščiuko krūtinėlė: pusė krūtinėlės, |
| --- | --- |

—

viščiuko krūtinėlė: pusė krūtinėlės,

| — | viščiuko krūtinėlės filė: pusė krūtinėlės be kaulų, be odelės, |
| --- | --- |

—

viščiuko krūtinėlės filė: pusė krūtinėlės be kaulų, be odelės,

| — | kalakuto krūtinėlė, kalakuto krūtinėlės filė ir kojų mėsa be kaulų: maždaug 100 g porcijos, |
| --- | --- |

—

kalakuto krūtinėlė, kalakuto krūtinėlės filė ir kojų mėsa be kaulų: maždaug 100 g porcijos,

| — | kiti gabalai: kaip apibrėžta 1 straipsnio 2 punkte. |
| --- | --- |

—

kiti gabalai: kaip apibrėžta 1 straipsnio 2 punkte.

Imant sušaldytų ar greitai sušaldytų didmeninių produktų (individualiai nesupakuotų gabalų) mėginius, didžiulius paketus, iš kurių imami mėginiai, galima palaikyti 0 °C, kol bus galima atskirti atskirus gabalus.

3.   Principas

Vandens ir baltymų kiekis nustatomas pagal pripažintus ISO (Tarptautinės standartizacijos organizacijos) metodus arba kitą Tarybos patvirtintą analizę ar metodus.

Didžiausias leistinas bendras vandens kiekis naminių paukščių gabaluose bus apskaičiuojamas pagal juose esantį baltymų kiekį, kuris gali būti susijęs su fiziologiniu vandens kiekiu.

4.   Įranga ir reagentai

| 4.1. | Svarstyklės gabalams ir įpakavimo medžiagoms sverti, kurių tikslumas ne mažesnis kaip ± 1 g. |
| --- | --- |

4.1.

Svarstyklės gabalams ir įpakavimo medžiagoms sverti, kurių tikslumas ne mažesnis kaip ± 1 g.

| 4.2. | Kirvis mėsai arba pjūklas, kuriuo gabalai pjaustomi į malti tinkamo dydžio gabalus. |
| --- | --- |

4.2.

Kirvis mėsai arba pjūklas, kuriuo gabalai pjaustomi į malti tinkamo dydžio gabalus.

| 4.3. | Galinga mėsmalė ir maišyklė, kuriomis galima homogenizuoti naminių paukščių gabalus ir jų dalis.
  Pastaba:
  Nėra tiksliai nurodoma, kokia mėsmalė turi būti naudojama. Ji turi būti pakankamo galingumo, kad būtų galima sumalti sušaldytą arba greitai sušaldytą mėsą bei kaulus ir gauti tokį homogenišką mišinį, koks gaunamas naudojant mėsmalę su 4 mm skersmens skylučių sieteliu. |
| --- | --- |

4.3.

Galinga mėsmalė ir maišyklė, kuriomis galima homogenizuoti naminių paukščių gabalus ir jų dalis.

Pastaba:

Nėra tiksliai nurodoma, kokia mėsmalė turi būti naudojama. Ji turi būti pakankamo galingumo, kad būtų galima sumalti sušaldytą arba greitai sušaldytą mėsą bei kaulus ir gauti tokį homogenišką mišinį, koks gaunamas naudojant mėsmalę su 4 mm skersmens skylučių sieteliu.

| 4.4. | ISO 1442 nurodytas prietaisas vandens kiekiui nustatyti. |
| --- | --- |

4.4.

ISO 1442 nurodytas prietaisas vandens kiekiui nustatyti.

| 4.5. | ISO 937 nurodytas prietaisas baltymų kiekiui nustatyti. |
| --- | --- |

4.5.

ISO 937 nurodytas prietaisas baltymų kiekiui nustatyti.

5.   Procedūra

| 5.1. | Iš tikrintino naminių paukščių gabalų kiekio imami penki atsitiktiniai gabalai ir kiekvienu atveju laikomi sušaldyti arba užšaldyti, kol pradedama 5.2.–5.6. punktuose nurodyta analizė.
  Sušaldytų ar greitai sušaldytų 2 dalyje minimų didmeninių produktų mėginiai gali būti laikomi 0 °C temperatūroje, kol bus pradėta analizė.
  Gali būti atliekama kiekvieno iš penkių gabalų analizė arba atliekama penkių gabalų mėginio analizė. |
| --- | --- |

5.1.

Iš tikrintino naminių paukščių gabalų kiekio imami penki atsitiktiniai gabalai ir kiekvienu atveju laikomi sušaldyti arba užšaldyti, kol pradedama 5.2.–5.6. punktuose nurodyta analizė.

Sušaldytų ar greitai sušaldytų 2 dalyje minimų didmeninių produktų mėginiai gali būti laikomi 0 °C temperatūroje, kol bus pradėta analizė.

Gali būti atliekama kiekvieno iš penkių gabalų analizė arba atliekama penkių gabalų mėginio analizė.

| 5.2. | Iš šaldiklio ar šaldytuvo išimti gabalai per valandą paruošiami tyrimui. |
| --- | --- |

5.2.

Iš šaldiklio ar šaldytuvo išimti gabalai per valandą paruošiami tyrimui.

| 5.3. | a) | Pakuotės paviršius nušluostomas, kad ant jo neliktų ledo ir vandens. Kiekvienas gabalas pasveriamas ir išpakuojamas. Supjausčius gabalus į smulkesnius gabaliukus, naminių paukščių gabalo svoris nustatomas gramo tikslumu atėmus bet kokios pašalintos įpakavimo medžiagos masę, siekiant gauti P1. |
| --- | --- | --- |

5.3.

a)

Pakuotės paviršius nušluostomas, kad ant jo neliktų ledo ir vandens. Kiekvienas gabalas pasveriamas ir išpakuojamas. Supjausčius gabalus į smulkesnius gabaliukus, naminių paukščių gabalo svoris nustatomas gramo tikslumu atėmus bet kokios pašalintos įpakavimo medžiagos masę, siekiant gauti P1.

| b) | Jei tiriamas sudėtinis mėginys, nustatoma pagal 5.3. punkto a papunktį paruoštų penkių gabalų bendroji masė P5. |
| --- | --- |

b)

Jei tiriamas sudėtinis mėginys, nustatoma pagal 5.3. punkto a papunktį paruoštų penkių gabalų bendroji masė P5.

| 5.4. | a) | Visas gabalas, kurio svoris P1, malamas 4.3. punkte nurodyta mėsmale (ir, jei reikia, maišoma maišykle), kol gaunama homogenizuota medžiaga, iš kurios būtų galima paimti tipinį kiekvieno gabalo mėginį. |
| --- | --- | --- |

5.4.

a)

Visas gabalas, kurio svoris P1, malamas 4.3. punkte nurodyta mėsmale (ir, jei reikia, maišoma maišykle), kol gaunama homogenizuota medžiaga, iš kurios būtų galima paimti tipinį kiekvieno gabalo mėginį.

| b) | Jei tiriamas sudėtinis mėginys, visi penki gabalai, kurių masė P5, sumalami 4.3. punkte nurodyta mėsmale (ir, jei reikia, maišoma maišykle), kol gaunama homogenizuota medžiaga, iš kurios būtų galima paimti du tipinius penkių gabalų mėginius. |
| --- | --- |

b)

Jei tiriamas sudėtinis mėginys, visi penki gabalai, kurių masė P5, sumalami 4.3. punkte nurodyta mėsmale (ir, jei reikia, maišoma maišykle), kol gaunama homogenizuota medžiaga, iš kurios būtų galima paimti du tipinius penkių gabalų mėginius.

Abu šie mėginiai turi būti tiriami taip, kaip aprašyta 5.5. ir 5.6. punktuose.

| 5.5. | Paskui imamas homogenizuotos medžiagos mėginys ir pagal ISO 1442 aprašymą nedelsiant nustatomas jame esančio vandens kiekis „a %“. |
| --- | --- |

5.5.

Paskui imamas homogenizuotos medžiagos mėginys ir pagal ISO 1442 aprašymą nedelsiant nustatomas jame esančio vandens kiekis „a %“.

| 5.6. | Taip pat imamas homogenizuotos medžiagos mėginys azoto kiekiui pagal ISO 937 aprašymą nustatyti. Nustatytasis azoto kiekis paverčiamas neperdirbtų baltymų kiekiu „b %“, jį dauginant iš koeficiento 6,25. |
| --- | --- |

5.6.

Taip pat imamas homogenizuotos medžiagos mėginys azoto kiekiui pagal ISO 937 aprašymą nustatyti. Nustatytasis azoto kiekis paverčiamas neperdirbtų baltymų kiekiu „b %“, jį dauginant iš koeficiento 6,25.

6.   Rezultatų apskaičiavimas

| 6.1. | a) | Kiekviename gabale esantis vandens kiekis (W) apskaičiuojamas pagal formulę aP1/100, o baltymų kiekis (RP) – pagal formulę bP1/100, abu nurodomi gramais.
  Nustatomos penkiuose tirtų atpjovų vandens svorių (W5) ir baltymų svorių (RP5) sumos. |
| --- | --- | --- |

6.1.

a)

Kiekviename gabale esantis vandens kiekis (W) apskaičiuojamas pagal formulę aP1/100, o baltymų kiekis (RP) – pagal formulę bP1/100, abu nurodomi gramais.

Nustatomos penkiuose tirtų atpjovų vandens svorių (W5) ir baltymų svorių (RP5) sumos.

| b) | Jeigu tiriamas sudėtinis mėginys, nustatomas dviejuose tiriamuosiuose gabaluose esantis vidutinis vandens kiekis a % ir baltymų kiekis b %. Penkių gabalų vandens kiekis (W5) apskaičiuojamas pagal formulę aP5/100, o baltymų kiekis (RP5) – pagal formulę bP5/100, abu nurodomi gramais. |
| --- | --- |

b)

Jeigu tiriamas sudėtinis mėginys, nustatomas dviejuose tiriamuosiuose gabaluose esantis vidutinis vandens kiekis a % ir baltymų kiekis b %. Penkių gabalų vandens kiekis (W5) apskaičiuojamas pagal formulę aP5/100, o baltymų kiekis (RP5) – pagal formulę bP5/100, abu nurodomi gramais.

| 6.2. | Vidutinis vandens (WA) ir baltymų (RPA) kiekis apskaičiuojamas W5 ir RP5 dalijant iš penkių. |
| --- | --- |

6.2.

Vidutinis vandens (WA) ir baltymų (RPA) kiekis apskaičiuojamas W5 ir RP5 dalijant iš penkių.

| 6.3. | Taikant šį metodą vidutinis fiziologinis W/RP santykis nustatomas taip:






  — | viščiuko krūtinėlės filė ir viščiuko krūtinėlė: 3,19 ± 0,12, |
| --- | --- | --- |

6.3.

Taikant šį metodą vidutinis fiziologinis W/RP santykis nustatomas taip:

—

viščiuko krūtinėlės filė ir viščiuko krūtinėlė: 3,19 ± 0,12,

| — | viščiuko kojos ir kojų ketvirčiai: 3,78 ± 0,19, |
| --- | --- |

—

viščiuko kojos ir kojų ketvirčiai: 3,78 ± 0,19,

| — | kalakuto krūtinėlės filė ir kalakuto krūtinėlė: 3,05 ± 0,15, |
| --- | --- |

—

kalakuto krūtinėlės filė ir kalakuto krūtinėlė: 3,05 ± 0,15,

| — | kalakuto kojos: 3,58 ± 0,15, |
| --- | --- |

—

kalakuto kojos: 3,58 ± 0,15,

| — | kalakuto kojų mėsa be kaulų: 3,65 ± 0,17. |
| --- | --- |

—

kalakuto kojų mėsa be kaulų: 3,65 ± 0,17.

| 6.4. | Darant prielaidą, kad mažiausias dėl paruošimo techniškai neišvengiamai absorbuojamas vandens kiekis sudaro 2 %, 4 % arba 6 % (1) priklausomai nuo produktų tipo ir taikomų šaldymo būdų, didžiausias leistinas šiuo metodu nustatomas W/RP santykis yra toks: | Šaldymas ore | Šaldymas pučiant orą | Šaldymas panardinant |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viščiuko krūtinėlės filė; be odelės | 3,40 | 3,40 | 3,40 |
| Viščiuko krūtinėlės filė, su odele | 3,40 | 3,50 | 3,60 |
| Viščiuko šlaunelės, blauzdelės, kojos, kojos su nugaros dalimi, kojų ketvirčiai, su odele | 4,05 | 4,15 | 4,30 |
| Kalakuto krūtinėlės filė; be odelės | 3,40 | 3,40 | 3,40 |
| Kalakuto krūtinėlė; su odele | 3,40 | 3,50 | 3,60 |
| Kalakuto šlaunelės, blauzdelės, kojos, su odele | 3,80 | 3,90 | 4,05 |
| Kalakuto kojų mėsa, be kaulų, be odelės | 3,95 | 3,95 | 3,95 |

6.4.

Darant prielaidą, kad mažiausias dėl paruošimo techniškai neišvengiamai absorbuojamas vandens kiekis sudaro 2 %, 4 % arba 6 % (1) priklausomai nuo produktų tipo ir taikomų šaldymo būdų, didžiausias leistinas šiuo metodu nustatomas W/RP santykis yra toks:

Šaldymas ore

Šaldymas pučiant orą

Šaldymas panardinant

Viščiuko krūtinėlės filė; be odelės

3,40

3,40

3,40

Viščiuko krūtinėlės filė, su odele

3,40

3,50

3,60

Viščiuko šlaunelės, blauzdelės, kojos, kojos su nugaros dalimi, kojų ketvirčiai, su odele

4,05

4,15

4,30

Kalakuto krūtinėlės filė; be odelės

3,40

3,40

3,40

Kalakuto krūtinėlė; su odele

3,40

3,50

3,60

Kalakuto šlaunelės, blauzdelės, kojos, su odele

3,80

3,90

4,05

Kalakuto kojų mėsa, be kaulų, be odelės

3,95

3,95

3,95

Jei pagal 6.2. punkto vertes apskaičiuotas vidutinis penkių gabalų WA/RPA santykis neviršija 6.4 punkte nurodyto santykio, patikrintas naminių paukščių gabalų kiekis laikomas atitinkančiu standartą.

---

(1)  Apskaičiuota pagal gabalą, neįskaitant sugerto pašalinio vandens. Filė (be odelės) ir kalakuto kojų mėsoje kiekis yra 2 % visiems šaldymo būdams.

---

IX PRIEDAS

VANDENS ABSORBAVIMO PATIKRINIMAS GAMYBOS ĮMONĖJE

(Bandymai skerdyklose)

| 1. | Ne mažiau kaip kartą per aštuonias darbo valandas:
  nuo išdarinėjimo linijos atsitiktinai parenkamos 25 skerdenos tuoj pat po to, kai jos buvo išdarinėtos, kai buvo pašalinti subproduktai ir riebalai ir prieš pirmąjį tolesnį plovimą. |
| --- | --- |

1.

Ne mažiau kaip kartą per aštuonias darbo valandas:

nuo išdarinėjimo linijos atsitiktinai parenkamos 25 skerdenos tuoj pat po to, kai jos buvo išdarinėtos, kai buvo pašalinti subproduktai ir riebalai ir prieš pirmąjį tolesnį plovimą.

| 2. | Jei reikia, nupjaunamas kaklas, paliekant jį odele prisitvirtinusį prie skerdenos. |
| --- | --- |

2.

Jei reikia, nupjaunamas kaklas, paliekant jį odele prisitvirtinusį prie skerdenos.

| 3. | Kiekviena skerdena paženklinama. Kiekviena skerdena atskirai pasveriama ir jos svoris registruojamas ± 1 g tikslumu. |
| --- | --- |

3.

Kiekviena skerdena paženklinama. Kiekviena skerdena atskirai pasveriama ir jos svoris registruojamas ± 1 g tikslumu.

| 4. | Tiriama skerdena vėl pakabinama ant išdarinėjimo linijos ir atliekami įprasti darbai: plovimas, šaldymas, nulašinimas ir t. t. |
| --- | --- |

4.

Tiriama skerdena vėl pakabinama ant išdarinėjimo linijos ir atliekami įprasti darbai: plovimas, šaldymas, nulašinimas ir t. t.

| 5. | Paženklintos skerdenos nukabinamos nuo linijos, ant kurios jos buvo pakabintos nulašėti, kad jos nekabėtų ilgiau nei skirta paukštienai iš tos partijos, iš kurios buvo paimtas mėginys. |
| --- | --- |

5.

Paženklintos skerdenos nukabinamos nuo linijos, ant kurios jos buvo pakabintos nulašėti, kad jos nekabėtų ilgiau nei skirta paukštienai iš tos partijos, iš kurios buvo paimtas mėginys.

| 6. | Mėginį sudaro 20 pirmųjų nuimtų skerdenų. Jos dar kartą pasveriamos. Šio ir ankstesnio svėrimo duomenys užrašomi greta ± 1 g tikslumu. Jei buvo nuimta mažiau kaip 20 paženklintų skerdenų, tyrimas laikomas niekiniu. |
| --- | --- |

6.

Mėginį sudaro 20 pirmųjų nuimtų skerdenų. Jos dar kartą pasveriamos. Šio ir ankstesnio svėrimo duomenys užrašomi greta ± 1 g tikslumu. Jei buvo nuimta mažiau kaip 20 paženklintų skerdenų, tyrimas laikomas niekiniu.

| 7. | Nuo imčiai atrinktų skerdenų pašalinami ženklai, kad skerdenos būtų toliau pakuojamos įprastu būdu. |
| --- | --- |

7.

Nuo imčiai atrinktų skerdenų pašalinami ženklai, kad skerdenos būtų toliau pakuojamos įprastu būdu.

| 8. | Nustatomas absorbuotos drėgmės kiekis procentais iš tiriamų 20 skerdenų bendrosios masės prieš išplovimą atėmus šių skerdenų bendrąją masę po išplovimo, atšaldymo ir nulašinimo, skirtumą padalijus iš pradinio svorio bei padauginus iš 100. |
| --- | --- |

8.

Nustatomas absorbuotos drėgmės kiekis procentais iš tiriamų 20 skerdenų bendrosios masės prieš išplovimą atėmus šių skerdenų bendrąją masę po išplovimo, atšaldymo ir nulašinimo, skirtumą padalijus iš pradinio svorio bei padauginus iš 100.

| 9. | Vietoje rankinio svėrimo, kaip apibūdinta 1–8 punktuose, galima panaudoti automatinio svėrimo linijas nustatant drėgmės sugėrimo procentą tam pačiam skerdenų skaičiui laikantis tų pačių principų, su sąlyga, kad automatinio svėrimo linija būtų iš anksto kompetentingos institucijos patvirtinta šiam tikslui. |
| --- | --- |

9.

Vietoje rankinio svėrimo, kaip apibūdinta 1–8 punktuose, galima panaudoti automatinio svėrimo linijas nustatant drėgmės sugėrimo procentą tam pačiam skerdenų skaičiui laikantis tų pačių principų, su sąlyga, kad automatinio svėrimo linija būtų iš anksto kompetentingos institucijos patvirtinta šiam tikslui.

| 10. | Gauti duomenys neturi būti didesni už toliau nurodytą skerdenos pradinę masę procentais arba kurį nors kitą skaičių, kuris rodo, kad neviršijamas didžiausias viso pašalinio vandens kiekis:








  — | : | atšaldymas ore | : | 0 %, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | atšaldymas pučiant orą | : | 2 %, |
| — | : | atšaldymas panardinant | : | 4,5 %. |

10.

Gauti duomenys neturi būti didesni už toliau nurodytą skerdenos pradinę masę procentais arba kurį nors kitą skaičių, kuris rodo, kad neviršijamas didžiausias viso pašalinio vandens kiekis:

—

:

atšaldymas ore

:

0 %,

—

:

atšaldymas pučiant orą

:

2 %,

—

:

atšaldymas panardinant

:

4,5 %.

---

X PRIEDAS

16 STRAIPSNIO 6 DALYJE NURODYTOS FORMULUOTĖS

| – | : | bulgarų kalba | : | Съдържанието на вода превишава нормите на ЕО |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| – | : | ispanų kalba | : | Contenido en agua superior al límite CE |
| – | : | čekų kalba | : | Obsah vody překračuje limit ES |
| – | : | danų kalba | : | Vandindhold overstiger EF-Normen |
| – | : | vokiečių kalba | : | Wassergehalt über dem EG-Höchstwert |
| – | : | estų kalba | : | Veesisaldus ületab EÜ normi |
| – | : | graikų kalba | : | Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΚ |
| – | : | anglų kalba | : | Water content exceeds EC limit |
| – | : | prancūzų kalba | : | Teneur en eau supérieure à la limite CE |
| – | : | italų kalba | : | Tenore d’acqua superiore al limite CE |
| – | : | latvių kalba | : | Ūdens saturs pārsniedz EK noteikto normu |
| – | : | lietuvių kalba | : | Vandens kiekis viršija EB nustatytą ribą |
| – | : | vengrų kalba | : | Víztartalom meghaladja az EK által előírt határértéket |
| – | : | maltiečių kalba | : | Il-kontenut ta’ l-ilma superjuri għal-limitu KE |
| – | : | olandų kalba | : | Watergehalte hoger dan het EG-maximum |
| – | : | lenkų kalba | : | Zawartość wody przekracza normę WE |
| – | : | portugalų kalba | : | Teor de água superior ao limite CE |
| – | : | rumunų kalba | : | Conținutul de apă depășește limita CE |
| – | : | slovakų kalba | : | Obsah vody presahuje limit ES |
| – | : | slovėnų kalba | : | Vsebnost vode presega ES omejitev |
| – | : | suomių kalba | : | Vesipitoisuus ylittää EY-normin |
| – | : | švedų kalba | : | Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EG. |

–

:

bulgarų kalba

:

Съдържанието на вода превишава нормите на ЕО

–

:

ispanų kalba

:

Contenido en agua superior al límite CE

–

:

čekų kalba

:

Obsah vody překračuje limit ES

–

:

danų kalba

:

Vandindhold overstiger EF-Normen

–

:

vokiečių kalba

:

Wassergehalt über dem EG-Höchstwert

–

:

estų kalba

:

Veesisaldus ületab EÜ normi

–

:

graikų kalba

:

Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΚ

–

:

anglų kalba

:

Water content exceeds EC limit

–

:

prancūzų kalba

:

Teneur en eau supérieure à la limite CE

–

:

italų kalba

:

Tenore d’acqua superiore al limite CE

–

:

latvių kalba

:

Ūdens saturs pārsniedz EK noteikto normu

–

:

lietuvių kalba

:

Vandens kiekis viršija EB nustatytą ribą

–

:

vengrų kalba

:

Víztartalom meghaladja az EK által előírt határértéket

–

:

maltiečių kalba

:

Il-kontenut ta’ l-ilma superjuri għal-limitu KE

–

:

olandų kalba

:

Watergehalte hoger dan het EG-maximum

–

:

lenkų kalba

:

Zawartość wody przekracza normę WE

–

:

portugalų kalba

:

Teor de água superior ao limite CE

–

:

rumunų kalba

:

Conținutul de apă depășește limita CE

–

:

slovakų kalba

:

Obsah vody presahuje limit ES

–

:

slovėnų kalba

:

Vsebnost vode presega ES omejitev

–

:

suomių kalba

:

Vesipitoisuus ylittää EY-normin

–

:

švedų kalba

:

Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EG.

---

XI PRIEDAS

NACIONALINIŲ ETALONINIŲ LABORATORIJŲ SĄRAŠAS

Belgija

| Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO) |
| --- |
| Eenheid Technologie en Voeding |
| Productkwaliteit en voedselveiligheid |
| Brusselsesteenweg 370 |
| B-9090 Melle |

Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO)

Eenheid Technologie en Voeding

Productkwaliteit en voedselveiligheid

Brusselsesteenweg 370

B-9090 Melle

Bulgarija

| Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт |
| --- |
| (National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute) |
| бул. „Пенчо Славейков“ 15 |
| (15, Pencho Slaveikov str.) |
| София–1606 |
| (Sofia–1606) |

Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт

(National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute)

бул. „Пенчо Славейков“ 15

(15, Pencho Slaveikov str.)

София–1606

(Sofia–1606)

Čekija

| Státní veterinární ústav Jihlava |
| --- |
| Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické, |
| chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků |
| Rantířovská 93 |
| CZ-586 05 Jihlava |

Státní veterinární ústav Jihlava

Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické,

chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků

Rantířovská 93

CZ-586 05 Jihlava

Danija

| Fødevarestyrelsen |
| --- |
| Fødevareregion Øst |
| Afdeling for Fødevarekemi |
| Søndervang 4 |
| DK-4100 Ringsted |

Fødevarestyrelsen

Fødevareregion Øst

Afdeling for Fødevarekemi

Søndervang 4

DK-4100 Ringsted

Vokietija

| Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel |
| --- |
| Standort Kulmbach |
| E.C.-Baumann-Straße 20 |
| D-95326 Kulmbach |

Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel

Standort Kulmbach

E.C.-Baumann-Straße 20

D-95326 Kulmbach

Estija

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| EE-51006 Tartu |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

EE-51006 Tartu

Airija

| National Food Centre |
| --- |
| Teagasc |
| Dunsinea |
| Castleknock |
| IE-Dublin 15 |

National Food Centre

Teagasc

Dunsinea

Castleknock

IE-Dublin 15

Graikija

| Ministry of Rural Development & Food |
| --- |
| Veterinary Laboratory of Larisa |
| 7th km Larisa-Trikalοn st. |
| GR-411 10 Larisa |

Ministry of Rural Development & Food

Veterinary Laboratory of Larisa

7th km Larisa-Trikalοn st.

GR-411 10 Larisa

Ispanija

| Laboratorio Arbitral Agroalimentario |
| --- |
| Carretera de La Coruña, km 10,700 |
| E-28023 Madrid |

Laboratorio Arbitral Agroalimentario

Carretera de La Coruña, km 10,700

E-28023 Madrid

Prancūzija

| SCL Laboratoire de Lyon |
| --- |
| 10, avenue des Saules |
| BP 74 |
| F-69922 Oullins |

SCL Laboratoire de Lyon

10, avenue des Saules

BP 74

F-69922 Oullins

Italija

| Ministero Politiche Agricole e Forestali |
| --- |
| Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone n. 29 |
| I-41100 Modena |

Ministero Politiche Agricole e Forestali

Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone n. 29

I-41100 Modena

Kipras

| Agricultural Laboratory |
| --- |
| Department of Agriculture |
| Loukis Akritas Ave; 14 |
| CY-Lefcosia (Nicosia) |

Agricultural Laboratory

Department of Agriculture

Loukis Akritas Ave; 14

CY-Lefcosia (Nicosia)

Latvija

| Pārtikas un veterinārā dienesta |
| --- |
| Nacionālais diagnostikas centrs |
| Lejupes iela 3, |
| Rīga, LV-1076 |

Pārtikas un veterinārā dienesta

Nacionālais diagnostikas centrs

Lejupes iela 3,

Rīga, LV-1076

Lietuva

| Nacionalinė veterinarijos laboratorija |
| --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-2021 Vilnius |

Nacionalinė veterinarijos laboratorija

J. Kairiūkščio g. 10

LT-2021 Vilnius

Liuksemburgas

| Laboratoire National de Santé |
| --- |
| Rue du Laboratoire, 42 |
| L-1911 Luxembourg |

Laboratoire National de Santé

Rue du Laboratoire, 42

L-1911 Luxembourg

Vengrija

| Országos Élelmiszervizsgáló Intézet |
| --- |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81. |
| HU-1465 |

Országos Élelmiszervizsgáló Intézet

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81.

HU-1465

Malta

| Malta National Laboratory |
| --- |
| UB14, San Gwann Industrial Estate |
| San Gwann, SGN 09 |
| Malta |

Malta National Laboratory

UB14, San Gwann Industrial Estate

San Gwann, SGN 09

Malta

Nyderlandai

| RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid |
| --- |
| Bornsesteeg 45, gebouw 123 |
| 6708 AE Wageningen |
| Nederland |

RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid

Bornsesteeg 45, gebouw 123

6708 AE Wageningen

Nederland

Austrija

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| Institut für Lebensmitteluntersuchung Wien |
| Abteilung 6 — Fleisch und Fleischwaren |
| Spargelfeldstraße 191 |
| A-1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

Institut für Lebensmitteluntersuchung Wien

Abteilung 6 — Fleisch und Fleischwaren

Spargelfeldstraße 191

A-1226 Wien

Lenkija

| Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości |
| --- |
| Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| ul. Reymonta 11/13 |
| 60-791 Poznań |
| Polska |

Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości

Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

ul. Reymonta 11/13

60-791 Poznań

Polska

Portugalija

| Autoridade de Segurança Alimentar e Económica — ASAE |
| --- |
| Laboratório Central da Qualidade Alimentar — LCQA |
| Av. Conde Valbom, 98 |
| P-1050-070 Lisboa |

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica — ASAE

Laboratório Central da Qualidade Alimentar — LCQA

Av. Conde Valbom, 98

P-1050-070 Lisboa

Rumunija

| Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară |
| --- |
| Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2 |
| București |

Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară

Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2

București

Slovėnija

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| SI-1115 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

SI-1115 Ljubljana

Slovakija

| Štátny veterinárny a potravinový ústav |
| --- |
| Botanická 15 |
| 842 52 Bratislava |
| Slovenská republika |

Štátny veterinárny a potravinový ústav

Botanická 15

842 52 Bratislava

Slovenská republika

Suomija

| Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00710 Helsinki |

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Mustialankatu 3

FI-00710 Helsinki

Švedija

| Livsmedelsverket |
| --- |
| Box 622 |
| S-75126 Uppsala |

Livsmedelsverket

Box 622

S-75126 Uppsala

Jungtinė Karalystė

| Laboratory of the Government Chemist |
| --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| TW11 0LY |
| United Kingdom |

Laboratory of the Government Chemist

Queens Road

Teddington

TW11 0LY

United Kingdom

---

XII PRIEDAS

Vandens kiekio paukštienoje priežiūros ekspertų tarybos organizacinė struktūra ir užduotys

19 straipsnio nurodyta ekspertų taryba yra atsakinga už šiuos uždavinius:

| a) | teikti nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms informaciją apie analitinius metodus ir lyginamuosius tyrimus, susijusius su vandens kiekio paukštienoje nustatymu; |
| --- | --- |

a)

teikti nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms informaciją apie analitinius metodus ir lyginamuosius tyrimus, susijusius su vandens kiekio paukštienoje nustatymu;

| b) | koordinuoti nacionalinių etaloninių laboratorijų naudojamų a punkte nurodytų metodų taikymą, organizuojant lyginamuosius tyrimus, ypač kvalifikacijos tikrinimą; |
| --- | --- |

b)

koordinuoti nacionalinių etaloninių laboratorijų naudojamų a punkte nurodytų metodų taikymą, organizuojant lyginamuosius tyrimus, ypač kvalifikacijos tikrinimą;

| c) | remti nacionalinių etaloninių laboratorijų kvalifikacijos tikrinimą teikiant mokslinę paramą vertinant statistinius duomenis ir rengiant ataskaitas; |
| --- | --- |

c)

remti nacionalinių etaloninių laboratorijų kvalifikacijos tikrinimą teikiant mokslinę paramą vertinant statistinius duomenis ir rengiant ataskaitas;

| d) | koordinuoti naujų analizės metodų kūrimą ir informuoti nacionalines etalonines laboratorijas apie šioje srityje padarytą pažangą; |
| --- | --- |

d)

koordinuoti naujų analizės metodų kūrimą ir informuoti nacionalines etalonines laboratorijas apie šioje srityje padarytą pažangą;

| e) | teikti mokslinę ir techninę paramą Komisijai, ypač tais atvejais, kai valstybės narės nesutaria dėl tyrimų rezultatų. |
| --- | --- |

e)

teikti mokslinę ir techninę paramą Komisijai, ypač tais atvejais, kai valstybės narės nesutaria dėl tyrimų rezultatų.

19 straipsnio nurodyta ekspertų taryba organizuojama tokiu būdu:

vandens kiekio paukštienoje priežiūros ekspertų tarybą sudaro Jungtinio tyrimų centro (JTC) generalinio direktorato – Pamatinių medžiagų ir matavimo vienetų instituto (IRMM), Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato ir trijų nacionalinių etaloninių laboratorijų atstovai. IRMM atstovas veikia kaip tarybos pirmininkas ir paskiria nacionalines etalonines laboratorijas rotacine tvarka. Valstybių narių valdžios institucijos, atsakingos už atrinktą nacionalinę etaloninę laboratoriją, vėliau paskiria atskirus vandens kiekio maiste priežiūros ekspertus darbui taryboje. Metinės rotacijos principu, vieną dalyvaujančią nacionalinę etaloninę laboratoriją vienu metu pakeičia kita, kad būtų užtikrintas tarybos veiklos tęstinumą. Valstybių narių ekspertų ir (arba) pagal šį skirsnį savo funkcijas atliekančių nacionalinių etaloninių laboratorijų patirtas išlaidas padengia atitinkamos valstybės narės.

Nacionalinių etaloninių laboratorijų uždaviniai

XI priede išvardytos nacionalinės etaloninės laboratorijos yra atsakingos už šiuos uždavinius:

| a) | nacionalinių laboratorijų, atsakingų už paukštienoje esančio vandens kiekio analizę, veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

a)

nacionalinių laboratorijų, atsakingų už paukštienoje esančio vandens kiekio analizę, veiklos koordinavimą;

| b) | pagalbą valstybių narių kompetentingoms institucijoms organizuojant vandens kiekio paukštienoje priežiūros sistemą; |
| --- | --- |

b)

pagalbą valstybių narių kompetentingoms institucijoms organizuojant vandens kiekio paukštienoje priežiūros sistemą;

| c) | dalyvavimą lyginamuosiuose tyrimuose (kvalifikacijos tikrinimas) tarp įvairių a punkte nurodytų nacionalinių laboratorijų; |
| --- | --- |

c)

dalyvavimą lyginamuosiuose tyrimuose (kvalifikacijos tikrinimas) tarp įvairių a punkte nurodytų nacionalinių laboratorijų;

| d) | užtikrinti, kad ekspertų tarybos pateikta informacija būtų perduota atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai ir a punkte minimoms nacionalinėms laboratorijoms; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad ekspertų tarybos pateikta informacija būtų perduota atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai ir a punkte minimoms nacionalinėms laboratorijoms;

| e) | bendradarbiauti su ekspertų taryba ir, jeigu jos yra paskirtos, prisijungti prie ekspertų tarybos, paruošti būtinus tiriamuosius mėginius, įskaitant homogeniškumo tyrimus, ir organizuoti tinkamą jų gabenimą. |
| --- | --- |

e)

bendradarbiauti su ekspertų taryba ir, jeigu jos yra paskirtos, prisijungti prie ekspertų tarybos, paruošti būtinus tiriamuosius mėginius, įskaitant homogeniškumo tyrimus, ir organizuoti tinkamą jų gabenimą.

---

XIII PRIEDAS

Atitikmenų lentelė

| Reglamentas (EEB) Nr. 1906/90 | Reglamentas (EEB) Nr. 1538/91 | Šis reglamentas |
| --- | --- | --- |
| | 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| | 1a straipsnio įžanginė formuluotė | 2 straipsnis, įžanginė formuluotė |
| 2 straipsnio 2, 3 ir 4 punktai | | 2 straipsnio a, b ir c punktai |
| 2 straipsnio 8 punktas | | 2 straipsnio d punktas |
| | 1a straipsnio pirma ir antra įtraukos | 2 straipsnio e ir f punktai |
| | 2 straipsnis | 3 straipsnio 1–4 dalys |
| 4 straipsnis | | 3 straipsnio 5 dalis |
| | 3 straipsnis | 4 straipsnis |
| | 4 straipsnis | 5 straipsnio 1 dalis |
| 5 straipsnio 1–4 dalys | | 5 straipsnio 2–5 dalys |
| 6 straipsnis | | 5 straipsnio 6 dalis |
| | 5 straipsnis | 6 straipsnis |
| | 6 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė | 7 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė |
| | 6 straipsnio 1 dalies pirma–šešta įtraukos | 7 straipsnio 1 dalies a–f punktai |
| | 6 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė | 7 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė |
| | 6 straipsnio 2 dalies pirma–ketvirta įtraukos | 7 straipsnio 2 dalies a–d punktai |
| | 7 straipsnio 1 dalis | 8 straipsnio 1 dalis |
| | 7 straipsnio 3 dalis | 8 straipsnio 2 dalis |
| | 7 straipsnio 4 dalis | 8 straipsnio 3 dalis |
| | 7 straipsnio 5 dalis | 8 straipsnio 4 dalis |
| | 7 straipsnio 6 dalis | 8 straipsnio 5 dalis |
| | 8 straipsnio 1 dalis | 9 straipsnio 1 dalis |
| | 8 straipsnio 2 dalis | 9 straipsnio 2 dalis |
| | 8 straipsnio 3 dalies įžanginė formuluotė | 9 straipsnio 3 dalies įžanginė formuluotė |
| | 8 straipsnio 3 dalies pirma įtrauka | 9 straipsnio 3 dalies a punktas |
| | 8 straipsnio 3 dalies antra įtrauka | 9 straipsnio 3 dalies b punktas |
| | 8 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė | 9 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė |
| | 8 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos pirma–trečia įtraukos | 9 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a–c punktai |
| | 8 straipsnio 4 dalies antra pastraipa | 9 straipsnio 4 dalies antra pastraipa |
| | 8 straipsnio 5–12 dalys | 9 straipsnio 5–12 dalys |
| | 8 straipsnio 13 dalies pirma pastraipa | — |
| | 8 straipsnio 13 dalies antra pastraipa | 9 straipsnio 13 dalis |
| | 9 straipsnis | 10 straipsnis |
| | 10 straipsnis | 11 straipsnis |
| | 11 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė | 12 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė |
| | 11 straipsnio 1 dalies pirma–ketvirta įtraukos | 12 straipsnio 1 dalies a–d punktai |
| | 11 straipsnio 2 dalis | 12 straipsnio 2 dalis |
| | 11 straipsnio 2a dalis | 12 straipsnio 3 dalis |
| | 11 straipsnio 2b dalis | 12 straipsnio 4 dalis |
| | 11 straipsnio 3 dalies įžanginė formuluotė | 12 straipsnio 5 dalies įžanginė formuluotė |
| | 11 straipsnio 3 dalies pirma–ketvirta įtraukos | 12 straipsnio 5 dalies a–d punktai |
| | 11 straipsnio 4 dalis | 12 straipsnio 6 dalis |
| | 12 straipsnis | 13 straipsnis |
| | 13 straipsnis | 14 straipsnis |
| | 14a straipsnio 1 ir 2 dalys | 15 straipsnis |
| | 14a straipsnio 3–5 dalys | 16 straipsnio 1–3 dalys |
| | 14a straipsnio 5a dalis | 16 straipsnio 4 dalis |
| | 14a straipsnio 6 dalis | 16 straipsnio 5 dalis |
| | 14a straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė | 16 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa |
| | 14a straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos įtraukos | X priedas |
| | 14a straipsnio 7 dalies antra ir trečia pastraipos | 16 straipsnio 6 dalies antra ir trečia pastraipos |
| | 14a straipsnio 8–12 dalys | 17 straipsnio 1–5 dalys |
| | 14a straipsnio 12a dalis | 18 straipsnio 1 dalis |
| | 14a straipsnio 13 dalis | 18 straipsnio 2 dalis |
| | 14a straipsnio 14 dalis | 19 straipsnis |
| | 14b straipsnio 1 dalis | 20 straipsnio 1 dalis |
| | 14b straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė | 20 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė |
| | 14b straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirma–trečia įtraukos | 20 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a–c punktai |
| | 14b straipsnio 2 dalies antra pastraipa | 20 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| | 14b straipsnio 3–4 dalys | 20 straipsnio 3–4 dalys |
| | 15 straipsnis | — |
| | — | 21 straipsnis |
| | — | 22 straipsnis |
| | I priedas | I priedas |
| | I a priedas | II priedas |
| | II priedas | III priedas |
| | III priedas | IV priedas |
| | IV priedas | V priedas |
| | V priedas | VI priedas |
| | VI priedas | VII priedas |
| | VIa priedas | VIII priedas |
| | VII priedas | IX priedas |
| | VIII priedas | XI priedas |
| | IX priedas | XII priedas |
| | — | XIII priedas |

Reglamentas (EEB) Nr. 1906/90

Reglamentas (EEB) Nr. 1538/91

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

1a straipsnio įžanginė formuluotė

2 straipsnis, įžanginė formuluotė

2 straipsnio 2, 3 ir 4 punktai

2 straipsnio a, b ir c punktai

2 straipsnio 8 punktas

2 straipsnio d punktas

1a straipsnio pirma ir antra įtraukos

2 straipsnio e ir f punktai

2 straipsnis

3 straipsnio 1–4 dalys

4 straipsnis

3 straipsnio 5 dalis

3 straipsnis

4 straipsnis

4 straipsnis

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1–4 dalys

5 straipsnio 2–5 dalys

6 straipsnis

5 straipsnio 6 dalis

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

7 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

6 straipsnio 1 dalies pirma–šešta įtraukos

7 straipsnio 1 dalies a–f punktai

6 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė

7 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė

6 straipsnio 2 dalies pirma–ketvirta įtraukos

7 straipsnio 2 dalies a–d punktai

7 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 5 dalis

8 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 6 dalis

8 straipsnio 5 dalis

8 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 3 dalies įžanginė formuluotė

9 straipsnio 3 dalies įžanginė formuluotė

8 straipsnio 3 dalies pirma įtrauka

9 straipsnio 3 dalies a punktas

8 straipsnio 3 dalies antra įtrauka

9 straipsnio 3 dalies b punktas

8 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė

9 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė

8 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos pirma–trečia įtraukos

9 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a–c punktai

8 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

9 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 5–12 dalys

9 straipsnio 5–12 dalys

8 straipsnio 13 dalies pirma pastraipa

—

8 straipsnio 13 dalies antra pastraipa

9 straipsnio 13 dalis

9 straipsnis

10 straipsnis

10 straipsnis

11 straipsnis

11 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

12 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

11 straipsnio 1 dalies pirma–ketvirta įtraukos

12 straipsnio 1 dalies a–d punktai

11 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2a dalis

12 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 2b dalis

12 straipsnio 4 dalis

11 straipsnio 3 dalies įžanginė formuluotė

12 straipsnio 5 dalies įžanginė formuluotė

11 straipsnio 3 dalies pirma–ketvirta įtraukos

12 straipsnio 5 dalies a–d punktai

11 straipsnio 4 dalis

12 straipsnio 6 dalis

12 straipsnis

13 straipsnis

13 straipsnis

14 straipsnis

14a straipsnio 1 ir 2 dalys

15 straipsnis

14a straipsnio 3–5 dalys

16 straipsnio 1–3 dalys

14a straipsnio 5a dalis

16 straipsnio 4 dalis

14a straipsnio 6 dalis

16 straipsnio 5 dalis

14a straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė

16 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa

14a straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos įtraukos

X priedas

14a straipsnio 7 dalies antra ir trečia pastraipos

16 straipsnio 6 dalies antra ir trečia pastraipos

14a straipsnio 8–12 dalys

17 straipsnio 1–5 dalys

14a straipsnio 12a dalis

18 straipsnio 1 dalis

14a straipsnio 13 dalis

18 straipsnio 2 dalis

14a straipsnio 14 dalis

19 straipsnis

14b straipsnio 1 dalis

20 straipsnio 1 dalis

14b straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė

20 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė

14b straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirma–trečia įtraukos

20 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a–c punktai

14b straipsnio 2 dalies antra pastraipa

20 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

14b straipsnio 3–4 dalys

20 straipsnio 3–4 dalys

15 straipsnis

—

—

21 straipsnis

—

22 straipsnis

I priedas

I priedas

I a priedas

II priedas

II priedas

III priedas

III priedas

IV priedas

IV priedas

V priedas

V priedas

VI priedas

VI priedas

VII priedas

VIa priedas

VIII priedas

VII priedas

IX priedas

VIII priedas

XI priedas

IX priedas

XII priedas

—

XIII priedas

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/88

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 544/2008

2008 m. birželio 13 d.

kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juoduosius paltusus IIa ir IV zonų EB vandenyse bei VI zonos EB ir tarptautiniuose vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatomos kvotos 2008 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti šių išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2008 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra joje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 13 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11), su paskutiniais pataisymais, padarytais OL L 36, 2007 2 8, p. 6.

2

(3)  OL L 19, 2008 1 23, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 11/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Ištekliai | GHL/2A-C46 |
| Rūšis | Juodasis paltusas (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zona | IIa ir IV zonų EB vandenys; VI zonos EB ir tarptautiniai vandenys. |
| Data | 2008 5 12 |

Nr.

11/T&Q

Valstybė narė

Ispanija

Ištekliai

GHL/2A-C46

Rūšis

Juodasis paltusas (Reinhardtius hippoglossoides)

Zona

IIa ir IV zonų EB vandenys; VI zonos EB ir tarptautiniai vandenys.

Data

2008 5 12

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/90 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/90

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 545/2008

2008 m. birželio 16 d.

iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1109/2007 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2007/2008 prekybos metams

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2007–2008 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1109/2007 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 526/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2007–2008 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1109/2007 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 526/2008 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 1109/2007 2007–2008 prekybos metams, yra iš dalies keičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. birželio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1260/2007 (OL L 283, 2007 10 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 318/2006 bus pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) nuo 2008 m. spalio 1 d.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1568/2007 (OL L 340, 2007 12 22, p. 62).

2

(3)  OL L 253, 2007 9 28, p. 5.

3

(4)  OL L 155, 2008 6 13, p. 3.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti reprezentacinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir KN kodu 1702 90 95 klasifikuojamiems produktams taikomi nuo 2008 m. birželio 17 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis |
| 1701 11 10 (1) | 19,90 | 6,35 |
| 1701 11 90 (1) | 19,90 | 12,02 |
| 1701 12 10 (1) | 19,90 | 6,16 |
| 1701 12 90 (1) | 19,90 | 11,50 |
| 1701 91 00 (2) | 23,80 | 13,75 |
| 1701 99 10 (2) | 23,80 | 8,81 |
| 1701 99 90 (2) | 23,80 | 8,81 |
| 1702 90 95 (3) | 0,24 | 0,40 |

(EUR)

KN kodas

Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis

1701 11 10 (1)

19,90

6,35

1701 11 90 (1)

19,90

12,02

1701 12 10 (1)

19,90

6,16

1701 12 90 (1)

19,90

11,50

1701 91 00 (2)

23,80

13,75

1701 99 10 (2)

23,80

8,81

1701 99 90 (2)

23,80

8,81

1702 90 95 (3)

0,24

0,40

---

(1)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 I priedo II dalyje (OL L 58, 2006 2 28, p. 1).

(2)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 318/2006 I priedo II dalyje.

(3)  Nustatyta už kiekvieną 1 % sacharozės kiekio.

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/92

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 546/2008

2008 m. birželio 16 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1399/2007 leidžiamą naudoti tam tikrų mėsos produktų, kurių kilmės šalis yra Šveicarija, tarifinę kvotą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1399/2007, leidžiantį naudoti dešrelių ir tam tikrų mėsos produktų, kurių kilmės šalis yra Šveicarija, tarifines kvotas ir numatantį jų administravimą (2), ypač į jo 5 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1399/2007 leista naudoti tam tikrų mėsos produktų importo tarifines kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1399/2007 leista naudoti tam tikrų mėsos produktų importo tarifines kvotas.

| (2) | 2008 m. liepos 1 d. – rugsėjo 30 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas, nurodytas kiekis yra mažesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio, |
| --- | --- |

(2)

2008 m. liepos 1 d. – rugsėjo 30 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas, nurodytas kiekis yra mažesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos, kurios eilės numeris 09.4180, kiekiai, dėl kurių pagal Reglamentą (EB) Nr. 1399/2007, importo licencijų paraiškų nebuvo pateikta, ir kuriuos reikia pridėti prie 2008 m. spalio 1 d. – gruodžio 31 d. kvotos dalies kiekio, yra 1 390 000 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. birželio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 282, 1975 11 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2). Reglamentas (EEB) Nr. 2759/75 bus pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) nuo 2008 m. liepos 1 d.

1

(2)  OL L 311, 2007 11 29, p. 7.

2

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/93 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/93

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 547/2008

2008 m. birželio 16 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1382/2007 leidžiamą naudoti kiaulienos tarifinę kvotą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1382/2007, nustatantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 774/94 taikymo taisykles, susijusias su kiaulienos importo tvarka (2), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1382/2007 buvo leista naudoti tarifines kiaulienos sektoriaus produktų importo kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1382/2007 buvo leista naudoti tarifines kiaulienos sektoriaus produktų importo kvotas.

| (2) | 2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas, nurodytas kiekis yra mažesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio, |
| --- | --- |

(2)

2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas, nurodytas kiekis yra mažesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos, kurios eilės numeris 09.4046, kiekiai, dėl kurių pagal Reglamentą (EB) Nr. 1382/2007 importo licencijų paraiškų nebuvo pateikta, ir kuriuos reikia pridėti prie 2008 m. spalio 1–gruodžio 31 d. kvotos dalies kiekio, yra 5 250 000 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. birželio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 282, 1975 11 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2). Reglamentas (EEB) Nr. 2759/75 bus pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) nuo 2008 m. liepos 1 d.

1

(2)  OL L 309, 2007 11 27, p. 28.

2

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/94

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 548/2008

2008 m. birželio 16 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 812/2007 leidžiamą naudoti kiaulienos tarifinę kvotą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2007 m. liepos 11 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 812/2007, kuriuo pradedama naudoti Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirta kiaulienos tarifinė kvota ir nustatomas jos administravimas (2), ypač į jo 5 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 812/2007 buvo leista pradėti naudoti tarifines kiaulienos sektoriaus produktų importo kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 812/2007 buvo leista pradėti naudoti tarifines kiaulienos sektoriaus produktų importo kvotas.

| (2) | Kiekiai, dėl kurių per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas pateiktos importo licencijų paraiškos 2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos daliai, yra mažesni už skirtus kiekius. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio, |
| --- | --- |

(2)

Kiekiai, dėl kurių per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas pateiktos importo licencijų paraiškos 2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos daliai, yra mažesni už skirtus kiekius. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos, kurios eilės numeris 09.4170, kiekiai, dėl kurių pagal Reglamentą (EB) Nr. 812/2007 importo licencijų paraiškos nebuvo pateiktos ir kuriuos reikia pridėti prie 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies kiekio, yra 600 500 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. birželio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 282, 1975 11 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2). Reglamentas (EEB) Nr. 2759/75 bus pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) nuo 2008 m. liepos 1 d.

1

(2)  OL L 182, 2007 7 12, p. 7.

2

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/95

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 549/2008

2008 m. birželio 16 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 979/2007 leidžiamas naudoti kiaulienos tarifines kvotas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1975 m spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2007 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 979/2007, leidžiantį naudoti kiaulienos, kurios kilmės šalis Kanada, tarifines kvotas ir numatantį jų administravimą (2), ypač į jo 5 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 979/2007 buvo leista naudoti tarifines kiaulienos sektoriaus produktų importo kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 979/2007 buvo leista naudoti tarifines kiaulienos sektoriaus produktų importo kvotas.

| (2) | Kiekiai, dėl kurių per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas pateiktos importo licencijų paraiškos 2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos daliai, yra mažesni už turimus kiekius. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio, |
| --- | --- |

(2)

Kiekiai, dėl kurių per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas pateiktos importo licencijų paraiškos 2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos daliai, yra mažesni už turimus kiekius. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos, kurios eilės numeris 09.4204, kiekiai, dėl kurių pagal Reglamentą (EB) Nr. 979/2007 importo licencijų paraiškos nebuvo pateiktos ir kuriuos reikia pridėti prie 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies kiekio, yra 1 156 000 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. birželio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 282, 1975 11 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2). Reglamentas (EEB) Nr. 2759/75 bus pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) nuo 2008 m. liepos 1 d.

1

(2)  OL L 217, 2007 8 22, p. 12. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1564/2007 (OL L 340, 2007 12 22, p. 36).

2

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/96 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/96

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 550/2008

2008 m. birželio 16 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. birželio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 806/2007 leidžiamas naudoti kiaulienos tarifines kvotas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2007 m. liepos 10 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 806/2007, leidžiantį naudoti tarifines kvotas kiaulienos sektoriuje bei nustatantį jų administravimo tvarką (3), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 806/2007 buvo leista naudoti tarifines kiaulienos sektoriaus produktų importo kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 806/2007 buvo leista naudoti tarifines kiaulienos sektoriaus produktų importo kvotas.

| (2) | Kiekiai, dėl kurių per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas pateiktos 2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškos, tam tikrų kvotų atveju viršija skirtus kiekius. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą. |
| --- | --- |

(2)

Kiekiai, dėl kurių per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas pateiktos 2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškos, tam tikrų kvotų atveju viršija skirtus kiekius. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą.

| (3) | Kiekiai, dėl kurių per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas pateiktos importo licencijų paraiškos 2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos daliai, tam tikrų kvotų atveju yra mažesni už skirtus kiekius. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio, |
| --- | --- |

(3)

Kiekiai, dėl kurių per 2008 m. birželio mėn. pirmąsias septynias dienas pateiktos importo licencijų paraiškos 2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos daliai, tam tikrų kvotų atveju yra mažesni už skirtus kiekius. Todėl reikėtų nustatyti kiekius, dėl kurių paraiškos nebuvo pateiktos, ir juos pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal Reglamentą (EB) Nr. 806/2007 pateiktoms importo licencijų paraiškoms dėl 2008 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. kvotos dalies taikomi šio reglamento priede pateikiami paskirstymo koeficientai.

2.   Kiekiai, dėl kurių pagal Reglamentą (EB) Nr. 806/2007 importo licencijų paraiškos nebuvo pateiktos, ir kuriuos reikia pridėti prie 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies kiekio, yra nustatyti priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. birželio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 282, 1975 11 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2). Reglamentas (EEB) Nr. 2759/75 bus pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) nuo 2008 m. liepos 1 d.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 289/2007 (OL L 78, 2007 3 17, p. 17).

2

(3)  OL L 181, 2007 7 11, p. 3.

3

---

PRIEDAS

| Grupės numeris | Eilės Nr. | Importo licencijų paraiškų, pateiktų dėl 1.7.2008-30.9.2008 kvotos dalies, paskirstymo koeficientas
  (%) | Prie 1.10.2008-31.12.2008 kvotos dalies kiekio pridėtini kiekiai, kurių nebuvo paprašyta
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| G2 | 09.4038 | 85,853052 | — |
| G3 | 09.4039 | (2) | 738 000 |
| G4 | 09.4071 | (1) | 750 500 |
| G5 | 09.4072 | (1) | 1 540 250 |
| G6 | 09.4073 | (1) | 3 766 750 |
| G7 | 09.4074 | (2) | 1 119 750 |

Grupės numeris

Eilės Nr.

Importo licencijų paraiškų, pateiktų dėl 1.7.2008-30.9.2008 kvotos dalies, paskirstymo koeficientas

(%)

Prie 1.10.2008-31.12.2008 kvotos dalies kiekio pridėtini kiekiai, kurių nebuvo paprašyta

(kg)

G2

09.4038

85,853052

—

G3

09.4039

(2)

738 000

G4

09.4071

(1)

750 500

G5

09.4072

(1)

1 540 250

G6

09.4073

(1)

3 766 750

G7

09.4074

(2)

1 119 750

---

(1)  Netaikoma: Komisijai licencijos paraiškų nepateikta.

(2)  Netaikoma: prašomas kiekis mažesnis už numatytą kiekį.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/98 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/98

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. gegužės 23 d.

dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į kai kuriuos mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2168)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

(2008/448/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

I.   FAKTAI IR PROCEDŪRA

| (1) | 2007 m. lapkričio 21 d. raštu, kurį Komisija gavo 2007 m. lapkričio 23 d., Danijos Karalystės nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, pranešė Komisijai apie nacionalines nuostatas, susijusias su nitritų dėjimu į kai kuriuos mėsos produktus. Danijos Karalystė mano, kad šias nuostatas būtina išlaikyti, nors ir priimta 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/52/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, ir Direktyvą 94/35/EB dėl maisto produktuose naudojamų saldiklių (1), ir ketina neperkelti į nacionalinę teisę Direktyvos 2006/52/EB nuostatų dėl nitritų dėjimo į mėsos produktus. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. lapkričio 21 d. raštu, kurį Komisija gavo 2007 m. lapkričio 23 d., Danijos Karalystės nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, pranešė Komisijai apie nacionalines nuostatas, susijusias su nitritų dėjimu į kai kuriuos mėsos produktus. Danijos Karalystė mano, kad šias nuostatas būtina išlaikyti, nors ir priimta 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/52/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, ir Direktyvą 94/35/EB dėl maisto produktuose naudojamų saldiklių (1), ir ketina neperkelti į nacionalinę teisę Direktyvos 2006/52/EB nuostatų dėl nitritų dėjimo į mėsos produktus.

1.   BENDRIJOS TEISĖS AKTAI

1.1.   EB SUTARTIES 95 STRAIPSNIO 4 IR 6 DALYS

| (2) | EB sutarties 95 straipsnio 4 dalyje nustatyta: „Jei Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 30 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.“ |
| --- | --- |

(2)

EB sutarties 95 straipsnio 4 dalyje nustatyta: „Jei Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 30 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.“

| (3) | Vadovaujantis EB sutarties 95 straipsnio 6 dalimi, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(3)

Vadovaujantis EB sutarties 95 straipsnio 6 dalimi, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

1.2.   DIREKTYVA 2006/52/EB

| (4) | Remiantis bendraisiais 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvos 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo (2), principais, maisto priedai tvirtinami atsižvelgiant į pagrįstą technologinį poreikį, priedo priimtinumą sveikatos aspektu ir į tai, ar priedo naudojimas neklaidintų vartotojo. |
| --- | --- |

(4)

Remiantis bendraisiais 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvos 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo (2), principais, maisto priedai tvirtinami atsižvelgiant į pagrįstą technologinį poreikį, priedo priimtinumą sveikatos aspektu ir į tai, ar priedo naudojimas neklaidintų vartotojo.

| (5) | Nitritai mėsoje ir mėsos produktuose jau daug dešimtmečių naudoti tam, kad, inter alia, kartu su kitais veiksniais būtų užtikrintas mėsos produktų, visų pirma sterilizuotų, konservavimas bei mikrobiologinė sauga, ir slopinamas, be kita ko, labai sunkų botulizmą sukeliančių Clostridium botulinum bakterijų dauginimasis. Kartu pripažįstama, kad dėl nitritų mėsos produktuose gali padidėti nitrozaminų, kurie, nustatyta, yra kancerogeniški, susidarymas. Todėl šios srities teisės aktuose reikia išlaikyti nitrozaminų susidarymo rizikos dėl nitritų mėsos produktuose ir nuo bakterijų, visų pirma sukeliančių botulizmą, dauginimosi saugančio nitritų poveikio pusiausvyrą. |
| --- | --- |

(5)

Nitritai mėsoje ir mėsos produktuose jau daug dešimtmečių naudoti tam, kad, inter alia, kartu su kitais veiksniais būtų užtikrintas mėsos produktų, visų pirma sterilizuotų, konservavimas bei mikrobiologinė sauga, ir slopinamas, be kita ko, labai sunkų botulizmą sukeliančių Clostridium botulinum bakterijų dauginimasis. Kartu pripažįstama, kad dėl nitritų mėsos produktuose gali padidėti nitrozaminų, kurie, nustatyta, yra kancerogeniški, susidarymas. Todėl šios srities teisės aktuose reikia išlaikyti nitrozaminų susidarymo rizikos dėl nitritų mėsos produktuose ir nuo bakterijų, visų pirma sukeliančių botulizmą, dauginimosi saugančio nitritų poveikio pusiausvyrą.

| (6) | Pirmos priimtos redakcijos 1995 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius (3), nustatyti didžiausi liekamieji nitritų įvairiuose mėsos produktuose kiekiai ir „nurodyti įdedami kiekiai“. Direktyvos 2006/52/EB I priedo 3 dalies c punktu iš dalies keičiami Direktyvos 95/2/EB III priedo C dalies įrašai, skirti E 249 (kalio nitritui) ir E 250 (natrio nitritui). |
| --- | --- |

(6)

Pirmos priimtos redakcijos 1995 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius (3), nustatyti didžiausi liekamieji nitritų įvairiuose mėsos produktuose kiekiai ir „nurodyti įdedami kiekiai“. Direktyvos 2006/52/EB I priedo 3 dalies c punktu iš dalies keičiami Direktyvos 95/2/EB III priedo C dalies įrašai, skirti E 249 (kalio nitritui) ir E 250 (natrio nitritui).

| (7) | Tačiau Direktyvoje 2006/52/EB kaip bendra taisyklė nustatyti didžiausi E 249 kalio nitrito ir E 250 natrio nitrito kiekiai, kuriuos galima dėti gamybos metu. Nustatytas didžiausias kiekis, kurį galima dėti bendrai į mėsos produktus, yra 150 mg/kg, o į sterilizuotus mėsos produktus – 100 mg/kg. Kai kuriems konkrečiose valstybėse narėse tradiciniu būdu gaminamiems sūdytiems mėsos produktams nustatytas didžiausias kiekis yra 180 mg/kg. |
| --- | --- |

(7)

Tačiau Direktyvoje 2006/52/EB kaip bendra taisyklė nustatyti didžiausi E 249 kalio nitrito ir E 250 natrio nitrito kiekiai, kuriuos galima dėti gamybos metu. Nustatytas didžiausias kiekis, kurį galima dėti bendrai į mėsos produktus, yra 150 mg/kg, o į sterilizuotus mėsos produktus – 100 mg/kg. Kai kuriems konkrečiose valstybėse narėse tradiciniu būdu gaminamiems sūdytiems mėsos produktams nustatytas didžiausias kiekis yra 180 mg/kg.

| (8) | Ši koncepcija atitinka 1990 (4) ir 1995 m. (5) Maisto produktų mokslo komiteto (toliau – MPMK) nuomones ir 2003 m. lapkričio 26 d. (6) Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EMST) nuomonę, kurioje nustatyta, kad nurodyto įdedamo nitrito kiekis labiau nei liekamasis kiekis prisideda prie C. Botuluinum slopinamojo poveikio ir rekomenduota „nurodytą įdedamą kiekį“ pakeisti „didžiausiu įdedamu kiekiu“. Kartu atsižvelgiama ir į Teismo sprendimą byloje C-3/00 Danija prieš Komisiją, susijusioje su ankstesniu Danijos prašymu pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį; šioje byloje Teismas nusprendė, kad Komisija, atmesdama Danijos prašymą dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose, nepakankamai atsižvelgė į 1990 ir 1995 m. MPMK nuomones, kuriose išreiškiamos abejonės dėl Direktyvoje 95/2/EB nustatytų didžiausių leidžiamų nitritų kiekių tinkamumo (7). |
| --- | --- |

(8)

Ši koncepcija atitinka 1990 (4) ir 1995 m. (5) Maisto produktų mokslo komiteto (toliau – MPMK) nuomones ir 2003 m. lapkričio 26 d. (6) Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EMST) nuomonę, kurioje nustatyta, kad nurodyto įdedamo nitrito kiekis labiau nei liekamasis kiekis prisideda prie C. Botuluinum slopinamojo poveikio ir rekomenduota „nurodytą įdedamą kiekį“ pakeisti „didžiausiu įdedamu kiekiu“. Kartu atsižvelgiama ir į Teismo sprendimą byloje C-3/00 Danija prieš Komisiją, susijusioje su ankstesniu Danijos prašymu pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį; šioje byloje Teismas nusprendė, kad Komisija, atmesdama Danijos prašymą dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose, nepakankamai atsižvelgė į 1990 ir 1995 m. MPMK nuomones, kuriose išreiškiamos abejonės dėl Direktyvoje 95/2/EB nustatytų didžiausių leidžiamų nitritų kiekių tinkamumo (7).

| (9) | Nukrypstant nuo bendros taisyklės Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, gaminamuose tradiciniais būdais, taikomi liekamieji kiekiai. Nustatyti didžiausi 50 mg/kg, 100 mg/kg ir 175 mg/kg liekamieji kiekiai, taikomi tokių produktų grupėms, kaip antai Wiltshire bacon, dry cured bacon ir panašiems produktams taikomas 175 mg/kg kiekis, Wiltshire ham ir panašiems produktams – 100 mg/kg. Nustatyti didžiausi šių produktų liekamieji kiekiai, kadangi dėl šių produktų gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamų sūrymo druskų kiekio. Šių konkrečių produktų gamybos procesas aprašytas direktyvoje, kad būtų įmanoma nustatyti „panašius produktus“ ir aiškiai nurodyti, kokiems produktams taikomi skirtingi didžiausi kiekiai. Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti didžiausi Direktyva 2006/52/EB (8) nustatyti kiekiai:









  E Nr. | Pavadinimas | Maisto produktas | Didžiausias kiekis, kurį galima įdėti gamybos metu
  (išreikštas NaNO3) | Didžiausias liekamasis kiekis
  (išreikštas NaNO3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E 249 | Kalio nitritas (x) | Mėsos produktai | 150 mg/kg | |
| E 250 | Natrio nitritas (x) | Sterilizuoti mėsos produktai (Fo > 3,00) (y) | 100 mg/kg | |
| Tradiciniu būdu mirkant sūryme sūdomi mėsos produktai (1): | | |
| Wiltshire bacon (1.1); | | |
| Entremeada, entrecosto, chispe, orelheira e cabeça (salgados) | | 175 mg/kg |
| Toucinho fumado (1.2); | | |
| ir panašūs produktai | | |
| Wiltshire ham (1.1); | | 100 mg/kg |
| ir panašūs produktai | | |
| Rohschinken, nassgepökelt (1.6); | | 50 mg/kg |
| ir panašūs produktai | | |
| Cured tongue (1.3) | | 50 mg/kg |
| Tradiciniu būdu sausai sūdomi mėsos produktai (2): | | |
| Dry cured bacon (2.1); | | 175 mg/kg |
| ir panašūs produktai | | |
| Dry cured ham (2.1); | | 100 mg/kg |
| Jamón curado, paleta curada, lomo embuchado y cecina (2.2); | | |
| Presunto, presunto da pá and paio do lombo (2.3); | | |
| ir panašūs produktai | | |
| Rohschinken, trockengepökelt (2.5); | | 50 mg/kg |
| ir panašūs produktai | | |
| Kiti tradiciniu būdu sūdomi mėsos produktai (3): | | |
| Vysočina | 180 mg/kg | |
| Selský salám | | |
| Turistický trvanlivý salám | | |
| Poličan | | |
| Herkules | | |
| Lovecký salám | | |
| Dunajská klobása | | |
| Paprikáš (3.5); | | |
| ir panašūs produktai | | |
| Rohschinken, trocken-/nassgepökelt (3.1); | | 50 mg/kg |
| ir panašūs produktai | | |
| Jellied veal and brisket (3.2) | | |

(9)

Nukrypstant nuo bendros taisyklės Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, gaminamuose tradiciniais būdais, taikomi liekamieji kiekiai. Nustatyti didžiausi 50 mg/kg, 100 mg/kg ir 175 mg/kg liekamieji kiekiai, taikomi tokių produktų grupėms, kaip antai Wiltshire bacon, dry cured bacon ir panašiems produktams taikomas 175 mg/kg kiekis, Wiltshire ham ir panašiems produktams – 100 mg/kg. Nustatyti didžiausi šių produktų liekamieji kiekiai, kadangi dėl šių produktų gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamų sūrymo druskų kiekio. Šių konkrečių produktų gamybos procesas aprašytas direktyvoje, kad būtų įmanoma nustatyti „panašius produktus“ ir aiškiai nurodyti, kokiems produktams taikomi skirtingi didžiausi kiekiai. Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti didžiausi Direktyva 2006/52/EB (8) nustatyti kiekiai:

E Nr.

Pavadinimas

Maisto produktas

Didžiausias kiekis, kurį galima įdėti gamybos metu

(išreikštas NaNO3)

Didžiausias liekamasis kiekis

(išreikštas NaNO3)

E 249

Kalio nitritas (x)

Mėsos produktai

150 mg/kg

E 250

Natrio nitritas (x)

Sterilizuoti mėsos produktai (Fo > 3,00) (y)

100 mg/kg

Tradiciniu būdu mirkant sūryme sūdomi mėsos produktai (1):

Wiltshire bacon (1.1);

Entremeada, entrecosto, chispe, orelheira e cabeça (salgados)

175 mg/kg

Toucinho fumado (1.2);

ir panašūs produktai

Wiltshire ham (1.1);

100 mg/kg

ir panašūs produktai

Rohschinken, nassgepökelt (1.6);

50 mg/kg

ir panašūs produktai

Cured tongue (1.3)

50 mg/kg

Tradiciniu būdu sausai sūdomi mėsos produktai (2):

Dry cured bacon (2.1);

175 mg/kg

ir panašūs produktai

Dry cured ham (2.1);

100 mg/kg

Jamón curado, paleta curada, lomo embuchado y cecina (2.2);

Presunto, presunto da pá and paio do lombo (2.3);

ir panašūs produktai

Rohschinken, trockengepökelt (2.5);

50 mg/kg

ir panašūs produktai

Kiti tradiciniu būdu sūdomi mėsos produktai (3):

Vysočina

180 mg/kg

Selský salám

Turistický trvanlivý salám

Poličan

Herkules

Lovecký salám

Dunajská klobása

Paprikáš (3.5);

ir panašūs produktai

Rohschinken, trocken-/nassgepökelt (3.1);

50 mg/kg

ir panašūs produktai

Jellied veal and brisket (3.2)

| (10) | Remiantis atitinkamomis MPMK ir EMST nuomonėmis Direktyva 2006/52/EB pagrįsta didžiausių įdedamų kiekių nustatymu, joje remiamasi ribinėmis vertėmis, nurodytomis šiose konkrečiose mokslinėse nuomonėse, ir patikslinama, kad iki 100 mg/kg nitrito kiekis leidžiamas sterilizuotuose mėsos produktuose, o 150 mg/kg kiekis – kituose mėsos produktuose. Kadangi mėsos produktų (sūdytų) ir gamybos būdų Bendrijoje yra labai daug, Bendrijos teisės aktų leidėjas nusprendė, kad šiuo metu neįmanoma nustatyti konkrečių tinkamų nitrito kiekių kiekviename produkte. |
| --- | --- |

(10)

Remiantis atitinkamomis MPMK ir EMST nuomonėmis Direktyva 2006/52/EB pagrįsta didžiausių įdedamų kiekių nustatymu, joje remiamasi ribinėmis vertėmis, nurodytomis šiose konkrečiose mokslinėse nuomonėse, ir patikslinama, kad iki 100 mg/kg nitrito kiekis leidžiamas sterilizuotuose mėsos produktuose, o 150 mg/kg kiekis – kituose mėsos produktuose. Kadangi mėsos produktų (sūdytų) ir gamybos būdų Bendrijoje yra labai daug, Bendrijos teisės aktų leidėjas nusprendė, kad šiuo metu neįmanoma nustatyti konkrečių tinkamų nitrito kiekių kiekviename produkte.

| (11) | Didžiausių įdedamų kiekių taisyklės išimtys yra ribotos. Jos taikomos konkretiems produktams, kurie gaminami tradiciniu būdu kai kuriose valstybėse narėse ir dėl kurių gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamo sūrymo druskos kiekio. Tradiciniai produktai, kuriems jos taikomos, apibrėžti visų pirma aprašant jų gamybos būdą. |
| --- | --- |

(11)

Didžiausių įdedamų kiekių taisyklės išimtys yra ribotos. Jos taikomos konkretiems produktams, kurie gaminami tradiciniu būdu kai kuriose valstybėse narėse ir dėl kurių gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamo sūrymo druskos kiekio. Tradiciniai produktai, kuriems jos taikomos, apibrėžti visų pirma aprašant jų gamybos būdą.

| (12) | Direktyva 2006/52/EB į valstybių narių nacionalinę teisę turėjo būti perkelta iki 2008 m. vasario 15 d., kad šios direktyvos reikalavimus atitinkančiais maisto produktais būtų leista prekiauti ir juos naudoti iki 2008 m. vasario 15 d., o šios direktyvos reikalavimų neatitinkančiais produktais būtų uždrausta prekiauti ir juos naudoti iki 2008 m. rugpjūčio 15 d. |
| --- | --- |

(12)

Direktyva 2006/52/EB į valstybių narių nacionalinę teisę turėjo būti perkelta iki 2008 m. vasario 15 d., kad šios direktyvos reikalavimus atitinkančiais maisto produktais būtų leista prekiauti ir juos naudoti iki 2008 m. vasario 15 d., o šios direktyvos reikalavimų neatitinkančiais produktais būtų uždrausta prekiauti ir juos naudoti iki 2008 m. rugpjūčio 15 d.

2.   NACIONALINĖS NUOSTATOS, APIE KURIAS PRANEŠĖ DANIJA

| (13) | Nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešė Danija – tai 2005 m. sausio 11 d. įsakymas Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašas (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“). |
| --- | --- |

(13)

Nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešė Danija – tai 2005 m. sausio 11 d. įsakymas Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašas (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“).

| (14) | Į Įsakymą Nr. 22 įtrauktas principas, kad maiste galima naudoti tik priedus, įtrauktus į sąrašą, ir tik laikantis nustatytų sąlygų, ribojimų ir siekiant nustatytų tikslų (9). Be to, įsakyme nustatyta, kad, jei nenumatyta kitaip, didžiausios sąraše nustatytos vertės – tai didžiausias priedo kiekis, kuris gali būti pardavimui skirtos formos maisto produkte (10). Todėl Danijos rinkoje gali būti parduodami tik Įsakymo Nr. 22 reikalavimus ir sąrašą atitinkantys maisto produktai. Danijos veterinarijos ir maisto tarnybos pagal Įsakymą Nr. 22 parengtame sąraše nustatoma, kokie priedai ir koks jų kiekis gali būti naudojami atskiruose maisto produktuose. Pranešta apie teisės akto redakciją, įsigaliojusią nuo 2005 m. sausio 29 d. |
| --- | --- |

(14)

Į Įsakymą Nr. 22 įtrauktas principas, kad maiste galima naudoti tik priedus, įtrauktus į sąrašą, ir tik laikantis nustatytų sąlygų, ribojimų ir siekiant nustatytų tikslų (9). Be to, įsakyme nustatyta, kad, jei nenumatyta kitaip, didžiausios sąraše nustatytos vertės – tai didžiausias priedo kiekis, kuris gali būti pardavimui skirtos formos maisto produkte (10). Todėl Danijos rinkoje gali būti parduodami tik Įsakymo Nr. 22 reikalavimus ir sąrašą atitinkantys maisto produktai. Danijos veterinarijos ir maisto tarnybos pagal Įsakymą Nr. 22 parengtame sąraše nustatoma, kokie priedai ir koks jų kiekis gali būti naudojami atskiruose maisto produktuose. Pranešta apie teisės akto redakciją, įsigaliojusią nuo 2005 m. sausio 29 d.

| (15) | Danijos sąraše nustatyti tik įdedamų į mėsą ir mėsos produktus nitritų E 249 ir E 250 kiekiai ir nustatomi tokie didžiausi kiekiai.






  Maisto produktas | Įdedamų nitritų kiekis (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 8.2.1. | Termiškai neapdoroti produktai, kurių pagrindas – mėsa, pagaminti iš vieno mėsos gabalo, įskaitant produktų griežinius |

(15)

Danijos sąraše nustatyti tik įdedamų į mėsą ir mėsos produktus nitritų E 249 ir E 250 kiekiai ir nustatomi tokie didžiausi kiekiai.

Maisto produktas

Įdedamų nitritų kiekis (mg/kg)

8.2.1.

Termiškai neapdoroti produktai, kurių pagrindas – mėsa, pagaminti iš vieno mėsos gabalo, įskaitant produktų griežinius

60

Wiltshire tipo bekoniena ir susiję išpjovos, įskaitant sūdytą kumpį

150

| 8.2.2. | Termiškai apdoroti produktai, kurių pagrindas – mėsa, pagaminti iš vieno mėsos gabalo, įskaitant produktų griežinius (bendrai) |
| --- | --- |

8.2.2.

Termiškai apdoroti produktai, kurių pagrindas – mėsa, pagaminti iš vieno mėsos gabalo, įskaitant produktų griežinius (bendrai)

60

Rullepølse (susukta ritinėliais mėsos dešra)

100

Visiškai arba pusiau konservuoti produktai, Wiltshire tipo bekoniena ir jos išpjovos, įskaitant sūdytą kumpį

150

| 8.3.1. | Termiškai neapdoroti produktai, kurių pagrindas – smulkinta mėsa, įskaitant produktų griežinius (bendrai) |
| --- | --- |

8.3.1.

Termiškai neapdoroti produktai, kurių pagrindas – smulkinta mėsa, įskaitant produktų griežinius (bendrai)

60

Fermentuotas saliamis

100

Visiškai ar pusiau konservuoti termiškai neapdoroti produktai, kurių pagrindas – mėsa, pagaminti iš smulkintos mėsos

150

| 8.3.2. | Termiškai apdoroti produktai, kurių pagrindas – mėsa, pagaminti iš maltos mėsos |
| --- | --- |

8.3.2.

Termiškai apdoroti produktai, kurių pagrindas – mėsa, pagaminti iš maltos mėsos

60

Mėsos kukuliai ir kepenų paštetas (kødboller and leverpostej)

0

Visiškai ar pusiau konservuoti termiškai apdoroti produktai, kurių pagrindas – mėsa, pagaminti iš smulkintos mėsos

150

| (16) | Taigi 60 mg/kg riba (11) taikoma daugelio rūšių mėsos produktams, o atitinkami Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi kiekiai yra 100 ar 150 mg/kg. Kai kurių rūšių dešroms didžiausias leidžiamas kiekis Danijoje yra 100 mg/kg. Tam tikriems konkretiems visai ar pusiau konservuotiems maisto produktams, įskaitant „Wiltshire tipo bekonieną ir susijusias išpjovas“ didžiausias leidžiamas kiekis yra 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(16)

Taigi 60 mg/kg riba (11) taikoma daugelio rūšių mėsos produktams, o atitinkami Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi kiekiai yra 100 ar 150 mg/kg. Kai kurių rūšių dešroms didžiausias leidžiamas kiekis Danijoje yra 100 mg/kg. Tam tikriems konkretiems visai ar pusiau konservuotiems maisto produktams, įskaitant „Wiltshire tipo bekonieną ir susijusias išpjovas“ didžiausias leidžiamas kiekis yra 150 mg/kg.

3.   PROCEDŪRA

| (17) | 2007 m. rugpjūčio 17 d. Komisija gavo pirmąjį, 2007 m. rugpjūčio 14 d. Danijos Karalystės pranešimą, kuriame Danija kritikavo įvairius Direktyvos 2006/52/EB aspektus ir informavo Komisiją, kad ji neketina perkelti Direktyvos 2006/52/EB nuostatų dėl nitritų kiekio mėsos produktuose. Tačiau Danija nepranešė apie nacionalines nuostatas, kurias ji norėtų toliau taikyti. 2007 m. lapkričio 13 d. rašte Komisija atkreipė Danijos Vyriausybės dėmesį į šį aspektą. 2007 m. lapkričio 21 d. raštu, kurį Komisija gavo 2007 m. lapkričio 23 d., Danijos Karalystės nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje pranešė Komisijai apie atitinkamas nacionalines nuostatas. Dar viename, 2007 m. lapkričio 22 d. rašte, kurį Komisija gavo 2007 m. lapkričio 27 d., į kurį įtraukta Nacionalinio maisto instituto 2007 m. spalio 30 d. ataskaita, Danija pagrindė savo prašymą. |
| --- | --- |

(17)

2007 m. rugpjūčio 17 d. Komisija gavo pirmąjį, 2007 m. rugpjūčio 14 d. Danijos Karalystės pranešimą, kuriame Danija kritikavo įvairius Direktyvos 2006/52/EB aspektus ir informavo Komisiją, kad ji neketina perkelti Direktyvos 2006/52/EB nuostatų dėl nitritų kiekio mėsos produktuose. Tačiau Danija nepranešė apie nacionalines nuostatas, kurias ji norėtų toliau taikyti. 2007 m. lapkričio 13 d. rašte Komisija atkreipė Danijos Vyriausybės dėmesį į šį aspektą. 2007 m. lapkričio 21 d. raštu, kurį Komisija gavo 2007 m. lapkričio 23 d., Danijos Karalystės nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje pranešė Komisijai apie atitinkamas nacionalines nuostatas. Dar viename, 2007 m. lapkričio 22 d. rašte, kurį Komisija gavo 2007 m. lapkričio 27 d., į kurį įtraukta Nacionalinio maisto instituto 2007 m. spalio 30 d. ataskaita, Danija pagrindė savo prašymą.

| (18) | 2007 m. gruodžio 21 d. rašte Komisija patvirtino, kad gavo pranešimą ir kad šešių mėnesių laikotarpis jam nagrinėti pagal 95 straipsnio 6 dalį pradedamas skaičiuoti nuo 2007 m. lapkričio 24 d. – nuo kitos dienos po pranešimo gavimo. |
| --- | --- |

(18)

2007 m. gruodžio 21 d. rašte Komisija patvirtino, kad gavo pranešimą ir kad šešių mėnesių laikotarpis jam nagrinėti pagal 95 straipsnio 6 dalį pradedamas skaičiuoti nuo 2007 m. lapkričio 24 d. – nuo kitos dienos po pranešimo gavimo.

| (19) | 2008 m. kovo 31 d. rašte Danija pateikė duomenų apie mėsos produktų vartojimą Danijoje. |
| --- | --- |

(19)

2008 m. kovo 31 d. rašte Danija pateikė duomenų apie mėsos produktų vartojimą Danijoje.

| (20) | 2008 m. sausio 31 d. Komisija informavo kitas valstybes nares ir EMST valstybes apie pranešimą ir suteikė joms galimybę per 30 dienų pateikti pastabas. Be to, Komisija apie pranešimą paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (12), kad su nacionalinėmis Danijos nuostatomis ir prašymą pagrindžiančiomis priežastimis galėtų susipažinti kitos suinteresuotos šalys. Komisija gavo Estijos, Prancūzijos, Vengrijos ir Norvegijos pastabas (13).






  — | Estija pabrėžė, kad, atsižvelgiant į prekybą ribojantį Danijos teisės aktų poveikį, labai svarbu ribojimus pagrįsti moksliškai. |
| --- | --- | --- |

(20)

2008 m. sausio 31 d. Komisija informavo kitas valstybes nares ir EMST valstybes apie pranešimą ir suteikė joms galimybę per 30 dienų pateikti pastabas. Be to, Komisija apie pranešimą paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (12), kad su nacionalinėmis Danijos nuostatomis ir prašymą pagrindžiančiomis priežastimis galėtų susipažinti kitos suinteresuotos šalys. Komisija gavo Estijos, Prancūzijos, Vengrijos ir Norvegijos pastabas (13).

—

Estija pabrėžė, kad, atsižvelgiant į prekybą ribojantį Danijos teisės aktų poveikį, labai svarbu ribojimus pagrįsti moksliškai.

| — | Prancūzija pabrėžė, kad nitritai turi labai stiprų bakterijų, įskaitant ir Clostridium botulinum, dauginimąsi slopinantį poveikį, todėl yra labai svarbūs apsinuodijimo maistu prevencijai, o kitų alternatyvų mėsos produktams nėra. Prancūzijos nuomone, Direktyva 2006/52/EB yra pagrįsta 2003 m. lapkričio 26 d. EMST nuomone ir ja kiek įmanoma ribojama nitrozaminų koncentracija, kartu užtikrinant mikrobiologinę saugą. Kaip ir rekomendavo EMST, direktyva reglamentuojami įdedami kiekiai. Didžiausi liekamieji kiekiai nustatyti tik kaip išimtis ir tik tada, kai buvo neįmanoma nustatyti didžiausių įdedamų kiekių. Pradėti iš naujo nagrinėti reikėtų tik tada, kai bus gauti naujas taisykles priėmus valstybių narių atliktų priedų vartojimo tyrimų rezultatai. |
| --- | --- |

—

Prancūzija pabrėžė, kad nitritai turi labai stiprų bakterijų, įskaitant ir Clostridium botulinum, dauginimąsi slopinantį poveikį, todėl yra labai svarbūs apsinuodijimo maistu prevencijai, o kitų alternatyvų mėsos produktams nėra. Prancūzijos nuomone, Direktyva 2006/52/EB yra pagrįsta 2003 m. lapkričio 26 d. EMST nuomone ir ja kiek įmanoma ribojama nitrozaminų koncentracija, kartu užtikrinant mikrobiologinę saugą. Kaip ir rekomendavo EMST, direktyva reglamentuojami įdedami kiekiai. Didžiausi liekamieji kiekiai nustatyti tik kaip išimtis ir tik tada, kai buvo neįmanoma nustatyti didžiausių įdedamų kiekių. Pradėti iš naujo nagrinėti reikėtų tik tada, kai bus gauti naujas taisykles priėmus valstybių narių atliktų priedų vartojimo tyrimų rezultatai.

| — | Vengrija, remianti nitritų ir nitrozaminų poveikio mažinimą visais įmanomais būdais, pabrėžė, kad reikia reglamentuoti atitinkamus nitritų kiekius visoje ES, įskaitant ir tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, kurie gali skirtis nuo Danijos mėsos produktų ir kuriuose didesnis dedamų nitritų kiekis gali būti pagrįstas. Vengrija iškėlė klausimą dėl Danijos teiginio, kad dėl Direktyvos 2006/52 perkėlimo į nacionalinę teisę nitritų kiekis Danijoje padidėtų 2,3–2,4 kartus, nes gamintojai privalo taikyti mažesnį nei didžiausią leidžiamą kiekį, jei gali užtikrinti reikalaujamą mikrobiologinę saugą. Europos kultūra gali nuskursti, jei iš rinkos turėtų išnykti tradiciniai sūdyti mėsos produktai. |
| --- | --- |

—

Vengrija, remianti nitritų ir nitrozaminų poveikio mažinimą visais įmanomais būdais, pabrėžė, kad reikia reglamentuoti atitinkamus nitritų kiekius visoje ES, įskaitant ir tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, kurie gali skirtis nuo Danijos mėsos produktų ir kuriuose didesnis dedamų nitritų kiekis gali būti pagrįstas. Vengrija iškėlė klausimą dėl Danijos teiginio, kad dėl Direktyvos 2006/52 perkėlimo į nacionalinę teisę nitritų kiekis Danijoje padidėtų 2,3–2,4 kartus, nes gamintojai privalo taikyti mažesnį nei didžiausią leidžiamą kiekį, jei gali užtikrinti reikalaujamą mikrobiologinę saugą. Europos kultūra gali nuskursti, jei iš rinkos turėtų išnykti tradiciniai sūdyti mėsos produktai.

| — | Norvegija mano, kad Danijos priemonė yra pagrįsta pagrindiniais poreikiais, nurodytais 30 straipsnyje. Norvegijos nuomone, moksline informacija pagrįsta priemonė skirta užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį ir nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas prekybos apribojimas. Ji tvirtina, kad taip sukurta vidaus rinkos veikimo kliūtis yra reikalinga ir proporcinga. Norvegija sutinka su Danija, kad Direktyvos 2006/52/EB nuostatos dėl nitritų mėsos produktuose ne visai atitinka mokslinę informaciją, jomis neužtikrinama, kad būtų taikomas mažiausias nitritų kiekis, būtinas reikiamam poveikiui pasiekti, kai kuriems mėsos produktams taikomi liekamieji kiekiai. |
| --- | --- |

—

Norvegija mano, kad Danijos priemonė yra pagrįsta pagrindiniais poreikiais, nurodytais 30 straipsnyje. Norvegijos nuomone, moksline informacija pagrįsta priemonė skirta užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį ir nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas prekybos apribojimas. Ji tvirtina, kad taip sukurta vidaus rinkos veikimo kliūtis yra reikalinga ir proporcinga. Norvegija sutinka su Danija, kad Direktyvos 2006/52/EB nuostatos dėl nitritų mėsos produktuose ne visai atitinka mokslinę informaciją, jomis neužtikrinama, kad būtų taikomas mažiausias nitritų kiekis, būtinas reikiamam poveikiui pasiekti, kai kuriems mėsos produktams taikomi liekamieji kiekiai.

4.   PRAŠYMAS EMST

| (21) | 2008 m. kovo 10 d. raštu Sveikatos ir vartotojų politikos generalinis direktoratas paprašė EMST pateikti mokslinę nuomonę, ar ankstesnės 1990 ir 1995 m. MPMK nuomonės ir 2003 m. EMST nuomonė, atsižvelgiant į Danijos pateiktą informaciją, dar galioja. 2008 m. kovo 28 d. EMST atsakyme pateikta išvada, kad ankstesnės MPMK ir EMST nuomonės, atsižvelgiant į Danijos pateiktą informaciją, dar galioja. |
| --- | --- |

(21)

2008 m. kovo 10 d. raštu Sveikatos ir vartotojų politikos generalinis direktoratas paprašė EMST pateikti mokslinę nuomonę, ar ankstesnės 1990 ir 1995 m. MPMK nuomonės ir 2003 m. EMST nuomonė, atsižvelgiant į Danijos pateiktą informaciją, dar galioja. 2008 m. kovo 28 d. EMST atsakyme pateikta išvada, kad ankstesnės MPMK ir EMST nuomonės, atsižvelgiant į Danijos pateiktą informaciją, dar galioja.

| (22) | Kalbėdama apie nitritų ir (arba) nitratų poveikį mikrobiologinei mėsos produktų saugai EMST rėmėsi 2003 m. lapkričio 26 d. Mokslinės biologinių pavojų komisijos nuomone. Joje teigiama, kad mėsos produktų saugai įtaką daro daug veiksnių (gaminimo procesas, druskos koncentracija, vandens aktyvumas ir t. t.) ir kad nitritų kiekis svarbus mikrobiologinei saugai, todėl turi būti kontroliuojamas įdedamas kiekis (labiau nei liekamasis kiekis). EMST taip pat rėmėsi faktu, jog jos Mokslinė biologinių pavojų komisija sutiko su Mokslinio maisto produktų komiteto (MMPK) požiūriu, jog įdėti 50–100 mg į vieną kilogramą vienų mėsos produktų gali užtekti, o į kitus produktus, ypač tuos, kuriuose druskos nėra daug, o laikymo laikas ilgesnis, siekiant nuslopinti C. Botulinum dauginimąsi reikia dėti 50–150 mg/kg nitrito. |
| --- | --- |

(22)

Kalbėdama apie nitritų ir (arba) nitratų poveikį mikrobiologinei mėsos produktų saugai EMST rėmėsi 2003 m. lapkričio 26 d. Mokslinės biologinių pavojų komisijos nuomone. Joje teigiama, kad mėsos produktų saugai įtaką daro daug veiksnių (gaminimo procesas, druskos koncentracija, vandens aktyvumas ir t. t.) ir kad nitritų kiekis svarbus mikrobiologinei saugai, todėl turi būti kontroliuojamas įdedamas kiekis (labiau nei liekamasis kiekis). EMST taip pat rėmėsi faktu, jog jos Mokslinė biologinių pavojų komisija sutiko su Mokslinio maisto produktų komiteto (MMPK) požiūriu, jog įdėti 50–100 mg į vieną kilogramą vienų mėsos produktų gali užtekti, o į kitus produktus, ypač tuos, kuriuose druskos nėra daug, o laikymo laikas ilgesnis, siekiant nuslopinti C. Botulinum dauginimąsi reikia dėti 50–150 mg/kg nitrito.

II.   VERTINIMAS

1.   PRIIMTINUMAS

| (23) | Pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, priėmus suderinimo priemonę, išlaikyti nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai 30 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba priežastimis, susijusiomis su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, jeigu ji praneša apie tokias nacionalines nuostatas Komisijai, o Komisija patvirtina tokį prašymą. |
| --- | --- |

(23)

Pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, priėmus suderinimo priemonę, išlaikyti nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai 30 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba priežastimis, susijusiomis su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, jeigu ji praneša apie tokias nacionalines nuostatas Komisijai, o Komisija patvirtina tokį prašymą.

| (24) | Danijos pranešimas susijęs su nacionalinėmis nuostatomis, nukrypstančiomis nuo Direktyvos 2006/52/EB I priedo 3 dalies c punkto, iš dalies keičiančio Direktyvos 95/2/EB III priedo C dalies nuostatas dėl E 249 ir E 250. Dabartinės Danijos nuostatos jau galiojo Direktyvos 2006/52/EB priėmimo metu. |
| --- | --- |

(24)

Danijos pranešimas susijęs su nacionalinėmis nuostatomis, nukrypstančiomis nuo Direktyvos 2006/52/EB I priedo 3 dalies c punkto, iš dalies keičiančio Direktyvos 95/2/EB III priedo C dalies nuostatas dėl E 249 ir E 250. Dabartinės Danijos nuostatos jau galiojo Direktyvos 2006/52/EB priėmimo metu.

| (25) | Įsakymo Nr. 22 ir Danijos sąrašo nuostatos dėl nitritų naudojimo mėsoje ir mėsos produktuose yra griežtesnės nei Direktyvos 2006/52/EB nuostatos, nes jomis nustatomi mažesni tam tikriems produktams taikomi didžiausi kiekiai (dažnai – 60 mg/kg) ir jomis neleidžiama, skirtingai nei Direktyva 2006/52/EB, tiekti rinkai tam tikrų tradicinių mėsos produktų atsižvelgiant į didžiausius liekamuosius kiekius. |
| --- | --- |

(25)

Įsakymo Nr. 22 ir Danijos sąrašo nuostatos dėl nitritų naudojimo mėsoje ir mėsos produktuose yra griežtesnės nei Direktyvos 2006/52/EB nuostatos, nes jomis nustatomi mažesni tam tikriems produktams taikomi didžiausi kiekiai (dažnai – 60 mg/kg) ir jomis neleidžiama, skirtingai nei Direktyva 2006/52/EB, tiekti rinkai tam tikrų tradicinių mėsos produktų atsižvelgiant į didžiausius liekamuosius kiekius.

| (26) | Vadovaujantis 95 straipsnio 4 dalimi pranešimas papildytas nurodant priežastis, susijusias su 30 straipsnyje nurodytu vienu ar daugiau pagrindinių poreikių arba priežastis, susijusias su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, šiuo atveju tai – žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga. Danijos pozicija išsamiau išaiškinta 2007 m. lapkričio 27 d. pateiktoje 2007 m. spalio 30 d. Danijos maisto instituto ataskaitoje ir kituose pirmiau 14 ir 16 konstatuojamosiose dalyse nurodytuose dokumentuose. |
| --- | --- |

(26)

Vadovaujantis 95 straipsnio 4 dalimi pranešimas papildytas nurodant priežastis, susijusias su 30 straipsnyje nurodytu vienu ar daugiau pagrindinių poreikių arba priežastis, susijusias su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, šiuo atveju tai – žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga. Danijos pozicija išsamiau išaiškinta 2007 m. lapkričio 27 d. pateiktoje 2007 m. spalio 30 d. Danijos maisto instituto ataskaitoje ir kituose pirmiau 14 ir 16 konstatuojamosiose dalyse nurodytuose dokumentuose.

| (27) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad Danijos pateiktas prašymas dėl leidimo toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų naudojimo mėsoje ir mėsos produktuose pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį yra priimtinas. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad Danijos pateiktas prašymas dėl leidimo toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų naudojimo mėsoje ir mėsos produktuose pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį yra priimtinas.

2.   PRAŠYMO PAGRĮSTUMO VERTINIMAS

| (28) | Vadovaujantis EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi ir 6 dalies pirmąja pastraipa, Komisija turi įsitikinti, kad laikomasi visų šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis valstybei narei suteikiama galimybė išlaikyti savo nacionalines nuostatas, nukrypstančias nuo Bendrijos suderinimo priemonių. |
| --- | --- |

(28)

Vadovaujantis EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi ir 6 dalies pirmąja pastraipa, Komisija turi įsitikinti, kad laikomasi visų šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis valstybei narei suteikiama galimybė išlaikyti savo nacionalines nuostatas, nukrypstančias nuo Bendrijos suderinimo priemonių.

| (29) | Komisija visų pirma turi įvertinti, ar nacionalinės nuostatos yra pagrįstos 30 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis ir neviršija teisėtam tikslui pasiekti būtinų priemonių ribos. Be to, jeigu Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos atitinka minėtas sąlygas, ji turi pagal 95 straipsnio 6 dalį patikrinti, ar nacionalinės priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(29)

Komisija visų pirma turi įvertinti, ar nacionalinės nuostatos yra pagrįstos 30 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis ir neviršija teisėtam tikslui pasiekti būtinų priemonių ribos. Be to, jeigu Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos atitinka minėtas sąlygas, ji turi pagal 95 straipsnio 6 dalį patikrinti, ar nacionalinės priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

| (30) | Reikia pažymėti, kad, atsižvelgiant į EB sutarties 95 straipsnio 6 dalyje nustatytus terminus, Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės priemonės, apie kurias pranešta pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi visų pirma remtis priežastimis, apie kurias pranešė valstybė narė. Tai reiškia, kad, remiantis Sutarties nuostatomis, pareiga įrodyti nacionalinių nuostatų pagrįstumą tenka prašymą pateikusiai ir nuostatas išlaikyti norinčiai valstybei narei. Atsižvelgiant į EB sutarties 95 straipsnio 4 ir 6 dalyje nurodytus terminus, visų pirma griežtą sprendimo priėmimo terminą, Komisija turi apsiriboti prašymą pateikusios valstybės narės pateiktos informacijos tinkamumo analize ir neturi pati ieškoti galimų pagrindžiančių priežasčių. |
| --- | --- |

(30)

Reikia pažymėti, kad, atsižvelgiant į EB sutarties 95 straipsnio 6 dalyje nustatytus terminus, Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės priemonės, apie kurias pranešta pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi visų pirma remtis priežastimis, apie kurias pranešė valstybė narė. Tai reiškia, kad, remiantis Sutarties nuostatomis, pareiga įrodyti nacionalinių nuostatų pagrįstumą tenka prašymą pateikusiai ir nuostatas išlaikyti norinčiai valstybei narei. Atsižvelgiant į EB sutarties 95 straipsnio 4 ir 6 dalyje nurodytus terminus, visų pirma griežtą sprendimo priėmimo terminą, Komisija turi apsiriboti prašymą pateikusios valstybės narės pateiktos informacijos tinkamumo analize ir neturi pati ieškoti galimų pagrindžiančių priežasčių.

| (31) | Tačiau jeigu Komisija turi informacijos, dėl kurios Bendrijos suderinimo priemonė, nuo kurios nukrypsta nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, turėtų būti persvarstyta, ji gali atsižvelgti į tokią informaciją vertindama tokias nacionalines nuostatas. |
| --- | --- |

(31)

Tačiau jeigu Komisija turi informacijos, dėl kurios Bendrijos suderinimo priemonė, nuo kurios nukrypsta nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, turėtų būti persvarstyta, ji gali atsižvelgti į tokią informaciją vertindama tokias nacionalines nuostatas.

2.1.   DANIJOS POZICIJA

| (32) | Danijos Karalystė teigia, kad jos teisės aktais užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygis, kadangi nustatyti mažesni didžiausi E 249 (kalio nitrito) ir E 250 (natrio nitrito) kiekiai, nei analogiški Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti kiekiai, be to, neleidžiama tiekti rinkai tradicinių mėsos produktų, į kuriuos dedamų kiekių neįmanoma nustatyti. Danija mano, kad jos nuostatos visiškai atitinka 1990 ir 1995 m. Maisto produktų mokslinio komiteto (MPMK) rekomendacijas ir 2003 m. lapkričio 26 d. Europos maisto saugos tarnybos (EMST) nuomonę, kadangi jos nuostatose nėra didžiausių „įdedamų kiekių“, priešpriešinamų liekamiesiems kiekiams, nustatymo principo išimčių, o nustatomi didžiausi atskiroms mėsos produktų grupėms taikomi kiekiai yra labiau diferencijuoti. |
| --- | --- |

(32)

Danijos Karalystė teigia, kad jos teisės aktais užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygis, kadangi nustatyti mažesni didžiausi E 249 (kalio nitrito) ir E 250 (natrio nitrito) kiekiai, nei analogiški Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti kiekiai, be to, neleidžiama tiekti rinkai tradicinių mėsos produktų, į kuriuos dedamų kiekių neįmanoma nustatyti. Danija mano, kad jos nuostatos visiškai atitinka 1990 ir 1995 m. Maisto produktų mokslinio komiteto (MPMK) rekomendacijas ir 2003 m. lapkričio 26 d. Europos maisto saugos tarnybos (EMST) nuomonę, kadangi jos nuostatose nėra didžiausių „įdedamų kiekių“, priešpriešinamų liekamiesiems kiekiams, nustatymo principo išimčių, o nustatomi didžiausi atskiroms mėsos produktų grupėms taikomi kiekiai yra labiau diferencijuoti.

| (33) | Danija pripažįsta, kad tam tikrais aspektais Direktyva 2006/52/EB atitinka MPMK ir EMST rekomendacijas, visų pirma tuo aspektu, kad joje, skirtingai nei pirmosios redakcijos Direktyvoje 95/2/EB, nustatomi „didžiausi įdedami kiekiai“, o ne liekamieji kiekiai ar „nurodyti įdedami kiekiai“. Tačiau ji kritiškai vertina tai, kad yra šio principo išimčių, todėl reglamentuojamas liekamasis kiekis įvairiuose tradiciniu būdu gaminamuose mėsos produktuose, ir mano, kad tai gali kelti pavojų žmonių sveikatai. Danija pabrėžė, kad liekamųjų nitritų koncentracija – tai labai netikslus įdėtų nitritų kiekio rodiklis, ir pagrindė tai tyrimais, kurių metu atskleista, jog liekamieji kiekiai gali net slėpti ypatingai didelį įdedamų nitritų kiekį, o dėl to susidaro nenuspėjamai daug N-nitrozo junginių. |
| --- | --- |

(33)

Danija pripažįsta, kad tam tikrais aspektais Direktyva 2006/52/EB atitinka MPMK ir EMST rekomendacijas, visų pirma tuo aspektu, kad joje, skirtingai nei pirmosios redakcijos Direktyvoje 95/2/EB, nustatomi „didžiausi įdedami kiekiai“, o ne liekamieji kiekiai ar „nurodyti įdedami kiekiai“. Tačiau ji kritiškai vertina tai, kad yra šio principo išimčių, todėl reglamentuojamas liekamasis kiekis įvairiuose tradiciniu būdu gaminamuose mėsos produktuose, ir mano, kad tai gali kelti pavojų žmonių sveikatai. Danija pabrėžė, kad liekamųjų nitritų koncentracija – tai labai netikslus įdėtų nitritų kiekio rodiklis, ir pagrindė tai tyrimais, kurių metu atskleista, jog liekamieji kiekiai gali net slėpti ypatingai didelį įdedamų nitritų kiekį, o dėl to susidaro nenuspėjamai daug N-nitrozo junginių.

| (34) | Danija taip pat pabrėžė, kad dėl nitritų mėsos produktuose susidarantys nitrozminai yra genotoksiški ir kancerogeniški, todėl turi būti leidžiama naudoti tik tiek nitritų, kiek yra būtina. Danija mano, kad Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi įdedami kiekiai, atsižvelgiant į sveikatą, yra per dideli, o technologinis tokių kiekių poreikis nėra pagrįstas dokumentais. Danija tvirtina, kad, remiantis Bendrijos mokslinių tarnybų rekomendacijomis, Clostridium botulinum dauginimąsi galima nuslopinti laikantis 50–150 mg/kg nitritų kiekio ribų ir nustačius konkrečias atskirų kategorijų mėsos produktams taikomas ribines vertes atsižvelgiant į moksliškai pagrįstus poreikius. |
| --- | --- |

(34)

Danija taip pat pabrėžė, kad dėl nitritų mėsos produktuose susidarantys nitrozminai yra genotoksiški ir kancerogeniški, todėl turi būti leidžiama naudoti tik tiek nitritų, kiek yra būtina. Danija mano, kad Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi įdedami kiekiai, atsižvelgiant į sveikatą, yra per dideli, o technologinis tokių kiekių poreikis nėra pagrįstas dokumentais. Danija tvirtina, kad, remiantis Bendrijos mokslinių tarnybų rekomendacijomis, Clostridium botulinum dauginimąsi galima nuslopinti laikantis 50–150 mg/kg nitritų kiekio ribų ir nustačius konkrečias atskirų kategorijų mėsos produktams taikomas ribines vertes atsižvelgiant į moksliškai pagrįstus poreikius.

| (35) | Kadangi apie 90 % Danijoje suvartojamų sūdytų mėsos produktų sudaro produktai, kuriems taikomas 60 mg/kg didžiausias įdedamų nitritų kiekis, Danija nurodė, kad bendras ribinės vertės padidinimas iki 150 mg/kg visiems sūdytiems mėsos produktams galėtų padidinti nitritų vartojimą Danijoje 2,3–2,4 karto, o tai gali padidinti atitinkamą su maistu gaunamų iš anksto susidariusių nitrozaminų kiekį. |
| --- | --- |

(35)

Kadangi apie 90 % Danijoje suvartojamų sūdytų mėsos produktų sudaro produktai, kuriems taikomas 60 mg/kg didžiausias įdedamų nitritų kiekis, Danija nurodė, kad bendras ribinės vertės padidinimas iki 150 mg/kg visiems sūdytiems mėsos produktams galėtų padidinti nitritų vartojimą Danijoje 2,3–2,4 karto, o tai gali padidinti atitinkamą su maistu gaunamų iš anksto susidariusių nitrozaminų kiekį.

| (36) | Danija pabrėžė, jog jos taisyklėse nustatyti mažesni leidžiamų dėti nitritų kiekiai galioja jau daug metų, bet jų pakako užkirsti kelią botulizmui. Danijos Vyriausybė atkreipė dėmesį į tai, kad dėl šių taisyklių niekada nekilo problemų, susijusių su atitinkamų produktų konservavimu, o nuo dešrų kilusių apsinuodijimo maistu atvejų, palyginus su kitomis valstybėmis narėmis, yra labai mažai. Ji nurodė, kad botulizmo atvejų pasitaikė mažiau nei daugumoje kitų valstybių narių. 1999 m. sausio mėn. Europos užkrečiamųjų ligų biuletenyje Eurosurveillance, kuris yra skirtas botulizmui Europoje, nurodyta, kad botulizmas Danijoje pasitaikė labai retai. Danijos sveikatos priežiūros institucijos Statens Serum Institute interneto svetainėje nurodyta, kad nuo 1980 m. Danijoje nustatyta tik 5 botulizmo atvejai, ir nė vienas jų nekilo dėl mėsos produktų vartojimo. |
| --- | --- |

(36)

Danija pabrėžė, jog jos taisyklėse nustatyti mažesni leidžiamų dėti nitritų kiekiai galioja jau daug metų, bet jų pakako užkirsti kelią botulizmui. Danijos Vyriausybė atkreipė dėmesį į tai, kad dėl šių taisyklių niekada nekilo problemų, susijusių su atitinkamų produktų konservavimu, o nuo dešrų kilusių apsinuodijimo maistu atvejų, palyginus su kitomis valstybėmis narėmis, yra labai mažai. Ji nurodė, kad botulizmo atvejų pasitaikė mažiau nei daugumoje kitų valstybių narių. 1999 m. sausio mėn. Europos užkrečiamųjų ligų biuletenyje Eurosurveillance, kuris yra skirtas botulizmui Europoje, nurodyta, kad botulizmas Danijoje pasitaikė labai retai. Danijos sveikatos priežiūros institucijos Statens Serum Institute interneto svetainėje nurodyta, kad nuo 1980 m. Danijoje nustatyta tik 5 botulizmo atvejai, ir nė vienas jų nekilo dėl mėsos produktų vartojimo.

| (37) | Be to, Danija mano, kad jos nuostatos dėl nitritų nesudarys kliūčių prekybai, ir pateikė skaičius, iš kurių galima daryti išvadą, kad mėsos produktai iš kitų valstybių narių importuojami ir importas pastaraisiais metais netgi auga. |
| --- | --- |

(37)

Be to, Danija mano, kad jos nuostatos dėl nitritų nesudarys kliūčių prekybai, ir pateikė skaičius, iš kurių galima daryti išvadą, kad mėsos produktai iš kitų valstybių narių importuojami ir importas pastaraisiais metais netgi auga.

| (38) | Apibendrinant galima pasakyti, kad, Danijos nuomone, sumažinti už Direktyvos 2006/52/EB reikalavimų slypinčią nitrozaminų poveikio žmonių sveikatai keliamą riziką, toliau taikant galiojančius jos teisės aktus yra teisėta. |
| --- | --- |

(38)

Apibendrinant galima pasakyti, kad, Danijos nuomone, sumažinti už Direktyvos 2006/52/EB reikalavimų slypinčią nitrozaminų poveikio žmonių sveikatai keliamą riziką, toliau taikant galiojančius jos teisės aktus yra teisėta.

2.2.   DANIJOS POZICIJOS VERTINIMAS

2.2.1.   Pagrindimas 30 straipsnyje nurodytų pagrindinių poreikių priežastimis

| (39) | Danijos teisės aktais siekiama užtikrinti kuo aukštesnį žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygį, atsižvelgiant į nitritų ir galimo nitrozaminų susidarymo mėsos produktuose poveikį, nustatant mažesnius didžiausius įdedamų nitritų kiekius, taikomus daugeliui mėsos produktų, ir neleidžiant tiekti rinkai produktų, jeigu galima nustatyti tik jų liekamuosius didžiausius kiekius. |
| --- | --- |

(39)

Danijos teisės aktais siekiama užtikrinti kuo aukštesnį žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygį, atsižvelgiant į nitritų ir galimo nitrozaminų susidarymo mėsos produktuose poveikį, nustatant mažesnius didžiausius įdedamų nitritų kiekius, taikomus daugeliui mėsos produktų, ir neleidžiant tiekti rinkai produktų, jeigu galima nustatyti tik jų liekamuosius didžiausius kiekius.

| (40) | Vertinant, ar dabartiniai Danijos teisės aktai yra tinkami ir būtini siekiant minėto tikslo, reikia atsižvelgti į daug veiksnių. Visų pirma reikia pasverti dvejopo pobūdžio riziką sveikatai – viena kyla dėl nitrozaminų mėsos produktuose, kita – dėl mikrobiologinės mėsos produktų saugos. Pastarasis aspektas – tai ne vien tik technologinis poreikis, bet ir labai sveikatai svarbus aspektas. Nors ir pripažįstama, kad nitritų kiekis mėsos produktuose turėtų būti ribojamas, mažesnis nitritų kiekis mėsos produktuose savaime nereikš geresnės žmonių sveikatos apsaugos. Atitinkamose MPMK ir EMST nuomonėse tvirtinama, kad tinkamiausias nitritų kiekis priklauso nuo daugelio veiksnių, kaip antai druskos kiekio, drėgmės, pH, produkto laikymo termino, higienos, temperatūros kontrolės ir t. t. |
| --- | --- |

(40)

Vertinant, ar dabartiniai Danijos teisės aktai yra tinkami ir būtini siekiant minėto tikslo, reikia atsižvelgti į daug veiksnių. Visų pirma reikia pasverti dvejopo pobūdžio riziką sveikatai – viena kyla dėl nitrozaminų mėsos produktuose, kita – dėl mikrobiologinės mėsos produktų saugos. Pastarasis aspektas – tai ne vien tik technologinis poreikis, bet ir labai sveikatai svarbus aspektas. Nors ir pripažįstama, kad nitritų kiekis mėsos produktuose turėtų būti ribojamas, mažesnis nitritų kiekis mėsos produktuose savaime nereikš geresnės žmonių sveikatos apsaugos. Atitinkamose MPMK ir EMST nuomonėse tvirtinama, kad tinkamiausias nitritų kiekis priklauso nuo daugelio veiksnių, kaip antai druskos kiekio, drėgmės, pH, produkto laikymo termino, higienos, temperatūros kontrolės ir t. t.

| (41) | Atsižvelgdama į pirmiau ir 9 bei 10 konstatuojamosios dalyje išdėstytus svarstymus, Komisija mano, kad, atsižvelgiant į mėsos produktų visoje Bendrijoje įvairovę, Direktyvoje 2006/52/EB išlaikyta tinkama pusiausvyra tarp dviejų vienas kitam prieštaraujančių pavojų sveikatai. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgdama į pirmiau ir 9 bei 10 konstatuojamosios dalyje išdėstytus svarstymus, Komisija mano, kad, atsižvelgiant į mėsos produktų visoje Bendrijoje įvairovę, Direktyvoje 2006/52/EB išlaikyta tinkama pusiausvyra tarp dviejų vienas kitam prieštaraujančių pavojų sveikatai.

| (42) | Kita vertus, Komisija turi įvertinti specifinį Danijos teisės aktų leidėjo pasirinkimą ir su jau seniai galiojančiomis taisyklėmis susijusią patirtį. Danija, pateikusi apsinuodijimų mėsos produktais, ypač botulizmo, atvejų statistiką, įrodė, kad ji savo nacionaliniais teisės aktais iki šiol pasiekė patenkinamų rezultatų. Šie duomenys rodo, kad Danijos teisės aktais nustatytų didžiausių kiekių pakanka dabar Danijoje gaminamų mėsos produktų ir Danijoje naudojamų gamybos būdų mikrobiologinei saugai užtikrinti. |
| --- | --- |

(42)

Kita vertus, Komisija turi įvertinti specifinį Danijos teisės aktų leidėjo pasirinkimą ir su jau seniai galiojančiomis taisyklėmis susijusią patirtį. Danija, pateikusi apsinuodijimų mėsos produktais, ypač botulizmo, atvejų statistiką, įrodė, kad ji savo nacionaliniais teisės aktais iki šiol pasiekė patenkinamų rezultatų. Šie duomenys rodo, kad Danijos teisės aktais nustatytų didžiausių kiekių pakanka dabar Danijoje gaminamų mėsos produktų ir Danijoje naudojamų gamybos būdų mikrobiologinei saugai užtikrinti.

| (43) | Komisija pažymi, kad Danijos teisės aktai atitinka atitinkamas Bendrijos mokslinių tarnybų mokslines nuomones. Jie pagrįsti didžiausiais įdedamais kiekiais ir nustatyti atsižvelgiant į šiose nuomonėse nurodytas įdedamų nitrito kiekių ribas, t. y. 50–150 mg/kg. Be to, Danija nustatė konkretesnius nei Direktyvoje atskirų grupių mėsos produktams taikomus kiekius, atsižvelgdama į Danijoje dominuojančius mėsos produktų tipus ir gamybos būdus. |
| --- | --- |

(43)

Komisija pažymi, kad Danijos teisės aktai atitinka atitinkamas Bendrijos mokslinių tarnybų mokslines nuomones. Jie pagrįsti didžiausiais įdedamais kiekiais ir nustatyti atsižvelgiant į šiose nuomonėse nurodytas įdedamų nitrito kiekių ribas, t. y. 50–150 mg/kg. Be to, Danija nustatė konkretesnius nei Direktyvoje atskirų grupių mėsos produktams taikomus kiekius, atsižvelgdama į Danijoje dominuojančius mėsos produktų tipus ir gamybos būdus.

| (44) | Atsižvelgiant į Danijos pateiktą informaciją galima laikyti, kad didžioji dalis – apie 90 % – Danijos gyventojų suvartojamų mėsos produktų yra tokie mėsos produktai, kuriems šiuo metu taikoma 60 mg/kg riba, kurią reikėtų pakeisti 100 ar 150 mg/kg riba. Kadangi Danijos, kaip ir kitų valstybių narių, gamintojai neprivalėtų padidinti dabar į produktus dedamų nitritų kiekių, kad pasiektų Direktyvoje 2006/52/EB nurodytus didžiausius kiekius, mažai tikėtina, kad mėsos produktų nitritų poveikis Danijos gyventojams padidėtų tiek, kiek prognozuoja Danija, t. y. 2,3–2,4 kartus. Tačiau visgi negalima atmesti prielaidos, kad dabartinis poveikis Danijos gyventojams padidėtų. |
| --- | --- |

(44)

Atsižvelgiant į Danijos pateiktą informaciją galima laikyti, kad didžioji dalis – apie 90 % – Danijos gyventojų suvartojamų mėsos produktų yra tokie mėsos produktai, kuriems šiuo metu taikoma 60 mg/kg riba, kurią reikėtų pakeisti 100 ar 150 mg/kg riba. Kadangi Danijos, kaip ir kitų valstybių narių, gamintojai neprivalėtų padidinti dabar į produktus dedamų nitritų kiekių, kad pasiektų Direktyvoje 2006/52/EB nurodytus didžiausius kiekius, mažai tikėtina, kad mėsos produktų nitritų poveikis Danijos gyventojams padidėtų tiek, kiek prognozuoja Danija, t. y. 2,3–2,4 kartus. Tačiau visgi negalima atmesti prielaidos, kad dabartinis poveikis Danijos gyventojams padidėtų.

| (45) | Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad prašymas išlaikyti griežtesnes nei Direktyvos 2006/52/EB priemones laikinai gali būti priimtinas dėl Danijos visuomenės sveikatos sumetimų. |
| --- | --- |

(45)

Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad prašymas išlaikyti griežtesnes nei Direktyvos 2006/52/EB priemones laikinai gali būti priimtinas dėl Danijos visuomenės sveikatos sumetimų.

2.2.2.   Savavališkų diskriminacijos priemonių, užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimo ar vidaus rinkos veikimo kliūties nebuvimas

2.2.2.1.   Savavališkų diskriminacijos priemonių nebuvimas

| (46) | 95 straipsnio 6 dalimi Komisija įpareigota patikrinti, ar numatytos priemonės nėra savavališka diskriminacija. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai. |
| --- | --- |

(46)

95 straipsnio 6 dalimi Komisija įpareigota patikrinti, ar numatytos priemonės nėra savavališka diskriminacija. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai.

| (47) | Danijos nacionalinės taisyklės taikomos tiek šalyje, tiek kitose valstybėse narėse pagamintiems produktams. Jeigu nėra įrodymų, kad yra kitaip, galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė. |
| --- | --- |

(47)

Danijos nacionalinės taisyklės taikomos tiek šalyje, tiek kitose valstybėse narėse pagamintiems produktams. Jeigu nėra įrodymų, kad yra kitaip, galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė.

2.2.2.2.   Užslėpto prekybos apribojimo nebuvimas

| (48) | Nacionalinės nuostatos, kuriomis labiau nei Bendrijos direktyva ribojamas produktų naudojimas, paprastai yra prekybos kliūtis, kadangi teisėtai likusioje Bendrijos dalyje rinkai tiekiami ir naudojami produktai dėl naudojimo apribojimų negali būti tiekiami atitinkamos valstybės narės rinkai. EB sutarties 95 straipsnio 6 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos yra skirtos neliesti dėl netinkamų priežasčių taikyti 4 ir 5 šio straipsnio dalyse nustatytais kriterijais pagrįstų apribojimų, kurie būtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. tai būtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė. |
| --- | --- |

(48)

Nacionalinės nuostatos, kuriomis labiau nei Bendrijos direktyva ribojamas produktų naudojimas, paprastai yra prekybos kliūtis, kadangi teisėtai likusioje Bendrijos dalyje rinkai tiekiami ir naudojami produktai dėl naudojimo apribojimų negali būti tiekiami atitinkamos valstybės narės rinkai. EB sutarties 95 straipsnio 6 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos yra skirtos neliesti dėl netinkamų priežasčių taikyti 4 ir 5 šio straipsnio dalyse nustatytais kriterijais pagrįstų apribojimų, kurie būtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. tai būtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė.

| (49) | Kadangi Danijos taisyklėmis nustatomos griežtesnės nitritų dėjimo į mėsos produktus normos taikomos ir verslo subjektams kitose valstybėse narėse ar teritorijose, kuriose galioja kitos suderintos taisyklės, Danijos taisyklės gali būti užslėptas prekybos apribojimas arba vidaus rinkos veikimo kliūtis. Tačiau visgi pripažįstama, kad EB sutarties 95 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga vidaus rinkos kliūtis. Danija pateikė skaičių, kurie rodo, kad, nepaisant nacionalinių teisės aktų, mėsos produktai iš kitų valstybių narių importuojami, o pastaraisiais metais importas augo. |
| --- | --- |

(49)

Kadangi Danijos taisyklėmis nustatomos griežtesnės nitritų dėjimo į mėsos produktus normos taikomos ir verslo subjektams kitose valstybėse narėse ar teritorijose, kuriose galioja kitos suderintos taisyklės, Danijos taisyklės gali būti užslėptas prekybos apribojimas arba vidaus rinkos veikimo kliūtis. Tačiau visgi pripažįstama, kad EB sutarties 95 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga vidaus rinkos kliūtis. Danija pateikė skaičių, kurie rodo, kad, nepaisant nacionalinių teisės aktų, mėsos produktai iš kitų valstybių narių importuojami, o pastaraisiais metais importas augo.

| (50) | Kadangi nėra įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš esmės yra priemonė, skirta apsaugoti nacionalinę pramonę, galima daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas. |
| --- | --- |

(50)

Kadangi nėra įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš esmės yra priemonė, skirta apsaugoti nacionalinę pramonę, galima daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas.

2.2.2.3.   Vidaus rinkos veikimo kliūties nebuvimas

| (51) | Ši sąlyga negali būti aiškinama kaip trukdanti tvirtinti nacionalines priemones, kurios gali turėti poveikio vidaus rinkos veikimui. Iš esmės bet kuri nuo derinimo priemonės nukrypstanti nacionalinė priemonė, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, iš esmės yra priemonė, kuri gali turėti poveikio vidaus rinkai. Todėl, siekiant, kad ir toliau būtų naudinga taikyti EB sutarties 95 straipsnyje numatytą procedūrą, atsižvelgiant į 95 straipsnio 6 dalį, kliūties vidaus rinkai veikti sąvoka turi būti suprantama kaip neproporcingas poveikis siekiamam tikslui. |
| --- | --- |

(51)

Ši sąlyga negali būti aiškinama kaip trukdanti tvirtinti nacionalines priemones, kurios gali turėti poveikio vidaus rinkos veikimui. Iš esmės bet kuri nuo derinimo priemonės nukrypstanti nacionalinė priemonė, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, iš esmės yra priemonė, kuri gali turėti poveikio vidaus rinkai. Todėl, siekiant, kad ir toliau būtų naudinga taikyti EB sutarties 95 straipsnyje numatytą procedūrą, atsižvelgiant į 95 straipsnio 6 dalį, kliūties vidaus rinkai veikti sąvoka turi būti suprantama kaip neproporcingas poveikis siekiamam tikslui.

| (52) | Atsižvelgiant į Danijos Vyriausybės nurodytą su mažesniu nitritų mėsos produktuose poveikiu susijusią naudą sveikatai, į tai, kad, remiantis dabar turimais skaičiais, poveikio prekybai nėra arba jis yra labai mažas, ir į tai, kad taisyklės nėra neproporcingos, jos nėra vidaus rinkos veikimo kliūtis pagal EB sutarties 95 straipsnio 6 dalį, Komisija mano, kad taisyklės, apie kurias pranešė Danija, gali būti laikinai ir toliau taikomos dėl su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga susijusių priežasčių. |
| --- | --- |

(52)

Atsižvelgiant į Danijos Vyriausybės nurodytą su mažesniu nitritų mėsos produktuose poveikiu susijusią naudą sveikatai, į tai, kad, remiantis dabar turimais skaičiais, poveikio prekybai nėra arba jis yra labai mažas, ir į tai, kad taisyklės nėra neproporcingos, jos nėra vidaus rinkos veikimo kliūtis pagal EB sutarties 95 straipsnio 6 dalį, Komisija mano, kad taisyklės, apie kurias pranešė Danija, gali būti laikinai ir toliau taikomos dėl su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga susijusių priežasčių.

| (53) | Atsižvelgdama į šią analizę Komisija mano, kad sąlyga dėl vidaus rinkos veikimo kliūties nebuvimo yra įgyvendinta. |
| --- | --- |

(53)

Atsižvelgdama į šią analizę Komisija mano, kad sąlyga dėl vidaus rinkos veikimo kliūties nebuvimo yra įgyvendinta.

2.2.3.   Laiko apribojimai

| (54) | Pirmiau išdėstytos išvados pagrįstos dabar turima informacija, visų pirma – skaičiais, kurie rodo, kad Danija sugebėjo kontroliuoti botulizmą nepaisant nedidelių į tam tikrų tipų mėsos produktus dedamų nitritų kiekių, o prekyba nebuvo neproporcingai trikdoma. |
| --- | --- |

(54)

Pirmiau išdėstytos išvados pagrįstos dabar turima informacija, visų pirma – skaičiais, kurie rodo, kad Danija sugebėjo kontroliuoti botulizmą nepaisant nedidelių į tam tikrų tipų mėsos produktus dedamų nitritų kiekių, o prekyba nebuvo neproporcingai trikdoma.

| (55) | Kitas svarbus veiksnys yra Danijoje suvartojamų mėsos produktų, kuriems taikant Direktyvą 2006/52/EB nitritų, o kartu ir nitrozaminų poveikis Danijos gyventojams galėtų išaugti, dalis. |
| --- | --- |

(55)

Kitas svarbus veiksnys yra Danijoje suvartojamų mėsos produktų, kuriems taikant Direktyvą 2006/52/EB nitritų, o kartu ir nitrozaminų poveikis Danijos gyventojams galėtų išaugti, dalis.

| (56) | Kadangi neįmanoma tiksliai nustatyti, kurie iš šių veiksnių laikui bėgant ženkliai pasikeis, Komisija mano, kad padėtį, remiantis atnaujinta informacija, derėtų persvarstyti ne vėliau kaip po dvejų metų. |
| --- | --- |

(56)

Kadangi neįmanoma tiksliai nustatyti, kurie iš šių veiksnių laikui bėgant ženkliai pasikeis, Komisija mano, kad padėtį, remiantis atnaujinta informacija, derėtų persvarstyti ne vėliau kaip po dvejų metų.

| (57) | Per dvejus metus Danijos Vyriausybė galės laiku pateikti atnaujintą prašymą ir pateikti svarbius duomenis, susijusius su tuo, kad Direktyvoje 2006/52/EB nustatytų kiekių taikymas neleidžia pasiekti tinkamo apsaugos lygio ir gali kelti nepriimtiną riziką žmonių sveikatai. |
| --- | --- |

(57)

Per dvejus metus Danijos Vyriausybė galės laiku pateikti atnaujintą prašymą ir pateikti svarbius duomenis, susijusius su tuo, kad Direktyvoje 2006/52/EB nustatytų kiekių taikymas neleidžia pasiekti tinkamo apsaugos lygio ir gali kelti nepriimtiną riziką žmonių sveikatai.

| (58) | Kad galėtų pateikti tokius duomenis, Danija turės stebėti padėtį, visų pirmą susijusią su botulizmo kontrole ir mėsos produktų, kuriems taikoma 60 mg/kg riba, suvartojimo visoje Danijoje dalį tarp visų suvartojamų mėsos produktų, o taip pat kitus su normalia mityba susijusius svarbius rizikos veiksnius ir mėsos produktų importą iš kitų valstybių narių. |
| --- | --- |

(58)

Kad galėtų pateikti tokius duomenis, Danija turės stebėti padėtį, visų pirmą susijusią su botulizmo kontrole ir mėsos produktų, kuriems taikoma 60 mg/kg riba, suvartojimo visoje Danijoje dalį tarp visų suvartojamų mėsos produktų, o taip pat kitus su normalia mityba susijusius svarbius rizikos veiksnius ir mėsos produktų importą iš kitų valstybių narių.

| (59) | Atnaujintame prašyme Danija taip pat turės pateikti visą tolesnį nacionalinių nuostatų taikymą pagrindžiančią medžiagą. |
| --- | --- |

(59)

Atnaujintame prašyme Danija taip pat turės pateikti visą tolesnį nacionalinių nuostatų taikymą pagrindžiančią medžiagą.

| (60) | Per dvejų metų laikotarpį Komisija galės patikrinti ir išnagrinėti Direktyvos 2006/52/EB perkėlimą į kitų valstybių narių nacionalinę teisę ir iš naujo išnagrinėti Direktyvą 2006/52/EB pagal EB sutarties 95 straipsnio 7 dalį, įskaitant konsultacijas su valstybėmis narėmis ir EMST. |
| --- | --- |

(60)

Per dvejų metų laikotarpį Komisija galės patikrinti ir išnagrinėti Direktyvos 2006/52/EB perkėlimą į kitų valstybių narių nacionalinę teisę ir iš naujo išnagrinėti Direktyvą 2006/52/EB pagal EB sutarties 95 straipsnio 7 dalį, įskaitant konsultacijas su valstybėmis narėmis ir EMST.

| (61) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pirmiau nurodytos nacionalinės nuostatos gali būti patvirtintos ribotam laikui. Patvirtinta turėtų būti tokiam laikui, per kurį galima surinkti ir kruopščiai išnagrinėti reikiamą informaciją. Komisija mano, kad šiam tikslui reikalingas dvejų metų laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Po to sprendimas nustos galioti. |
| --- | --- |

(61)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pirmiau nurodytos nacionalinės nuostatos gali būti patvirtintos ribotam laikui. Patvirtinta turėtų būti tokiam laikui, per kurį galima surinkti ir kruopščiai išnagrinėti reikiamą informaciją. Komisija mano, kad šiam tikslui reikalingas dvejų metų laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Po to sprendimas nustos galioti.

| (62) | Danija ir toliau privalo perkelti kitas Direktyvos 2006/52/EB nuostatas į savo nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

(62)

Danija ir toliau privalo perkelti kitas Direktyvos 2006/52/EB nuostatas į savo nacionalinę teisę.

III.   IŠVADA

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus svarstymus ir į valstybių narių dėl Danijos pranešimo pateiktas pastabas, Komisija mano, kad 2007 m. lapkričio 23 d. Danijos pateiktą prašymą dėl su nitritų dėjimu į mėsą ir mėsos produktus susijusių nacionalinių nuostatų, kurios yra griežtesnės nei Direktyvos 2006/52/EB nuostatos, galima patvirtinti dvejiems metams nuo šio sprendimo priėmimo dienos, laukiant, kol Danijos valdžios institucijos įrodys, kad Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti kiekiai gali sukelti nepriimtiną riziką,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nacionalinės nuostatos dėl nitritų dėjimo į mėsą ir mėsos produktus, įtrauktos į 2005 m. sausio 11 d. įsakymą Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašas (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“), apie kuriuos Danijos Karalystė pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2007 m. lapkričio 21 d., yra patvirtinami.

2 straipsnis

Šis sprendimas galioja iki 2010 m. gegužės 23 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas yra skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 23 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 204, 2006 7 26, p. 10.

1

(2)  OL L 40, 1989 2 11, p. 27. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

2

(3)  OL L 61, 1995 3 18, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/52/EB (OL L 204, 2006 7 26, p. 10).

3

(4)  1990 m. spalio 19 d. nuomonė dėl nitratų ir nitritų. Europos Komisija, Mokslinio maisto produktų komiteto ataskaitos (dvidešimt šešta serija), p. 21.

4

(5)  1995 m. rugsėjo 22 d. nuomonė dėl nitratų ir nitritų. Europos Komisija, Mokslinio maisto produktų komiteto ataskaitos (dvidešimt aštunta serija), p. 1.

5

(6)  Komisijai paprašius pateikta Europos maisto saugos tarnybos Mokslinės biologinių pavojų komisijos nuomonė dėl nitritų ir (arba) nitratų poveikio mikrobiologinei mėsos produktų saugai. EMST leidinys (2003) 14, 1–34.

6

EMST leidinys

(7)  2003 m. kovo 20 d. sprendimas, visų pirma jo 10–115 punktai.

7

(8)  Direktyva 2006/52/EB su pataisymais, padarytais OL L 78, 2007 3 17, p. 32.

8

(9)  Žr. Įsakymo Nr. 22 dėl maisto priedų 13 dalį.

9

(10)  Žr. Įsakymo Nr. 22 20 dalį.

10

(11)  Nitritų naudojimas kųdboller ir leverpostej produktuose uždraustas Sprendimu 292/97/EB.

11

kųdboller

leverpostej

(12)  OL C 30, 2008 2 2, p. 5.

12

(13)  Be to, 2008 m. gegužės 1 d., t. y. praėjus Komisijos nustatytam terminui, Komisija gavo Airijos pastabas.

13

---

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/108 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/108

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. birželio 10 d.

dėl tam tikrų embrionų surinkimo ir embrionų gamybos grupių Australijoje, Kanadoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose, iš dalies keičiantis Sprendimą 2008/155/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2466)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/449/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1989 m. rugsėjo 25 d. Tarybos direktyvą 89/556/EEB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių Bendrijos vidaus prekybą galvijų embrionais ir jų importą iš trečiųjų šalių (1), ypač į jos 8 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. vasario 14 d. Komisijos sprendime 2008/155/EB dėl embrionų surinkimo ir embrionų gamybos grupių, patvirtintų trečiosiose šalyse importuoti galvijų embrionus į Bendriją, sąrašų sudarymo (2) nustatyta, kad valstybės narės gali importuoti embrionus tik iš tų trečiųjų šalių, kuriose juos surinko, apdorojo ir saugojo to sprendimo priedo sąrašuose nurodytos embrionų surinkimo ir gamybos grupės. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. vasario 14 d. Komisijos sprendime 2008/155/EB dėl embrionų surinkimo ir embrionų gamybos grupių, patvirtintų trečiosiose šalyse importuoti galvijų embrionus į Bendriją, sąrašų sudarymo (2) nustatyta, kad valstybės narės gali importuoti embrionus tik iš tų trečiųjų šalių, kuriose juos surinko, apdorojo ir saugojo to sprendimo priedo sąrašuose nurodytos embrionų surinkimo ir gamybos grupės.

| (2) | Australija paprašė išbraukti vieną embrionų surinkimo grupę iš šios šalies grupių sąrašo. |
| --- | --- |

(2)

Australija paprašė išbraukti vieną embrionų surinkimo grupę iš šios šalies grupių sąrašo.

| (3) | Kanada ir Jungtinės Amerikos Valstijos paprašė iš dalies pakeisti šių šalių sąrašą pataisant tam tikrų embrionų surinkimo grupių duomenis. |
| --- | --- |

(3)

Kanada ir Jungtinės Amerikos Valstijos paprašė iš dalies pakeisti šių šalių sąrašą pataisant tam tikrų embrionų surinkimo grupių duomenis.

| (4) | Kanada ir Jungtinės Amerikos Valstijos patikino, kad laikomasi Direktyvoje 89/556/EEB nustatytų atitinkamų taisyklių, o šių šalių veterinarijos tarnybos oficialiai patvirtino, kad tų embrionų surinkimo grupių surinktus embrionus galima eksportuoti į Bendriją. |
| --- | --- |

(4)

Kanada ir Jungtinės Amerikos Valstijos patikino, kad laikomasi Direktyvoje 89/556/EEB nustatytų atitinkamų taisyklių, o šių šalių veterinarijos tarnybos oficialiai patvirtino, kad tų embrionų surinkimo grupių surinktus embrionus galima eksportuoti į Bendriją.

| (5) | Todėl Sprendimą 2008/155/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Sprendimą 2008/155/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (6) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2008/155/EB priedas iš dalies pakeičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 10 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 302, 1989 10 19, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2006/60/EB (OL L 31, 2006 2 3, p. 24).

1

(2)  OL L 50, 2008 2 23, p. 51.

2

---

PRIEDAS

Sprendimo 2008/155/EB priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Australijos embrionų surinkimo grupei Nr. ETV0006 skirta eilutė išbraukiama. |
| --- | --- |

1)

Australijos embrionų surinkimo grupei Nr. ETV0006 skirta eilutė išbraukiama.

| 2) | Kanados embrionų surinkimo grupei Nr. E 1159 skirta eilutė pakeičiama taip:










  „CA | | E 1159
  E 1719 | | Clinique vétérinaire de Saint-Georges |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 555, rue 130ième Est |
| Saint-Georges de Beauce, Québec G5Y 2T4 |

2)

Kanados embrionų surinkimo grupei Nr. E 1159 skirta eilutė pakeičiama taip:

„CA

E 1159

E 1719

Clinique vétérinaire de Saint-Georges

555, rue 130ième Est

Saint-Georges de Beauce, Québec G5Y 2T4

Dr. Michel Donnelly

Dr. Clermont Roy“

| 3) | įterpiamos šios Kanadai skirtos eilutės:










  „CA | | E 1596 | | Optimum Genetics Ltd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4246 Albert Street, suite 407 |
| Regina, Saskatchewan S4S 3R9 |

3)

įterpiamos šios Kanadai skirtos eilutės:

„CA

E 1596

Optimum Genetics Ltd

4246 Albert Street, suite 407

Regina, Saskatchewan S4S 3R9

Dr. Stan Bychawski

CA

E 1020

| Progressive Dairy Techniques International Inc |
| --- |
| 1223 Cedar Creek Road, R.R. 4 |
| Cambridge, Ontario N1R 5S5 |

Progressive Dairy Techniques International Inc

1223 Cedar Creek Road, R.R. 4

Cambridge, Ontario N1R 5S5

Dr. John C. Draper

CA

E 1732

| Aylmer Veterinary Clinic |
| --- |
| 421 Talbot St. West |
| Aylmer, Ontario N5H 1K8 |

Aylmer Veterinary Clinic

421 Talbot St. West

Aylmer, Ontario N5H 1K8

Dr. James Raddatz

CA

E 1680

| Oxford Bovine Veterinary Services |
| --- |
| 276311 27th Line, R.R. 3 |
| Lakeside, Ontario, N0M 2G0 |

Oxford Bovine Veterinary Services

276311 27th Line, R.R. 3

Lakeside, Ontario, N0M 2G0

Dr. Frank Jongert“

| 4) | Jungtinių Amerikos Valstijų embrionų surinkimo grupei Nr. 99TX104 E874 skirta eilutė pakeičiama taip:










  „US | | 99TX104
  E1376 | | Ultimate Genetics/Camp Cooley |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rt 3 Box 745 |
| Franklin, TX 77856 |

4)

Jungtinių Amerikos Valstijų embrionų surinkimo grupei Nr. 99TX104 E874 skirta eilutė pakeičiama taip:

„US

99TX104

E1376

Ultimate Genetics/Camp Cooley

Rt 3 Box 745

Franklin, TX 77856

Dr. Dan Miller“

| 5) | Jungtinių Amerikos Valstijų embrionų surinkimo grupei Nr. 96TX088 E928 skirta eilutė pakeičiama taip:










  „US | | 96TX088
  E1376 | | Advanced Genetic Services |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 41402 OSR |
| Normangee, TX 77871 |

5)

Jungtinių Amerikos Valstijų embrionų surinkimo grupei Nr. 96TX088 E928 skirta eilutė pakeičiama taip:

„US

96TX088

E1376

Advanced Genetic Services

41402 OSR

Normangee, TX 77871

Dr. Dan Miller“

| 6) | įterpiamos šios Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtos eilutės:










  „US | | 08TX138
  E1376 | | Santa Elena Ranch |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 720 HWY 75 S |
| Madisonville, TX 77864 |

6)

įterpiamos šios Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtos eilutės:

„US

08TX138

E1376

Santa Elena Ranch

720 HWY 75 S

Madisonville, TX 77864

Dr. Dan Miller

US

08GA139

E795

| Troy Yoder |
| --- |
| 5979 HWY 26 |
| Montezuma, GA 31063 |

Troy Yoder

5979 HWY 26

Montezuma, GA 31063

Dr. Mitchell Parks“

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 17.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/110 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/110

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2008/450/BUSP

2008 m. birželio 16 d.

dėl Europos Sąjungos tolesnės paramos konflikto sprendimo procesui Gruzijoje/Pietų Osetijoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. birželio 27 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/439/BUSP dėl Europos Sąjungos tolesnio prisidėjimo prie konflikto sprendimo proceso Gruzijoje/Pietų Osetijoje (1), kurių galiojimas Bendraisiais veiksmais 2007/484/BUSP (2) buvo pratęstas iki 2007 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. birželio 27 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/439/BUSP dėl Europos Sąjungos tolesnio prisidėjimo prie konflikto sprendimo proceso Gruzijoje/Pietų Osetijoje (1), kurių galiojimas Bendraisiais veiksmais 2007/484/BUSP (2) buvo pratęstas iki 2007 m. gruodžio 31 d.

| (2) | ES parama, teikiama pagal Bendruosius veiksmus 2006/439/BUSP, sustiprino ES bei ESBO vaidmens veiksmingumą sprendžiant konfliktą Gruzijoje/Pietų Osetijoje. Visų pirma ES parama vykdant ESBO misiją Gruzijoje buvo veiksminga užtikrinant ESBO globojamų Gruzijos ir Pietų Osetijos atstovų nuolatinių sekretoriatų funkcionavimą ir sudarant palankias sąlygas Jungtinės kontrolės komisijos (JKK), kuri yra pagrindinis konflikto sprendimo proceso forumas, posėdžiams. |
| --- | --- |

(2)

ES parama, teikiama pagal Bendruosius veiksmus 2006/439/BUSP, sustiprino ES bei ESBO vaidmens veiksmingumą sprendžiant konfliktą Gruzijoje/Pietų Osetijoje. Visų pirma ES parama vykdant ESBO misiją Gruzijoje buvo veiksminga užtikrinant ESBO globojamų Gruzijos ir Pietų Osetijos atstovų nuolatinių sekretoriatų funkcionavimą ir sudarant palankias sąlygas Jungtinės kontrolės komisijos (JKK), kuri yra pagrindinis konflikto sprendimo proceso forumas, posėdžiams.

| (3) | ESBO paprašė ES toliau teikti paramą ir ES sutiko toliau teikti finansinę paramą konflikto sprendimo procesui. Finansinė parama daugiausia turėtų būti skiriama JKK posėdžiams, Iniciatyvinio komiteto posėdžiams dėl Ūkio atkūrimo programos bei atitinkamo informacinio biuletenio klausimais, seminarui pasitikėjimo stiprinimo tema ir teisėsaugos įstaigų atstovų posėdžiui. |
| --- | --- |

(3)

ESBO paprašė ES toliau teikti paramą ir ES sutiko toliau teikti finansinę paramą konflikto sprendimo procesui. Finansinė parama daugiausia turėtų būti skiriama JKK posėdžiams, Iniciatyvinio komiteto posėdžiams dėl Ūkio atkūrimo programos bei atitinkamo informacinio biuletenio klausimais, seminarui pasitikėjimo stiprinimo tema ir teisėsaugos įstaigų atstovų posėdžiui.

| (4) | Pagal šiuos bendruosius veiksmus ES teiktina parama papildo Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio (ESSĮ) Pietų Kaukaze, paskirto Bendraisiais veiksmais 2008/132/BUSP (3), veiklą, kurio įgaliojimai, inter alia, yra prisidėti prie konfliktų prevencijos, padėti išspręsti konfliktus ir sustiprinti Europos Sąjungos dialogą su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, susijusiais su tuo regionu, |
| --- | --- |

(4)

Pagal šiuos bendruosius veiksmus ES teiktina parama papildo Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio (ESSĮ) Pietų Kaukaze, paskirto Bendraisiais veiksmais 2008/132/BUSP (3), veiklą, kurio įgaliojimai, inter alia, yra prisidėti prie konfliktų prevencijos, padėti išspręsti konfliktus ir sustiprinti Europos Sąjungos dialogą su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, susijusiais su tuo regionu,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

1.   Europos Sąjunga teikia paramą konflikto sprendimo proceso Pietų Osetijoje sutvirtinimui.

2.   Šiuo tikslu Europos Sąjunga teikia paramą ESBO, skirtą finansuoti Jungtinę kontrolės komisiją ir kitų JKK struktūrų posėdžius.

3.   Europos Sąjunga teikia paramą ESBO, skirtą finansuoti Iniciatyvinio komiteto posėdžius ūkio atkūrimo programos klausimais, ūkio atkūrimo programos informaciniam biuleteniui, seminarui pasitikėjimo stiprinimo tema ir teisėsaugos įstaigų atstovų posėdžiui.

4.   Teikdama paramą tam tikroms pasitikėjimo stiprinimo priemonėms Gruzijoje, Europos Sąjunga, be kita ko, teikia paramą, skirtą surengti neoficialų JKK posėdį Briuselyje arba Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės sostinėje.

2 straipsnis

Pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda Tarybos Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis BUSP, atsako už šių bendrųjų veiksmų vykdymą, kad būtų įgyvendinti 1 straipsnyje išdėstyti jų tikslai.

3 straipsnis

1.   Pagal šiuos bendruosius veiksmus teikiamos finansinės paramos išmokėjimas yra siejamas su sąlyga, kad per 12 mėnesių nuo finansinio susitarimo, kurį turi sudaryti Komisija ir ESBO misija Gruzijoje, pradžios bus rengiami reguliarūs JKK ir kitų JKK struktūrų posėdžiai, vyks Iniciatyvinio komiteto posėdžiai ūkio atkūrimo programos klausimais ir bus išleistas programos informacinis biuletenis, bus surengtas seminaras pasitikėjimo stiprinimo tema, teisėsaugos įstaigų atstovų posėdis bei neformalus JKK posėdis Briuselyje arba Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės sostinėje. Ir Gruzija, ir Pietų Osetija turėtų akivaizdžiai stengtis siekti realios politinės pažangos, kad būtų pasiektas ilgalaikis ir taikus nesutarimų sprendimas.

2.   Komisijai patikima užduotis kontroliuoti ir vertinti ES finansinės paramos įgyvendinimą, pirmiausia atsižvelgiant į 1 dalyje nustatytas sąlygas. Tuo tikslu Komisija su ESBO misija Gruzijoje sudaro finansinį susitarimą dėl ES paramos, teikiamos kaip dotacija, naudojimo. Komisija taip pat užtikrina teisingą dotacijos naudojimą 1 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse nurodytiems tikslams.

3.   ESBO misija Gruzijoje atsakinga už misijos išlaidų apmokėjimą, JKK globojamų konferencijų organizavimą ir teisingą įrangos pirkimą bei perdavimą. Finansavimo susitarime nurodoma, kad ESBO misija Gruzijoje užtikrina ES paramos projektui pastebimumą ir kas ketvirtį teikia Komisijai projekto įgyvendinimo ataskaitas.

4.   Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su ESSĮ Pietų Kaukaze, palaiko glaudžius ryšius su ESBO misija Gruzijoje, siekdama stebėti ir įvertinti ES paramos poveikį.

5.   Komisija per pirmininkaujančią valstybę narę, kuriai padeda Tarybos Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis BUSP, Tarybai raštu pateikia šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimo ataskaitą. Ši ataskaita visų pirma grindžiama 3 dalyje nurodytomis kas ketvirtį teikiamomis ESBO misijos Gruzijoje ataskaitomis.

4 straipsnis

1.   1 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse nurodytos ES paramos finansavimo riba yra 223 000 EUR.

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos administruojamos pagal Europos bendrijos procedūras ir taisykles, taikomos Europos Sąjungos bendrajam biudžetui.

5 straipsnis

1.   Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

Jie taikomi iki 2009 m. birželio 16 d.

2.   Šie bendrieji veiksmai peržiūrimi praėjus dešimčiai mėnesių nuo jų įsigaliojimo. Tuo tikslu ESSĮ Pietų Kaukaze bendradarbiaudamas su Komisija įvertina tolesnės paramos konflikto sprendimui Gruzijoje/Pietų Osetijoje poreikį ir prireikus pateikia rekomendacijas Tarybai.

6 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge, 2008 m. birželio 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. RUPEL

---

(1)  OL L 174, 2006 6 28, p. 9.

1

(2)  OL L 181, 2007 7 11, p. 14.

2

(3)  OL L 43, 2008 2 19, p. 30.

3

---