# Uradni list L 319/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 319 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 576. november 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 319

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 576. november 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1195/2014 z dne 29. oktobra 2014 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1196/2014 z dne 30. oktobra 2014 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 808/2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (
  1
  ) | 36 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1197/2014 z dne 5. novembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 55 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1195/2014 z dne 29. oktobra 2014 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1196/2014 z dne 30. oktobra 2014 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 808/2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (
  1
  )

1

36

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1197/2014 z dne 5. novembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 6.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1195/2014

z dne 29. oktobra 2014

o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 12 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 15. februarja 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“) na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 597/2009 („osnovna uredba“) napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije („zadevna država“) v Unijo. Popravek obvestila o začetku je bil 4. septembra 2014 (3) objavljen v Uradnem listu. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 15. februarja 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“) na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 597/2009 („osnovna uredba“) napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije („zadevna država“) v Unijo. Popravek obvestila o začetku je bil 4. septembra 2014 (3) objavljen v Uradnem listu.

| (2) | Komisija je začela preiskavo na podlagi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2014 vložilo dansko združenje za akvakulturo („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih šarenk v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju nekaterih šarenk in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, to pa je po mnenju Komisije zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je začela preiskavo na podlagi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2014 vložilo dansko združenje za akvakulturo („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih šarenk v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju nekaterih šarenk in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, to pa je po mnenju Komisije zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.

| (3) | Pred začetkom postopka je Komisija vlado Turčije („turška vlada“) v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije, ki povzroča znatno škodo industriji Unije. Komisija je turško vlado povabila na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in doseže sporazumna rešitev. |
| --- | --- |

(3)

Pred začetkom postopka je Komisija vlado Turčije („turška vlada“) v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije, ki povzroča znatno škodo industriji Unije. Komisija je turško vlado povabila na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in doseže sporazumna rešitev.

| (4) | Turška vlada je sprejela posvetovanja, ki so se nato tudi izvedla. Med posvetovanji sporazumna rešitev ni bila dosežena. Po posvetovanjih je turška vlada predložila svoja stališča. Komisija je te pripombe upoštevala. |
| --- | --- |

(4)

Turška vlada je sprejela posvetovanja, ki so se nato tudi izvedla. Med posvetovanji sporazumna rešitev ni bila dosežena. Po posvetovanjih je turška vlada predložila svoja stališča. Komisija je te pripombe upoštevala.

2.   Vzporedni protidampinški postopek

| (5) | Komisija je 15. februarja 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), napovedala začetek protidampinške preiskave glede uvoza istega izdelka s poreklom iz Turčije v Unijo. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 15. februarja 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), napovedala začetek protidampinške preiskave glede uvoza istega izdelka s poreklom iz Turčije v Unijo.

| (6) | Analizi škode, izvedeni v tej protisubvencijski in vzporedni protidampinški preiskavi, temeljita na isti opredelitvi industrije Unije, istih reprezentativnih proizvajalcih Unije in istem obdobju preiskave ter sta privedli do enakih sklepov, če ni določeno drugače. To se je štelo za primerno zaradi poenostavitve analize škode ter oblikovanja doslednih ugotovitev. Zato so bile pripombe glede vidikov škode, predložene v katerem koli od teh dveh postopkov, upoštevane v obeh preiskavah. |
| --- | --- |

(6)

Analizi škode, izvedeni v tej protisubvencijski in vzporedni protidampinški preiskavi, temeljita na isti opredelitvi industrije Unije, istih reprezentativnih proizvajalcih Unije in istem obdobju preiskave ter sta privedli do enakih sklepov, če ni določeno drugače. To se je štelo za primerno zaradi poenostavitve analize škode ter oblikovanja doslednih ugotovitev. Zato so bile pripombe glede vidikov škode, predložene v katerem koli od teh dveh postopkov, upoštevane v obeh preiskavah.

3.   Zainteresirane strani

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, uporabnike in uvoznike, proizvajalce izvoznike v Turčiji in turške organe ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, o začetku preiskave in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, uporabnike in uvoznike, proizvajalce izvoznike v Turčiji in turške organe ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, o začetku preiskave in jih povabila k sodelovanju.

| (8) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe glede začetka preiskave in zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(8)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe glede začetka preiskave in zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pripomb ni bilo.

4.   Vzorčenje

| (9) | Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe lahko odloči za vzorčenje zainteresiranih strani, zlasti proizvajalcev Unije, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov v Turčiji. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe lahko odloči za vzorčenje zainteresiranih strani, zlasti proizvajalcev Unije, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov v Turčiji.

4.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (10) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 27(1) osnovne uredbe in glede na to, da je industrija Unije zelo razdrobljena, saj vključuje več kot 700 proizvajalcev v obliki malih in srednje velikih podjetij (MSP), je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času, pri čemer je upoštevala tudi geografsko porazdelitev in zagotovila, da so bile v zadostni meri vključene različne faze in vrste proizvodnje (proizvodnja žive, sveže, zamrznjene, dimljene postrvi in filetov postrvi). Ta vzorec je bil sestavljen iz devetih proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so na podlagi podatkov iz pritožbe predstavljali več kot 12 % celotne proizvodnje Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Komisija do izteka roka ni prejela nobenih pripomb, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 27(1) osnovne uredbe in glede na to, da je industrija Unije zelo razdrobljena, saj vključuje več kot 700 proizvajalcev v obliki malih in srednje velikih podjetij (MSP), je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času, pri čemer je upoštevala tudi geografsko porazdelitev in zagotovila, da so bile v zadostni meri vključene različne faze in vrste proizvodnje (proizvodnja žive, sveže, zamrznjene, dimljene postrvi in filetov postrvi). Ta vzorec je bil sestavljen iz devetih proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so na podlagi podatkov iz pritožbe predstavljali več kot 12 % celotne proizvodnje Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Komisija do izteka roka ni prejela nobenih pripomb, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

4.2   Vzorčenje uvoznikov

| (11) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (12) | Trije nepovezani uvozniki so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(12)

Trije nepovezani uvozniki so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

4.3   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov

| (13) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Turčiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je pozvala Stalno misijo Republike Turčije pri Evropski uniji, naj opredeli morebitne preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(13)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Turčiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je pozvala Stalno misijo Republike Turčije pri Evropski uniji, naj opredeli morebitne preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (14) | Zahtevane informacije je predložilo osemnajst skupin proizvajalcev izvoznikov v Turčiji, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Skupni obseg izvoza nekaterih šarenk v Unijo, ki so ga ta podjetja prijavila v letu 2013, predstavlja celoten izvoz iz Turčije v Unijo. |
| --- | --- |

(14)

Zahtevane informacije je predložilo osemnajst skupin proizvajalcev izvoznikov v Turčiji, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Skupni obseg izvoza nekaterih šarenk v Unijo, ki so ga ta podjetja prijavila v letu 2013, predstavlja celoten izvoz iz Turčije v Unijo.

| (15) | Komisija je v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, pri čemer je bila upoštevana tudi geografska porazdeljenost. Podjetja iz vzorčene skupine predstavljajo skoraj 64 % prijavljenega izvoza v Unijo in se nahajajo v dveh različnih regijah. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, pri čemer je bila upoštevana tudi geografska porazdeljenost. Podjetja iz vzorčene skupine predstavljajo skoraj 64 % prijavljenega izvoza v Unijo in se nahajajo v dveh različnih regijah.

| (16) | V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in turškimi organi opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Eno podjetje je izpodbijalo izbor vzorčenih podjetij in trdilo, da bi moralo biti vključeno v vzorec. Zatrjevalo je, da izključno proizvaja, predeluje in prodaja postrvi (tj. da ne opravlja drugih dejavnosti) že od leta 1971, kar pomeni, da je bilo prvi proizvajalec zadevnega izdelka v Turčiji. Poleg tega je trdilo, da ima znaten obseg prodaje na domačem trgu, in še, da je največji proizvajalec v regiji Marmara. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in turškimi organi opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Eno podjetje je izpodbijalo izbor vzorčenih podjetij in trdilo, da bi moralo biti vključeno v vzorec. Zatrjevalo je, da izključno proizvaja, predeluje in prodaja postrvi (tj. da ne opravlja drugih dejavnosti) že od leta 1971, kar pomeni, da je bilo prvi proizvajalec zadevnega izdelka v Turčiji. Poleg tega je trdilo, da ima znaten obseg prodaje na domačem trgu, in še, da je največji proizvajalec v regiji Marmara.

| (17) | Komisija opozarja, da so bila vzorčena podjetja izbrana na podlagi največjega obsega v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe ob upoštevanju števila proizvajalcev, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na to, da predlagani vzorec predstavlja 64 % izvoza zadevnega izdelka v Unijo, je tak vzorec reprezentativen za položaj turške industrije. Poleg tega se vzorčena podjetja nahajajo v dveh različnih regijah (od treh zastopanih), kar za namene preiskave zadošča. Zato Komisija meni, da vzorčena podjetja ustrezajo največjemu reprezentativnemu obsegu uvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(17)

Komisija opozarja, da so bila vzorčena podjetja izbrana na podlagi največjega obsega v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe ob upoštevanju števila proizvajalcev, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na to, da predlagani vzorec predstavlja 64 % izvoza zadevnega izdelka v Unijo, je tak vzorec reprezentativen za položaj turške industrije. Poleg tega se vzorčena podjetja nahajajo v dveh različnih regijah (od treh zastopanih), kar za namene preiskave zadošča. Zato Komisija meni, da vzorčena podjetja ustrezajo največjemu reprezentativnemu obsegu uvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času.

5.   Individualna preiskava

| (18) | Enajst podjetij ali skupin podjetij je zahtevalo individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe. Komisija v tej fazi preiskave ni sprejela nobene odločitve glede zahtev po individualni preiskavi. V končni fazi preiskave bo odločila, ali bo odobrila individualne preiskave. |
| --- | --- |

(18)

Enajst podjetij ali skupin podjetij je zahtevalo individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe. Komisija v tej fazi preiskave ni sprejela nobene odločitve glede zahtev po individualni preiskavi. V končni fazi preiskave bo odločila, ali bo odobrila individualne preiskave.

6.   Odgovori na vprašalnik

| (19) | Komisija je poslala vprašalnike turški vladi, vsem vzorčenim podjetjem v Uniji, trem uvoznikom in vzorčenim skupinam proizvajalcev izvoznikov v Turčiji. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je poslala vprašalnike turški vladi, vsem vzorčenim podjetjem v Uniji, trem uvoznikom in vzorčenim skupinam proizvajalcev izvoznikov v Turčiji.

| (20) | Tri podjetja v skupini turških proizvajalcev izvoznikov so zahtevala izvzetje iz obveznosti predložitve odgovorov na vprašalnik. Eno od teh podjetij je trdilo, da je bilo v glavnem dejavno v proizvodnji brancinov in orad ter proizvaja samo majhen obseg zadevnega izdelka. Drugo podjetje upravlja majhno samopostrežno trgovino in se z zadevnim izdelkom ukvarja le kot z obrobno dejavnostjo, tretje podjetje pa je bil povezani uvoznik, ki v obdobju preiskave ni imel znatne prodaje zadevnega izdelka. Komisija se je odločila, da podjetje, ki upravlja majhno samopostrežno trgovino, izvzame iz obveznosti predložitve odgovorov na vprašalnik. Vendar pa je vztrajala pri stališču, da morata podjetje, dejavno predvsem v proizvodnji brancinov in orad, ter povezani uvoznik izpolniti vprašalnik, ker je obseg proizvodnje (v primeru proizvajalca izvoznika) ali obseg trgovine (v primeru povezanega uvoznika) še vedno znaten. |
| --- | --- |

(20)

Tri podjetja v skupini turških proizvajalcev izvoznikov so zahtevala izvzetje iz obveznosti predložitve odgovorov na vprašalnik. Eno od teh podjetij je trdilo, da je bilo v glavnem dejavno v proizvodnji brancinov in orad ter proizvaja samo majhen obseg zadevnega izdelka. Drugo podjetje upravlja majhno samopostrežno trgovino in se z zadevnim izdelkom ukvarja le kot z obrobno dejavnostjo, tretje podjetje pa je bil povezani uvoznik, ki v obdobju preiskave ni imel znatne prodaje zadevnega izdelka. Komisija se je odločila, da podjetje, ki upravlja majhno samopostrežno trgovino, izvzame iz obveznosti predložitve odgovorov na vprašalnik. Vendar pa je vztrajala pri stališču, da morata podjetje, dejavno predvsem v proizvodnji brancinov in orad, ter povezani uvoznik izpolniti vprašalnik, ker je obseg proizvodnje (v primeru proizvajalca izvoznika) ali obseg trgovine (v primeru povezanega uvoznika) še vedno znaten.

| (21) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od turške vlade, vseh drugih vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov v Turčiji in podjetij, ki zahtevajo individualno preiskavo. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od turške vlade, vseh drugih vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov v Turčiji in podjetij, ki zahtevajo individualno preiskavo.

7.   Preveritveni obiski

| (22) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencije, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 26 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih podjetij:






  (a) | proizvajalci Unije:







  — | Aqualande SAS, Roquefort, Francija, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencije, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 26 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih podjetij:

(a)

proizvajalci Unije:

—

Aqualande SAS, Roquefort, Francija,

| — | Danaqua, Grindsted, Danska, |
| --- | --- |

—

Danaqua, Grindsted, Danska,

| — | Danforel A/S, Grindsted, Danska, |
| --- | --- |

—

Danforel A/S, Grindsted, Danska,

| — | Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Danska, |
| --- | --- |

—

Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Danska,

| — | LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Nemčija, |
| --- | --- |

—

LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Nemčija,

| — | Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Nemčija,

| — | Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze – Mylof, Rytel, Poljska, |
| --- | --- |

—

Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze – Mylof, Rytel, Poljska,

| — | Piszolla, S.L., Guadalajara, Španija, |
| --- | --- |

—

Piszolla, S.L., Guadalajara, Španija,

| — | Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italija, |
| --- | --- |

—

Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italija,

| — | Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španija; |
| --- | --- |

—

Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španija;

| (b) | proizvajalci izvozniki v Turčiji:







  — | skupina povezanih podjetij „GMS“, Bodrum, Turčija:






  — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki v Turčiji:

—

skupina povezanih podjetij „GMS“, Bodrum, Turčija:

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști,

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști, |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști,

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști, |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști,

| — | Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ, |
| --- | --- |

—

Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ,

| — | Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști, |
| --- | --- |

—

Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști,

| — | Hakan Komandit Șirketi, |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Șirketi,

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști, |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști,

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști, |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști,

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști, |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști,

| — | skupina povezanih podjetij „Kilic“, Bodrum, Turčija:






  — | Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S, |
| --- | --- | --- |

—

skupina povezanih podjetij „Kilic“, Bodrum, Turčija:

—

Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,

| — | Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ, |
| --- | --- |

—

Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,

| — | KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș, |
| --- | --- |

—

KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,

| — | Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști, |
| --- | --- |

—

Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,

| — | skupina povezanih podjetij „Özpekler“, Denizli, Turčija:






  — | Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic., |
| --- | --- | --- |

—

skupina povezanih podjetij „Özpekler“, Denizli, Turčija:

—

Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,

| — | Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti, |
| --- | --- |

—

Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,

| — | Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turčija; |
| --- | --- |

—

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turčija;

| (c) | vlada Turčije:







  — | Ministrstvo za gospodarstvo, Ankara, Turčija, |
| --- | --- | --- |

(c)

vlada Turčije:

—

Ministrstvo za gospodarstvo, Ankara, Turčija,

| — | Ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in živinorejo, Ankara, Turčija; |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in živinorejo, Ankara, Turčija;

| (d) | uvozniki v Uniji, povezani s turškimi izvozniki:







  — | Spador S.R.L. („Spador“), |
| --- | --- | --- |

(d)

uvozniki v Uniji, povezani s turškimi izvozniki:

—

Spador S.R.L. („Spador“),

| — | Ternäben Service GmbH („TSG“), |
| --- | --- |

—

Ternäben Service GmbH („TSG“),

| — | Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“); |
| --- | --- |

—

Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“);

| (e) | proizvajalec Unije (predelovalec), povezan s proizvajalcem izvoznikom v Turčiji (Ternäben):







  — | Ternäben Spółka z. o.o., Poljska („TPL“). |
| --- | --- | --- |

(e)

proizvajalec Unije (predelovalec), povezan s proizvajalcem izvoznikom v Turčiji (Ternäben):

—

Ternäben Spółka z. o.o., Poljska („TPL“).

8.   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (23) | Preiskava subvencije in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave“). Preiskava trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegala obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(23)

Preiskava subvencije in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave“). Preiskava trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegala obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (24) | Zadevni izdelek je šarenka (Oncorhynchus mykiss):






  — | žive mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali |
| --- | --- | --- |

(24)

Zadevni izdelek je šarenka (Oncorhynchus mykiss):

—

žive mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali

| — | sveža, ohlajena, zamrznjena in/ali dimljena:






  — | v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali |
| --- | --- | --- |

—

sveža, ohlajena, zamrznjena in/ali dimljena:

—

v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali

| — | brez glave, s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1 kg ali manj posamezno, ali |
| --- | --- |

—

brez glave, s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1 kg ali manj posamezno, ali

| — | v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno, |
| --- | --- |

—

v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno,

s poreklom iz Turčije, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 in ex 0305 43 00 („zadevni izdelek“).

| (25) | Kot navedeno v uvodni izjavi 1, je bila opredelitev zadevnega izdelka predmet popravka. Popravek je bil izključno redakcijski in ni vplival na obseg izdelka. |
| --- | --- |

(25)

Kot navedeno v uvodni izjavi 1, je bila opredelitev zadevnega izdelka predmet popravka. Popravek je bil izključno redakcijski in ni vplival na obseg izdelka.

2.   Podobni izdelek

| (26) | Preiskava je pokazala, da imata izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Turčije in/ali se izvaža v Unijo, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo. |
| --- | --- |

(26)

Preiskava je pokazala, da imata izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Turčije in/ali se izvaža v Unijo, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo.

| (27) | Komisija se je v tej fazi odločila, da sta ta izdelka zato podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Komisija se je v tej fazi odločila, da sta ta izdelka zato podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

3.   Trditve v zvezi z obsegom izdelka

| (28) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba dimljeno postrv izključiti iz obsega izdelka. Po navedbah teh strani se ta od nedimljene postrvi razlikuje v proizvodnem procesu ter fizikalnih, tehničnih in kemičnih značilnostih. Poleg tega so turški organi trdili, da se stroškovna struktura proizvajalcev dimljenih filetov znatno razlikuje od stroškovne strukture drugih proizvajalcev, kar bi lahko pomenilo, da dimljeni in nedimljeni izdelki niso en sam izdelek. Nazadnje, te strani so se sklicevale na dve predhodni protidampinški preiskavi v zvezi s podobnimi izdelki (veliko amerikanko in lososom), ki sta bili zaključeni leta 2004 (5) in 2005 (6), v okviru katerih so bili dimljeni izdelki obravnavani zunaj obsega izdelka. Strani so se sklicevale predvsem na uvodno izjavo 9 Uredbe Sveta (ES) št. 437/2004 (7), ki naj bi potrjevala, da proces dimljenja spremeni osnovne značilnosti zadevnega izdelka. Na tej podlagi bi bilo treba v sedanji preiskavi dimljene postrvi izključiti iz obsega izdelka. |
| --- | --- |

(28)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba dimljeno postrv izključiti iz obsega izdelka. Po navedbah teh strani se ta od nedimljene postrvi razlikuje v proizvodnem procesu ter fizikalnih, tehničnih in kemičnih značilnostih. Poleg tega so turški organi trdili, da se stroškovna struktura proizvajalcev dimljenih filetov znatno razlikuje od stroškovne strukture drugih proizvajalcev, kar bi lahko pomenilo, da dimljeni in nedimljeni izdelki niso en sam izdelek. Nazadnje, te strani so se sklicevale na dve predhodni protidampinški preiskavi v zvezi s podobnimi izdelki (veliko amerikanko in lososom), ki sta bili zaključeni leta 2004 (5) in 2005 (6), v okviru katerih so bili dimljeni izdelki obravnavani zunaj obsega izdelka. Strani so se sklicevale predvsem na uvodno izjavo 9 Uredbe Sveta (ES) št. 437/2004 (7), ki naj bi potrjevala, da proces dimljenja spremeni osnovne značilnosti zadevnega izdelka. Na tej podlagi bi bilo treba v sedanji preiskavi dimljene postrvi izključiti iz obsega izdelka.

| (29) | Preiskava je pokazala, da imajo različne predstavitve zadevnega izdelka, kot je „živ“, „ohlajen“, „zamrznjen“ ali „dimljen“, ki so zajete z opredelitvijo zadevnega izdelka, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične značilnosti. Zlasti so imele vse postrvi enake bistvene značilnosti (kemične, prehranske ali druge), ki jih ribe zaradi predelave niso izgubile, posledice predelave pa so se kazale samo v različnih predstavitvah, ki so predstavljale zgolj različne načine konzerviranja rib pred nadaljnjo predelavo, pripravo, kuhanjem ali uživanjem. Zato je bilo sklenjeno, da konzerviranje z dimljenjem bistveno ne spremeni osnovnih fizikalnih, tehničnih in kemičnih lastnosti izdelka. |
| --- | --- |

(29)

Preiskava je pokazala, da imajo različne predstavitve zadevnega izdelka, kot je „živ“, „ohlajen“, „zamrznjen“ ali „dimljen“, ki so zajete z opredelitvijo zadevnega izdelka, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične značilnosti. Zlasti so imele vse postrvi enake bistvene značilnosti (kemične, prehranske ali druge), ki jih ribe zaradi predelave niso izgubile, posledice predelave pa so se kazale samo v različnih predstavitvah, ki so predstavljale zgolj različne načine konzerviranja rib pred nadaljnjo predelavo, pripravo, kuhanjem ali uživanjem. Zato je bilo sklenjeno, da konzerviranje z dimljenjem bistveno ne spremeni osnovnih fizikalnih, tehničnih in kemičnih lastnosti izdelka.

| (30) | V zvezi z različnimi proizvodnimi procesi in stroškovnimi strukturami strani niso pojasnile, kakšen vpliv bi imel ta vidik na sklep, da so dimljeni in nedimljeni izdelki en sam izdelek. V vsakem primeru morebitne razlike v proizvodnih procesih same po sebi nimajo vpliva na opredelitev obsega izdelka. Poleg tega se v tem posebnem primeru proizvodni proces in stroškovna struktura pri dimljenih filetih nista bistveno razlikovala od proizvodnega procesa in stroškovne strukture pri drugih predstavitvah postrvi. Glavni stroškovni element vsake predstavitve so bili stroški gojenja, ki so v glavnem vsebovali stroške krme (ribja moka in ribje olje), porabe energije in stroške iker ali mladic. Zato bi bilo treba trditve v zvezi s tem zavrniti. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi z različnimi proizvodnimi procesi in stroškovnimi strukturami strani niso pojasnile, kakšen vpliv bi imel ta vidik na sklep, da so dimljeni in nedimljeni izdelki en sam izdelek. V vsakem primeru morebitne razlike v proizvodnih procesih same po sebi nimajo vpliva na opredelitev obsega izdelka. Poleg tega se v tem posebnem primeru proizvodni proces in stroškovna struktura pri dimljenih filetih nista bistveno razlikovala od proizvodnega procesa in stroškovne strukture pri drugih predstavitvah postrvi. Glavni stroškovni element vsake predstavitve so bili stroški gojenja, ki so v glavnem vsebovali stroške krme (ribja moka in ribje olje), porabe energije in stroške iker ali mladic. Zato bi bilo treba trditve v zvezi s tem zavrniti.

| (31) | V predhodnih preiskavah, na katere so se zainteresirane strani sklicevale, v nasprotju s sedanjo preiskavo dimljeni izdelki niso bili vključeni v pritožbo, ki je privedla do začetka postopka. Zato niso bili vključeni v obseg teh preiskav in posledično niso bili preiskovani. V uvodni izjavi 9 Uredbe (ES) št. 437/2004 je obravnavana trditev zainteresirane strani, da bi bilo treba zamrznjeno celo ribo in filete izločiti iz postopkov. Vendar pa v preiskavi ni bilo ugotovljeno ali posebej sklenjeno, da bi bilo treba dimljene izdelke izključiti iz obsega izdelka. Na podlagi ugotovitve v okviru sedanje preiskave, in sicer da imajo vse predstavitve postrvi enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti, bi bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(31)

V predhodnih preiskavah, na katere so se zainteresirane strani sklicevale, v nasprotju s sedanjo preiskavo dimljeni izdelki niso bili vključeni v pritožbo, ki je privedla do začetka postopka. Zato niso bili vključeni v obseg teh preiskav in posledično niso bili preiskovani. V uvodni izjavi 9 Uredbe (ES) št. 437/2004 je obravnavana trditev zainteresirane strani, da bi bilo treba zamrznjeno celo ribo in filete izločiti iz postopkov. Vendar pa v preiskavi ni bilo ugotovljeno ali posebej sklenjeno, da bi bilo treba dimljene izdelke izključiti iz obsega izdelka. Na podlagi ugotovitve v okviru sedanje preiskave, in sicer da imajo vse predstavitve postrvi enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti, bi bilo treba to trditev zavrniti.

| (32) | Iz zgoraj navedenih razlogov je bila trditev, da bi bilo treba dimljene izdelke izločiti iz obsega izdelka, v tej fazi zavrnjena. |
| --- | --- |

(32)

Iz zgoraj navedenih razlogov je bila trditev, da bi bilo treba dimljene izdelke izločiti iz obsega izdelka, v tej fazi zavrnjena.

C.   SUBVENCIONIRANJE

1.   Uvod

| (33) | Pritožnik je trdil, da turška vlada subvencionira sektor akvakulture. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o več subvencijskih praksah, vključenih v zakonodajo in številne strateške dokumente, ki so podlaga za državno podporo v tem sektorju. |
| --- | --- |

(33)

Pritožnik je trdil, da turška vlada subvencionira sektor akvakulture. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o več subvencijskih praksah, vključenih v zakonodajo in številne strateške dokumente, ki so podlaga za državno podporo v tem sektorju.

| (34) | Komisija je pregledala in analizirala dokumente, navedene v pritožbi, ter dodatne dokumente, ki so jih med preiskavo predložili turška vlada in vzorčeni proizvajalci izvozniki, ter ugotovila, da je iz vseh teh dokumentov razvidno, da je sektor akvakulture v Republiki Turčiji na mnogih področjih deležen številnih ugodnosti. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je pregledala in analizirala dokumente, navedene v pritožbi, ter dodatne dokumente, ki so jih med preiskavo predložili turška vlada in vzorčeni proizvajalci izvozniki, ter ugotovila, da je iz vseh teh dokumentov razvidno, da je sektor akvakulture v Republiki Turčiji na mnogih področjih deležen številnih ugodnosti.

| (35) | Odločitev turških organov, da bodo posebej subvencionirali sektor akvakulture, sega v leto 2003, posledica te odločitve pa je bila dodelitev visokih zneskov javnih sredstev turškim proizvajalcem in izvoznikom v zadnjih desetih letih. |
| --- | --- |

(35)

Odločitev turških organov, da bodo posebej subvencionirali sektor akvakulture, sega v leto 2003, posledica te odločitve pa je bila dodelitev visokih zneskov javnih sredstev turškim proizvajalcem in izvoznikom v zadnjih desetih letih.

| (36) | V okviru posvetovanj med turško vlado in Komisijo pred začetkom preiskave, ki so omenjena v uvodnih izjavah 3 in 4, turška vlada ni izpodbijala obstoja nobene od preiskovanih shem. |
| --- | --- |

(36)

V okviru posvetovanj med turško vlado in Komisijo pred začetkom preiskave, ki so omenjena v uvodnih izjavah 3 in 4, turška vlada ni izpodbijala obstoja nobene od preiskovanih shem.

2.   Preiskovane sheme

| (37) | Komisija je vprašalnike poslala turški vladi in vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, pri čemer je zahtevala informacije o naslednjih shemah, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij industriji akvakulture:






  — | državna podpora za naložbe v sektorju akvakulture,







  — | oprostitev plačila carine, |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

Komisija je vprašalnike poslala turški vladi in vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, pri čemer je zahtevala informacije o naslednjih shemah, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij industriji akvakulture:

—

državna podpora za naložbe v sektorju akvakulture,

—

oprostitev plačila carine,

| — | oprostitev plačila DDV, |
| --- | --- |

—

oprostitev plačila DDV,

| — | znižanje davkov, |
| --- | --- |

—

znižanje davkov,

| — | prevzem prispevkov (deleža, ki ga plača delodajalec), |
| --- | --- |

—

prevzem prispevkov (deleža, ki ga plača delodajalec),

| — | podpora v obliki subvencioniranih obrestnih mer, |
| --- | --- |

—

podpora v obliki subvencioniranih obrestnih mer,

| — | dodelitev zemljišč, |
| --- | --- |

—

dodelitev zemljišč,

| — | podpora pri odmerjanju davka od dohodka, |
| --- | --- |

—

podpora pri odmerjanju davka od dohodka,

| — | prevzem prispevkov (deleža, ki ga plača delojemalec), |
| --- | --- |

—

prevzem prispevkov (deleža, ki ga plača delojemalec),

| — | neposredne subvencije za proizvajalce postrvi,







  — | neposredne subvencije za gojitelje postrvi, |
| --- | --- | --- |

—

neposredne subvencije za proizvajalce postrvi,

—

neposredne subvencije za gojitelje postrvi,

| — | neposredne subvencije za ekološko proizvodnjo postrvi, |
| --- | --- |

—

neposredne subvencije za ekološko proizvodnjo postrvi,

| — | posebna podpora za mladice, |
| --- | --- |

—

posebna podpora za mladice,

| — | subvencionirana posojila in zavarovanja za proizvajalce postrvi,







  — | ugodne obrestne mere, ki jih je za investicijska posojila in posojila za podjetja omogočila banka Ziraat Bankasi, |
| --- | --- | --- |

—

subvencionirana posojila in zavarovanja za proizvajalce postrvi,

—

ugodne obrestne mere, ki jih je za investicijska posojila in posojila za podjetja omogočila banka Ziraat Bankasi,

| — | ugodne obrestne mere, ki so jih za investicijska posojila in posojila za podjetja omogočile kmetijske kreditne zadruge, |
| --- | --- |

—

ugodne obrestne mere, ki so jih za investicijska posojila in posojila za podjetja omogočile kmetijske kreditne zadruge,

| — | kmetijski zavarovalni sklad in subvencionirane stopnje premij, |
| --- | --- |

—

kmetijski zavarovalni sklad in subvencionirane stopnje premij,

| — | subvencije za svetovanje, |
| --- | --- |

—

subvencije za svetovanje,

| — | subvencije za ribiška plovila,







  — | nakup goriva za ribiške čolne (davčna olajšava za gorivo), |
| --- | --- | --- |

—

subvencije za ribiška plovila,

—

nakup goriva za ribiške čolne (davčna olajšava za gorivo),

| — | razrez ribiških plovil, |
| --- | --- |

—

razrez ribiških plovil,

| — | druge subvencije in drugi subvencijski programi. |
| --- | --- |

—

druge subvencije in drugi subvencijski programi.

3.   Državna podpora za naložbe v sektorju akvakulture

3.1   Uvod

| (38) | Turška vlada je uvedla shemo podpore za podjetja, ki vlagajo sredstva v nekaterih sektorjih in regijah, med drugim v sektorju akvakulture. Namen te sheme je:






  — | povečati proizvodnjo in zaposlenost, |
| --- | --- | --- |

(38)

Turška vlada je uvedla shemo podpore za podjetja, ki vlagajo sredstva v nekaterih sektorjih in regijah, med drugim v sektorju akvakulture. Namen te sheme je:

—

povečati proizvodnjo in zaposlenost,

| — | spodbujati velike naložbe, ki prispevajo k mednarodni konkurenčnosti, |
| --- | --- |

—

spodbujati velike naložbe, ki prispevajo k mednarodni konkurenčnosti,

| — | spodbujati neposredne tuje naložbe, |
| --- | --- |

—

spodbujati neposredne tuje naložbe,

| — | podpirati naložbe za varstvo okolja ter dejavnosti na področju raziskav in razvoja v skladu s cilji, opisanimi v različnih razvojnih načrtih Turčije in letnih programih, ki so opredeljeni spodaj. |
| --- | --- |

—

podpirati naložbe za varstvo okolja ter dejavnosti na področju raziskav in razvoja v skladu s cilji, opisanimi v različnih razvojnih načrtih Turčije in letnih programih, ki so opredeljeni spodaj.

3.2   Pravna podlaga

| (39) | Naslednje pravne določbe določajo državno podporo za naložbe v sektorju akvakulture: Turški odlok št. 2012/3305 o državni podpori za naložbe z dne 19. junija 2012, objavljen v Uradnem listu št. 28328, in Sporočilo št. 2012/1 o izvajanju odloka o državni podpori za naložbe z dne 20. junija 2012, objavljeno v Uradnem listu št. 28329. |
| --- | --- |

(39)

Naslednje pravne določbe določajo državno podporo za naložbe v sektorju akvakulture: Turški odlok št. 2012/3305 o državni podpori za naložbe z dne 19. junija 2012, objavljen v Uradnem listu št. 28328, in Sporočilo št. 2012/1 o izvajanju odloka o državni podpori za naložbe z dne 20. junija 2012, objavljeno v Uradnem listu št. 28329.

3.3   Ugotovitve preiskave

| (40) | Čeprav turški odlok št. 2012/3305 predstavlja podporno shemo, ki je relevantna za obdobje preiskave, so bile podobne določbe v veljavi že od leta 2006 in tudi pred tem. To dejstvo je pomembno, saj je subvencije, povezane z nakupom osnovnih sredstev, kot so subvencije za naložbe, mogoče razporediti v obdobje preiskave, čeprav so bile dodeljene pred obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(40)

Čeprav turški odlok št. 2012/3305 predstavlja podporno shemo, ki je relevantna za obdobje preiskave, so bile podobne določbe v veljavi že od leta 2006 in tudi pred tem. To dejstvo je pomembno, saj je subvencije, povezane z nakupom osnovnih sredstev, kot so subvencije za naložbe, mogoče razporediti v obdobje preiskave, čeprav so bile dodeljene pred obdobjem preiskave.

| (41) | Preiskava je potrdila obstoj različnih shem državne podpore. Proizvodnja akvakulture je izrecno navedena v Prilogi 2/A Odloka št. 2012/3305 med sektorji, ki lahko uživajo ugodnosti na podlagi spodbud, kot so oprostitev plačila davka na dodano vrednost („DDV“), oprostitev plačila carin, znižanje davkov, prispevki k naložbam, prevzem prispevkov (delež, ki ga plača delodajalec), dodelitev zemljišč, podpora v obliki subvencioniranih obrestnih mer, podpora pri odmerjanju davka od dohodka in prevzem prispevkov (delež, ki ga plača delojemalec). Glede na stopnjo gospodarskega razvoja v šestih regijah, opredeljenih v Odloku št. 2012/3305, se lahko intenzivnost pomoči razlikuje. |
| --- | --- |

(41)

Preiskava je potrdila obstoj različnih shem državne podpore. Proizvodnja akvakulture je izrecno navedena v Prilogi 2/A Odloka št. 2012/3305 med sektorji, ki lahko uživajo ugodnosti na podlagi spodbud, kot so oprostitev plačila davka na dodano vrednost („DDV“), oprostitev plačila carin, znižanje davkov, prispevki k naložbam, prevzem prispevkov (delež, ki ga plača delodajalec), dodelitev zemljišč, podpora v obliki subvencioniranih obrestnih mer, podpora pri odmerjanju davka od dohodka in prevzem prispevkov (delež, ki ga plača delojemalec). Glede na stopnjo gospodarskega razvoja v šestih regijah, opredeljenih v Odloku št. 2012/3305, se lahko intenzivnost pomoči razlikuje.

| (42) | Čeprav je preiskava potrdila obstoj „regionalnih naložbenih“ programov, nobeno od vzorčenih podjetij ni uživalo ugodnosti vseh shem. Nekaj jih je uživalo ugodnosti oprostitve plačila DDV in carin, ki se uporablja enako v vseh šestih regijah v Turčiji. Ker pa so vzorčena podjetja kupovala stroje in opremo od podjetij Unije v okviru carinske unije EU-Turčija, niso bila dolžna plačati carine. Poleg tega Turčija uporablja sistem vstopnega in izstopnega DDV, zato so ugodnosti, pridobljene v obdobju preiskave, predstavljale le časovno prednost dveh mesecev, dokler davčni organi podjetjem niso povrnili plačanega DDV. Dejanska ugodnost bi bile obresti, ki se plačajo komercialni banki za obdobje, dokler DDV ni povrnjen. Ta ugodnost je zanemarljiva in ni bila nadalje analizirana. |
| --- | --- |

(42)

Čeprav je preiskava potrdila obstoj „regionalnih naložbenih“ programov, nobeno od vzorčenih podjetij ni uživalo ugodnosti vseh shem. Nekaj jih je uživalo ugodnosti oprostitve plačila DDV in carin, ki se uporablja enako v vseh šestih regijah v Turčiji. Ker pa so vzorčena podjetja kupovala stroje in opremo od podjetij Unije v okviru carinske unije EU-Turčija, niso bila dolžna plačati carine. Poleg tega Turčija uporablja sistem vstopnega in izstopnega DDV, zato so ugodnosti, pridobljene v obdobju preiskave, predstavljale le časovno prednost dveh mesecev, dokler davčni organi podjetjem niso povrnili plačanega DDV. Dejanska ugodnost bi bile obresti, ki se plačajo komercialni banki za obdobje, dokler DDV ni povrnjen. Ta ugodnost je zanemarljiva in ni bila nadalje analizirana.

| (43) | Eno vzorčeno podjetje je uživalo ugodnost znižanja davkov, ker je nakup strojev opravilo v okviru zgoraj navedene uredbe o državni podpori za naložbe. Namesto splošno veljavne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v višini 20 % je plačalo samo davek v višini 4 %. |
| --- | --- |

(43)

Eno vzorčeno podjetje je uživalo ugodnost znižanja davkov, ker je nakup strojev opravilo v okviru zgoraj navedene uredbe o državni podpori za naložbe. Namesto splošno veljavne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v višini 20 % je plačalo samo davek v višini 4 %.

| (44) | Isto vzorčeno podjetje je prav tako uživalo ugodnosti programa podpore pri prispevkih za socialno varnost. Kot imetnik certifikata za spodbujanje naložb je uživalo ugodnosti subvencioniranih prispevkov, ki jih plačajo delodajalci in delojemalci. Po zaključku teh vlaganj je zavod za socialno zavarovanje za novoustanovljena delovna mesta prevzel delež prispevkov za socialno varnost, ki ga plačajo delodajalec in delojemalci ter ustreza minimalni plači. Shemo je financiralo ministrstvo za gospodarstvo. |
| --- | --- |

(44)

Isto vzorčeno podjetje je prav tako uživalo ugodnosti programa podpore pri prispevkih za socialno varnost. Kot imetnik certifikata za spodbujanje naložb je uživalo ugodnosti subvencioniranih prispevkov, ki jih plačajo delodajalci in delojemalci. Po zaključku teh vlaganj je zavod za socialno zavarovanje za novoustanovljena delovna mesta prevzel delež prispevkov za socialno varnost, ki ga plačajo delodajalec in delojemalci ter ustreza minimalni plači. Shemo je financiralo ministrstvo za gospodarstvo.

3.4   Sklep

| (45) | Državna podpora za naložbe se začasno šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe, kadar ima državna podpora obliko davčne spodbude, tj. kadar je prihodek vlade, ki je sicer zapadel, opuščen ali ni izterjan. |
| --- | --- |

(45)

Državna podpora za naložbe se začasno šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe, kadar ima državna podpora obliko davčne spodbude, tj. kadar je prihodek vlade, ki je sicer zapadel, opuščen ali ni izterjan.

| (46) | Subvencija je specifična in proti njej se lahko uvede izravnalni ukrep, ker je ugodnost subvencije posebej omejena na seznam gospodarskih sektorjev. Dostop do subvencije je nadalje omejen na nekatera podjetja, ki delujejo v določenih sektorjih. Poleg tega subvencija ne izpolnjuje zahtev o nespecifičnosti iz člena 4(2)(b) osnovne uredbe glede na število in vrsto omejitev, ki veljajo za nekatere sektorje, predvsem omejitev na nekatere vrste podjetij ali omejitev za popolno izključitev nekaterih sektorjev. |
| --- | --- |

(46)

Subvencija je specifična in proti njej se lahko uvede izravnalni ukrep, ker je ugodnost subvencije posebej omejena na seznam gospodarskih sektorjev. Dostop do subvencije je nadalje omejen na nekatera podjetja, ki delujejo v določenih sektorjih. Poleg tega subvencija ne izpolnjuje zahtev o nespecifičnosti iz člena 4(2)(b) osnovne uredbe glede na število in vrsto omejitev, ki veljajo za nekatere sektorje, predvsem omejitev na nekatere vrste podjetij ali omejitev za popolno izključitev nekaterih sektorjev.

| (47) | Akvakultura je izrecno imenovana v Prilogi 2A zadevnega odloka kot ena od dejavnosti, ki so lahko upravičene do te vrste oprostitve davka. Priloga 4 k odloku navaja sektorje, ki niso upravičeni do ugodnosti na podlagi spodbud v okviru te sheme. |
| --- | --- |

(47)

Akvakultura je izrecno imenovana v Prilogi 2A zadevnega odloka kot ena od dejavnosti, ki so lahko upravičene do te vrste oprostitve davka. Priloga 4 k odloku navaja sektorje, ki niso upravičeni do ugodnosti na podlagi spodbud v okviru te sheme.

| (48) | Zato se v skladu s členom 3(2) osnovne uredbe zgoraj navedene subvencije štejejo za finančni prispevek vlade, ki pomeni ugodnost za prejemnike. |
| --- | --- |

(48)

Zato se v skladu s členom 3(2) osnovne uredbe zgoraj navedene subvencije štejejo za finančni prispevek vlade, ki pomeni ugodnost za prejemnike.

3.5   Izračun zneska subvencije

| (49) | Eno podjetje je uživalo ugodnost v okviru zgoraj navedenih shem. Vendar je bilo ugotovljeno, da je ugodnost za podjetje zanemarljiva. |
| --- | --- |

(49)

Eno podjetje je uživalo ugodnost v okviru zgoraj navedenih shem. Vendar je bilo ugotovljeno, da je ugodnost za podjetje zanemarljiva.

4.   Neposredne subvencije za proizvajalce postrvi

4.1   Uvod

| (50) | Neposredne subvencije na kilogram proizvedene postrvi predstavljajo subvencijsko shemo z največ ugodnostmi za zadevni izdelek. Te subvencije so vsako leto pregledane v okviru letnega pregleda kmetijskih subvencij. |
| --- | --- |

(50)

Neposredne subvencije na kilogram proizvedene postrvi predstavljajo subvencijsko shemo z največ ugodnostmi za zadevni izdelek. Te subvencije so vsako leto pregledane v okviru letnega pregleda kmetijskih subvencij.

4.2   Pravna podlaga

| (51) | Neposredne subvencije so določene v naslednjih pravnih določbah: turški odlok št. 2013/4463 o kmetijskih subvencijah v letu 2013 z dne 7. marca 2013, objavljen v Uradnem listu št. 28612 dne 8. aprila 2013 (uporablja se retroaktivno od 1. januarja 2013). |
| --- | --- |

(51)

Neposredne subvencije so določene v naslednjih pravnih določbah: turški odlok št. 2013/4463 o kmetijskih subvencijah v letu 2013 z dne 7. marca 2013, objavljen v Uradnem listu št. 28612 dne 8. aprila 2013 (uporablja se retroaktivno od 1. januarja 2013).

4.3   Ugotovitve preiskave

| (52) | Preiskava je potrdila obstoj neposrednih subvencij za postrvi. Ugotovljeno je bilo, da je bila v obdobju preiskave stopnja subvencije na kilogram postrvi določena na 0,65 TRY/kg za proizvodnjo do 250 ton na leto. Polovica tega zneska (0,325 TRY/kg) je bila odobrena za proizvedene količine med 251 in 500 tonami na leto, nobena subvencija pa ni bila odobrena za proizvedene količine nad 500 tonami. Subvencija je bila odobrena proizvajalcem zadevnega izdelka z licenco ministrstva za prehrano, kmetijstvo in živinorejo. |
| --- | --- |

(52)

Preiskava je potrdila obstoj neposrednih subvencij za postrvi. Ugotovljeno je bilo, da je bila v obdobju preiskave stopnja subvencije na kilogram postrvi določena na 0,65 TRY/kg za proizvodnjo do 250 ton na leto. Polovica tega zneska (0,325 TRY/kg) je bila odobrena za proizvedene količine med 251 in 500 tonami na leto, nobena subvencija pa ni bila odobrena za proizvedene količine nad 500 tonami. Subvencija je bila odobrena proizvajalcem zadevnega izdelka z licenco ministrstva za prehrano, kmetijstvo in živinorejo.

| (53) | Preden se kakršno koli plačilo izvede, morajo biti proizvajalci registrirani v registru akvakulture na ministrstvu za prehrano, kmetijstvo in živinorejo. Zanje veljajo redni in nenapovedani inšpekcijski obiski. |
| --- | --- |

(53)

Preden se kakršno koli plačilo izvede, morajo biti proizvajalci registrirani v registru akvakulture na ministrstvu za prehrano, kmetijstvo in živinorejo. Zanje veljajo redni in nenapovedani inšpekcijski obiski.

| (54) | Tri od štirih vzorčenih skupin podjetij so v obdobju preiskave uživale ugodnosti neposrednih subvencij, ker so postrvi gojile same. Največja skupina, Ternaeben, pa postrvi ni gojila, ampak jih je kupovala (večinoma žive in zamrznjene cele ribe) od nepovezanih gojiteljev in predelovala. Zato ni prejemala neposrednih subvencij. Posledično se je zastavilo vprašanje, ali so se ugodnosti neposrednih subvencij uporabljale tako za Ternaeben kot tudi za druge tri vzorčene skupine podjetij, ki postrvi niso samo gojile, ampak so jih tudi kupovale od nepovezanih podjetij z namenom predelave. |
| --- | --- |

(54)

Tri od štirih vzorčenih skupin podjetij so v obdobju preiskave uživale ugodnosti neposrednih subvencij, ker so postrvi gojile same. Največja skupina, Ternaeben, pa postrvi ni gojila, ampak jih je kupovala (večinoma žive in zamrznjene cele ribe) od nepovezanih gojiteljev in predelovala. Zato ni prejemala neposrednih subvencij. Posledično se je zastavilo vprašanje, ali so se ugodnosti neposrednih subvencij uporabljale tako za Ternaeben kot tudi za druge tri vzorčene skupine podjetij, ki postrvi niso samo gojile, ampak so jih tudi kupovale od nepovezanih podjetij z namenom predelave.

| (55) | Komisija v zvezi s tem poudarja, da zadevni izdelek vključuje tako neposredno subvencionirane surovine, tj. žive postrvi, kot tudi izdelke s konca proizvodne verige (sveže, zamrznjene cele ribe, filete, dimljene postrvi). Ker je proizvodnja živih postrvi subvencionirana, ugodnosti te sheme pa uživajo praktični vsi gojitelji postrvi v Turčiji, imajo od te sheme za neposredno subvencioniranje koristi tudi vsi proizvajalci zadevnega izdelka (tj. živih postrvi in izdelkov s konca proizvodne verige) ne glede na to, ali postrvi gojijo sami ali jih kupujejo za nadaljnjo predelavo. |
| --- | --- |

(55)

Komisija v zvezi s tem poudarja, da zadevni izdelek vključuje tako neposredno subvencionirane surovine, tj. žive postrvi, kot tudi izdelke s konca proizvodne verige (sveže, zamrznjene cele ribe, filete, dimljene postrvi). Ker je proizvodnja živih postrvi subvencionirana, ugodnosti te sheme pa uživajo praktični vsi gojitelji postrvi v Turčiji, imajo od te sheme za neposredno subvencioniranje koristi tudi vsi proizvajalci zadevnega izdelka (tj. živih postrvi in izdelkov s konca proizvodne verige) ne glede na to, ali postrvi gojijo sami ali jih kupujejo za nadaljnjo predelavo.

| (56) | Ugodnosti za proizvajalce zadevnega izdelka je v vsakem primeru mogoče dokazati. V zvezi s tem je Komisija primerjala stroške gojenja treh vzorčenih podjetij, ki postrvi gojijo sama (ob upoštevanju razumno in previdno ocenjenega zneska prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička), s ceno, plačano za nakup živih ali ohlajenih rib pri nepovezanih dobaviteljih. Komisija je ugotovila, da je bila pri vseh treh podjetjih nakupna cena za žive, ohlajene ribe nižja od povprečnih stroškov gojenja. |
| --- | --- |

(56)

Ugodnosti za proizvajalce zadevnega izdelka je v vsakem primeru mogoče dokazati. V zvezi s tem je Komisija primerjala stroške gojenja treh vzorčenih podjetij, ki postrvi gojijo sama (ob upoštevanju razumno in previdno ocenjenega zneska prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička), s ceno, plačano za nakup živih ali ohlajenih rib pri nepovezanih dobaviteljih. Komisija je ugotovila, da je bila pri vseh treh podjetjih nakupna cena za žive, ohlajene ribe nižja od povprečnih stroškov gojenja.

| (57) | Kar zadeva skupino Ternaeben, je Komisija primerjala povprečne stroške gojenja preostalih treh vzorčenih podjetij (ob upoštevanju razumno in previdno ocenjenega zneska prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička) s posameznimi povprečnimi nakupnimi cenami, ki jih je skupina Ternaeben plačala za ohlajene ali žive ribe. Ugotovljeno je bilo, da so bili povprečni stroški gojenja preostalih treh vzorčenih podjetij višji od povprečne nakupne cene, ki jo je plačala skupina Ternaeben. Ugotovljeno je bilo, da je njena povprečna prodajna cena v skladu z drugimi vzorčenimi podjetji. |
| --- | --- |

(57)

Kar zadeva skupino Ternaeben, je Komisija primerjala povprečne stroške gojenja preostalih treh vzorčenih podjetij (ob upoštevanju razumno in previdno ocenjenega zneska prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička) s posameznimi povprečnimi nakupnimi cenami, ki jih je skupina Ternaeben plačala za ohlajene ali žive ribe. Ugotovljeno je bilo, da so bili povprečni stroški gojenja preostalih treh vzorčenih podjetij višji od povprečne nakupne cene, ki jo je plačala skupina Ternaeben. Ugotovljeno je bilo, da je njena povprečna prodajna cena v skladu z drugimi vzorčenimi podjetji.

| (58) | Zato Komisija meni, da so vzorčena podjetja uživala ugodnosti sheme za neposredno subvencioniranje, tudi ko so kupovala postrvi od nepovezanih podjetij. |
| --- | --- |

(58)

Zato Komisija meni, da so vzorčena podjetja uživala ugodnosti sheme za neposredno subvencioniranje, tudi ko so kupovala postrvi od nepovezanih podjetij.

| (59) | Pritožnik je trdil, da je bila dodatna podpora namenjena ekološki proizvodnji postrvi in proizvodnji mladic, pri čemer se je pri proizvodnji mladic plačilo izvedlo po kosu. Preiskava je potrdila obstoj plačil v dodatno podporo, namenjenih ekološki proizvodnji postrvi. Vendar je bilo ugotovljeno, da je v Turčiji obstajalo le eno podjetje za ekološko proizvodnjo postrvi, ki pa je nedavno šlo v stečaj. Posledično v obdobju preiskave niso bile dodeljene nobene subvencije za ekološko proizvodnjo postrvi. |
| --- | --- |

(59)

Pritožnik je trdil, da je bila dodatna podpora namenjena ekološki proizvodnji postrvi in proizvodnji mladic, pri čemer se je pri proizvodnji mladic plačilo izvedlo po kosu. Preiskava je potrdila obstoj plačil v dodatno podporo, namenjenih ekološki proizvodnji postrvi. Vendar je bilo ugotovljeno, da je v Turčiji obstajalo le eno podjetje za ekološko proizvodnjo postrvi, ki pa je nedavno šlo v stečaj. Posledično v obdobju preiskave niso bile dodeljene nobene subvencije za ekološko proizvodnjo postrvi.

| (60) | Poleg tega je Komisija ugotovila, da je posebna podpora za proizvodnjo mladic obstajala leta 2012, vendar je bila leta 2013 opuščena, ker je raven proizvodnje mladic v Turčiji že izpolnila tržne potrebe. |
| --- | --- |

(60)

Poleg tega je Komisija ugotovila, da je posebna podpora za proizvodnjo mladic obstajala leta 2012, vendar je bila leta 2013 opuščena, ker je raven proizvodnje mladic v Turčiji že izpolnila tržne potrebe.

4.4   Sklep

| (61) | Na podlagi ugotovitev preiskave je Komisija začasno sklenila, da ima zgoraj navedeni javni prispevek obliko neposrednih nepovratnih sredstev v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe in s tem turškim proizvajalcem postrvi v skladu s členom 3(2) osnovne uredbe prinaša neposredne ugodnosti. „Ugodnost“ je dodeljena, ker neposredno financiranje (nepovratna sredstva) zagotavljajo javni organi brez obrestne mere ali licenčnine. Taka prosta sredstva na trgu običajno niso na voljo. |
| --- | --- |

(61)

Na podlagi ugotovitev preiskave je Komisija začasno sklenila, da ima zgoraj navedeni javni prispevek obliko neposrednih nepovratnih sredstev v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe in s tem turškim proizvajalcem postrvi v skladu s členom 3(2) osnovne uredbe prinaša neposredne ugodnosti. „Ugodnost“ je dodeljena, ker neposredno financiranje (nepovratna sredstva) zagotavljajo javni organi brez obrestne mere ali licenčnine. Taka prosta sredstva na trgu običajno niso na voljo.

| (62) | Shema za neposredno subvencioniranje je specifična in proti tej shemi se lahko uvede izravnalni ukrep v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, ker je dostop do nje omejen na nekatera podjetja. Podjetja, ki se ukvarjajo z akvakulturo, so izrecno navedena in postrv je jasno opredeljena kot ena od vrst, ki uživajo ugodnosti te subvencijske sheme. Ta neposredna nepovratna sredstva so specifična, ker organ, ki dodeljuje subvencije, ali zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omeji dostop do teh nepovratnih sredstev na podjetja, ki delujejo v sektorju akvakulture. |
| --- | --- |

(62)

Shema za neposredno subvencioniranje je specifična in proti tej shemi se lahko uvede izravnalni ukrep v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, ker je dostop do nje omejen na nekatera podjetja. Podjetja, ki se ukvarjajo z akvakulturo, so izrecno navedena in postrv je jasno opredeljena kot ena od vrst, ki uživajo ugodnosti te subvencijske sheme. Ta neposredna nepovratna sredstva so specifična, ker organ, ki dodeljuje subvencije, ali zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omeji dostop do teh nepovratnih sredstev na podjetja, ki delujejo v sektorju akvakulture.

4.5   Izračun zneska subvencije

| (63) | Skupne ugodnosti za posamezno podjetje so predstavljale povprečni znesek neposredne subvencije, prejet v obdobju preiskave za lastne gojene žive ribe, in povprečni znesek subvencije, ki ga je dodelila turška vlada, izračunan na podlagi vseh dodeljenih subvencij in deljen s skupnim zneskom proizvodnje postrvi v Turčiji, za kupljene žive ribe. |
| --- | --- |

(63)

Skupne ugodnosti za posamezno podjetje so predstavljale povprečni znesek neposredne subvencije, prejet v obdobju preiskave za lastne gojene žive ribe, in povprečni znesek subvencije, ki ga je dodelila turška vlada, izračunan na podlagi vseh dodeljenih subvencij in deljen s skupnim zneskom proizvodnje postrvi v Turčiji, za kupljene žive ribe.

| (64) | Spodnja preglednica kaže začasno določen znesek ugodnosti teh nepovratnih sredstev, ki so opredeljena zgoraj, pri čemer je ugodnost znesek, ki so ga zadevna podjetja prejela v obdobju preiskave.






  Neposredne in posredne subvencije |
| --- | --- |
| Ime podjetja | Subvencijska stopnja |
| GMS | 7,0 % |
| Kilic | 9,6 % |
| Özpekler | 6,8 % |
| Ternaeben | 9,5 % |

(64)

Spodnja preglednica kaže začasno določen znesek ugodnosti teh nepovratnih sredstev, ki so opredeljena zgoraj, pri čemer je ugodnost znesek, ki so ga zadevna podjetja prejela v obdobju preiskave.

Neposredne in posredne subvencije

Ime podjetja

Subvencijska stopnja

GMS

7,0 %

Kilic

9,6 %

Özpekler

6,8 %

Ternaeben

9,5 %

5.   Subvencionirana posojila

5.1   Uvod

| (65) | Nekateri javni in zasebni subjekti so podjetjem, ki delujejo v sektorju akvakulture, zagotavljali ugodnejša posojila. Glavni zadevni subjekti so opisani v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(65)

Nekateri javni in zasebni subjekti so podjetjem, ki delujejo v sektorju akvakulture, zagotavljali ugodnejša posojila. Glavni zadevni subjekti so opisani v nadaljevanju.

| (66) | Kmetijske kreditne zadruge („KKZ“) so subjekti zasebnega prava, ki so jih ustanovili kmetijski pridelovalci (tj. fizične osebe ali pravni subjekti, ki se ukvarjajo s kmetijsko pridelavo) v Turčiji, da bi lažje izpolnili svoje finančne potrebe pri poslovanju. |
| --- | --- |

(66)

Kmetijske kreditne zadruge („KKZ“) so subjekti zasebnega prava, ki so jih ustanovili kmetijski pridelovalci (tj. fizične osebe ali pravni subjekti, ki se ukvarjajo s kmetijsko pridelavo) v Turčiji, da bi lažje izpolnili svoje finančne potrebe pri poslovanju.

| (67) | Kmetijska banka Republike Turčije (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi ali„Ziraat Bankasi“) je banka v državni lasti in javni organ, njene delnice pa so v izključni lasti podsekretariata ministrstva za finance. V okviru vladnega programa iz uvodne izjave 70, ki se je uporabljal tudi v obdobju preiskave, banka Ziraat Bankasi zagotavlja ugodnejša posojila sektorju akvakulture za spodbujanje kmetijske proizvodnje in kmetijsko-predelovalne industrije. V zvezi s tem svet ministrov letno določa trajanje, postopke in načela programa, zakladnica pa prenese preostali znesek plačila obresti, ki ustreza diskontirani obrestni meri, na banko Ziraat Bankasi. Zato se šteje, da je banki Ziraat Bankasi zaupano pooblastilo vlade in se tako obravnava kot javni organ. |
| --- | --- |

(67)

Kmetijska banka Republike Turčije (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi ali„Ziraat Bankasi“) je banka v državni lasti in javni organ, njene delnice pa so v izključni lasti podsekretariata ministrstva za finance. V okviru vladnega programa iz uvodne izjave 70, ki se je uporabljal tudi v obdobju preiskave, banka Ziraat Bankasi zagotavlja ugodnejša posojila sektorju akvakulture za spodbujanje kmetijske proizvodnje in kmetijsko-predelovalne industrije. V zvezi s tem svet ministrov letno določa trajanje, postopke in načela programa, zakladnica pa prenese preostali znesek plačila obresti, ki ustreza diskontirani obrestni meri, na banko Ziraat Bankasi. Zato se šteje, da je banki Ziraat Bankasi zaupano pooblastilo vlade in se tako obravnava kot javni organ.

| (68) | Organizacija za razvoj malih in srednjih podjetij („KOSGEB“) je javni organ, katerega cilj je povečati delež malih in srednjih podjetij („MSP“) v gospodarskem in socialnem razvoju z zagotavljanjem kakovostnih storitev in podpore za razvoj konkurenčnosti MSP in razširjanje kulture podjetništva. KOSGEB spada v pristojnost ministrstva za znanost, industrijo in tehnologijo ter je deloma neodvisen. |
| --- | --- |

(68)

Organizacija za razvoj malih in srednjih podjetij („KOSGEB“) je javni organ, katerega cilj je povečati delež malih in srednjih podjetij („MSP“) v gospodarskem in socialnem razvoju z zagotavljanjem kakovostnih storitev in podpore za razvoj konkurenčnosti MSP in razširjanje kulture podjetništva. KOSGEB spada v pristojnost ministrstva za znanost, industrijo in tehnologijo ter je deloma neodvisen.

| (69) | Banka Türk Eximbank („Eximbank“) je v celoti v državni lasti in je javni organ, ki deluje kot glavni instrument turške vlade za spodbujanje izvoza v okviru trajnostne izvozne strategije za Turčijo, turška vlada pa ji je podelila koncesijo dne 21. avgusta 1987 z Odlokom št. 87/11914, ki je bil sprejet po Odredbi št. 3332. Banki Eximbank je turška vlada zaupala podporo zunanje trgovine in turških pogodbenikov/vlagateljev, ki delujejo na tujem, da bi se povečal izvoz turških podjetij in okrepila njihova mednarodna konkurenčnost. Zato se šteje, da je banki Eximbank zaupano pooblastilo vlade in se tako obravnava kot javni organ. |
| --- | --- |

(69)

Banka Türk Eximbank („Eximbank“) je v celoti v državni lasti in je javni organ, ki deluje kot glavni instrument turške vlade za spodbujanje izvoza v okviru trajnostne izvozne strategije za Turčijo, turška vlada pa ji je podelila koncesijo dne 21. avgusta 1987 z Odlokom št. 87/11914, ki je bil sprejet po Odredbi št. 3332. Banki Eximbank je turška vlada zaupala podporo zunanje trgovine in turških pogodbenikov/vlagateljev, ki delujejo na tujem, da bi se povečal izvoz turških podjetij in okrepila njihova mednarodna konkurenčnost. Zato se šteje, da je banki Eximbank zaupano pooblastilo vlade in se tako obravnava kot javni organ.

5.2   Pravna podlaga

| (70) | Subvencionirana posojila določajo naslednje pravne določbe: turški odlok št. 2013/4271 z dne 16. februarja 2013, objavljen v Uradnem listu št. 28561, o razširitvi investicijskih posojil z ugodno obrestno mero in posojil za podjetja banke Ziraat Bankasi in KKZ v letu 2013, turški odlok št. 2010/27612, objavljen v Uradnem listu15. junija 2010, o posojilih z ničelno obrestno mero za MSP in turški zakon št. 3332 z dne 31. marca 1987, objavljen v Uradnem listu št. 19417 (a) o izvoznih kreditih banke Eximbank, izvoznoposojilne banke Turčije. |
| --- | --- |

(70)

Subvencionirana posojila določajo naslednje pravne določbe: turški odlok št. 2013/4271 z dne 16. februarja 2013, objavljen v Uradnem listu št. 28561, o razširitvi investicijskih posojil z ugodno obrestno mero in posojil za podjetja banke Ziraat Bankasi in KKZ v letu 2013, turški odlok št. 2010/27612, objavljen v Uradnem listu15. junija 2010, o posojilih z ničelno obrestno mero za MSP in turški zakon št. 3332 z dne 31. marca 1987, objavljen v Uradnem listu št. 19417 (a) o izvoznih kreditih banke Eximbank, izvoznoposojilne banke Turčije.

5.3   Ugotovitve preiskave

| (71) | Ugodnejša posojila banke Eximbank in KOSGEB so bila preiskana na podlagi posameznih trditev iz pritožbe glede subvencioniranih posojil. Preiskava je potrdila obstoj posojil z ugodno obrestno mero. Vendar je bilo ugotovljeno, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni užival ugodnosti posojil, ki bi jih odobrila KKZ. |
| --- | --- |

(71)

Ugodnejša posojila banke Eximbank in KOSGEB so bila preiskana na podlagi posameznih trditev iz pritožbe glede subvencioniranih posojil. Preiskava je potrdila obstoj posojil z ugodno obrestno mero. Vendar je bilo ugotovljeno, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni užival ugodnosti posojil, ki bi jih odobrila KKZ.

| (72) | Komisija je ugotovila, da je v obdobju preiskave banka Ziraat Bankasi enemu vzorčenemu podjetju odobrila štiri ugodnejša posojila v skladu z določbami Odloka št. 4271/2013. V okviru posojil za akvakulturo je banka Ziraat Bankasi razširila investicijska posojila za nakup strojev in opreme, poleg tega je nadalje razširila operativna posojila za financiranje operativnih stroškov. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je ugotovila, da je v obdobju preiskave banka Ziraat Bankasi enemu vzorčenemu podjetju odobrila štiri ugodnejša posojila v skladu z določbami Odloka št. 4271/2013. V okviru posojil za akvakulturo je banka Ziraat Bankasi razširila investicijska posojila za nakup strojev in opreme, poleg tega je nadalje razširila operativna posojila za financiranje operativnih stroškov.

| (73) | Poleg ugodnejših posojil banke Ziraat Bankasi je eno vzorčeno podjetje uživalo ugodnosti posojila z ničelno obrestno mero v skladu z Odlokom št. 2010/27612, na podlagi katerega KOSGEB upravlja različne programe podpore za MSP. MSP, ki so dejavna v sektorju akvakulture, so prav tako upravičena do ugodnosti na podlagi teh programov podpore. |
| --- | --- |

(73)

Poleg ugodnejših posojil banke Ziraat Bankasi je eno vzorčeno podjetje uživalo ugodnosti posojila z ničelno obrestno mero v skladu z Odlokom št. 2010/27612, na podlagi katerega KOSGEB upravlja različne programe podpore za MSP. MSP, ki so dejavna v sektorju akvakulture, so prav tako upravičena do ugodnosti na podlagi teh programov podpore.

| (74) | Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je banka Eximbank enemu vzorčenemu podjetju odobrila dve posojili z ugodno obrestno mero, drugemu vzorčenemu podjetju pa šest posojil z ugodno obrestno mero. Predstavniki banke Eximbank so med preveritvenim obiskom v prisotnosti predstavnikov turške vlade potrdili, da banka Eximbank turškim izvoznikom odobri posojila pod boljšimi pogoji, kot so na splošno na voljo na trgu. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je banka Eximbank enemu vzorčenemu podjetju odobrila dve posojili z ugodno obrestno mero, drugemu vzorčenemu podjetju pa šest posojil z ugodno obrestno mero. Predstavniki banke Eximbank so med preveritvenim obiskom v prisotnosti predstavnikov turške vlade potrdili, da banka Eximbank turškim izvoznikom odobri posojila pod boljšimi pogoji, kot so na splošno na voljo na trgu.

5.4   Sklep

| (75) | Zgoraj navedena posojila z ugodno obrestno mero se začasno štejejo za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Zgoraj navedena posojila z ugodno obrestno mero se začasno štejejo za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe.

| (76) | Na podlagi ugotovitev te preiskave je Komisija sklenila, da ima ugodnost za prejemnika obliko diskontnih obrestnih mer za posojila, ki so bila sklenjena za proizvodnjo akvakulture. Shema posojil z državno podporo prejemnikom posojil podeljuje ugodnosti, ker so taka posojila odobrena pod finančnimi pogoji, ki ne odražajo tržnih pogojev za posojila s primerljivo ročnostjo. Odobrena so po obrestni meri, ki je nižja od tržne. |
| --- | --- |

(76)

Na podlagi ugotovitev te preiskave je Komisija sklenila, da ima ugodnost za prejemnika obliko diskontnih obrestnih mer za posojila, ki so bila sklenjena za proizvodnjo akvakulture. Shema posojil z državno podporo prejemnikom posojil podeljuje ugodnosti, ker so taka posojila odobrena pod finančnimi pogoji, ki ne odražajo tržnih pogojev za posojila s primerljivo ročnostjo. Odobrena so po obrestni meri, ki je nižja od tržne.

| (77) | Te sheme so specifične v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, ker organ, ki dodeljuje subvencije, ali zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omeji dostop do subvencije na nekatera podjetja. |
| --- | --- |

(77)

Te sheme so specifične v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, ker organ, ki dodeljuje subvencije, ali zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omeji dostop do subvencije na nekatera podjetja.

| (78) | Vsa zgoraj navedena posojila se zato obravnavajo kot subvencije, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, ki prinašajo ugodnosti in so specifične v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Vsa zgoraj navedena posojila se zato obravnavajo kot subvencije, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, ki prinašajo ugodnosti in so specifične v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

5.5   Izračun zneska subvencije

| (79) | V členu 6(b) osnovne uredbe je določeno, da se ugodnost na podlagi ugodnejših posojil začasno izračuna kot razlika med zneskom plačanih obresti in zneskom, ki bi ga podjetje plačalo za primerljivo komercialno posojilo, ki bi ga lahko dobilo na trgu. Kot referenčno merilo je Komisija uporabila tehtano povprečno obrestno mero za turška posojila v obdobju preiskave, izračunano z uporabo elektronske platforme za trgovanje Bloomberg (indeks WAIRCOMM). |
| --- | --- |

(79)

V členu 6(b) osnovne uredbe je določeno, da se ugodnost na podlagi ugodnejših posojil začasno izračuna kot razlika med zneskom plačanih obresti in zneskom, ki bi ga podjetje plačalo za primerljivo komercialno posojilo, ki bi ga lahko dobilo na trgu. Kot referenčno merilo je Komisija uporabila tehtano povprečno obrestno mero za turška posojila v obdobju preiskave, izračunano z uporabo elektronske platforme za trgovanje Bloomberg (indeks WAIRCOMM).

| (80) | Ugodnost v obdobju preiskave je bila izračunana kot razlika med obrestmi, dejansko plačanimi v obdobju preiskave, in obrestmi, ki bi bile plačane pri uporabi referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(80)

Ugodnost v obdobju preiskave je bila izračunana kot razlika med obrestmi, dejansko plačanimi v obdobju preiskave, in obrestmi, ki bi bile plačane pri uporabi referenčne vrednosti.

| (81) | Subvencijske stopnje, izračunane za vzorčene proizvajalce izvoznike, ki temeljijo na tej metodologiji, so naslednje:






  Ugodnejša posojila |
| --- | --- |
| Ime podjetja | Subvencijska stopnja |
| Kilic | 0,1 % |
| Özpekler | 0,3 % |

(81)

Subvencijske stopnje, izračunane za vzorčene proizvajalce izvoznike, ki temeljijo na tej metodologiji, so naslednje:

Ugodnejša posojila

Ime podjetja

Subvencijska stopnja

Kilic

0,1 %

Özpekler

0,3 %

6.   Kmetijski zavarovalni sklad in podpora v obliki stopenj premij

6.1   Uvod

| (82) | Zakon o kmetijskem zavarovanju in uredba o izvajanju načel kmetijskega zavarovalnega sklada določata cilj vlade, da za proizvajalce postrvi zagotovi zavarovalno kritje za vse izgube v zvezi s staležem rib in njihovo prirejo zaradi številnih možnih bolezni, naravnih in drugih nesreč itd. |
| --- | --- |

(82)

Zakon o kmetijskem zavarovanju in uredba o izvajanju načel kmetijskega zavarovalnega sklada določata cilj vlade, da za proizvajalce postrvi zagotovi zavarovalno kritje za vse izgube v zvezi s staležem rib in njihovo prirejo zaradi številnih možnih bolezni, naravnih in drugih nesreč itd.

| (83) | Vrste zavarovanj, ki so zajete s kmetijskim zavarovalnim skladom so: (i) zavarovanje pridelka; (ii) zavarovanje pred učinki tople grede; (iii) zavarovanje goveda; (iv) zavarovanje drobnice; (v) zavarovanje perutnine in (vi) zavarovanje akvakulture. |
| --- | --- |

(83)

Vrste zavarovanj, ki so zajete s kmetijskim zavarovalnim skladom so: (i) zavarovanje pridelka; (ii) zavarovanje pred učinki tople grede; (iii) zavarovanje goveda; (iv) zavarovanje drobnice; (v) zavarovanje perutnine in (vi) zavarovanje akvakulture.

6.2   Pravna podlaga

| (84) | Pravna podlaga za ta program sta zakon o kmetijskem zavarovanju št. 5363 in turški odlok št. 2012/4138 o tveganjih, izdelkih in regijah v okviru kmetijskega zavarovalnega sklada in podpore v obliki stopenj premij z dne 23. januarja 2013, objavljena v Uradnem listu št. 28537. |
| --- | --- |

(84)

Pravna podlaga za ta program sta zakon o kmetijskem zavarovanju št. 5363 in turški odlok št. 2012/4138 o tveganjih, izdelkih in regijah v okviru kmetijskega zavarovalnega sklada in podpore v obliki stopenj premij z dne 23. januarja 2013, objavljena v Uradnem listu št. 28537.

6.3   Ugotovitve preiskave

| (85) | Preiskava je potrdila obstoj navedene subvencijske sheme. V skladu s členoma 12 in 13 Zakona o kmetijskem zavarovanju št. 5363 in Odlokom št. 2012/4138 o tveganjih, izdelkih in regijah v okviru kmetijskega zavarovalnega sklada in podpori v obliki stopenj premij („Odlok št. 2012/4138“) proizvajalci izdelkov akvakulture lahko uživajo ugodnosti na podlagi podpore vlade v obliki zavarovalnih premij, kot je določeno v členu 1/6 Odloka št. 2012/4138. |
| --- | --- |

(85)

Preiskava je potrdila obstoj navedene subvencijske sheme. V skladu s členoma 12 in 13 Zakona o kmetijskem zavarovanju št. 5363 in Odlokom št. 2012/4138 o tveganjih, izdelkih in regijah v okviru kmetijskega zavarovalnega sklada in podpori v obliki stopenj premij („Odlok št. 2012/4138“) proizvajalci izdelkov akvakulture lahko uživajo ugodnosti na podlagi podpore vlade v obliki zavarovalnih premij, kot je določeno v členu 1/6 Odloka št. 2012/4138.

| (86) | Podjetje, ki želi vložiti vlogo pri kmetijskem zavarovalnem skladu, predloži napoved za zavarovalno polico, ki jo želi skleniti. Kmetijski zavarovalni sklad podjetje nato pregleda, na podlagi tega pripravi oceno tveganja in ponudbo za zavarovalno polico, vključno z višino premije, ki jo je treba plačati. Če podjetje, ki je dejavno v kmetijskem sektorju, sprejme ponudbo, vlada plača polovico zavarovalne premije. |
| --- | --- |

(86)

Podjetje, ki želi vložiti vlogo pri kmetijskem zavarovalnem skladu, predloži napoved za zavarovalno polico, ki jo želi skleniti. Kmetijski zavarovalni sklad podjetje nato pregleda, na podlagi tega pripravi oceno tveganja in ponudbo za zavarovalno polico, vključno z višino premije, ki jo je treba plačati. Če podjetje, ki je dejavno v kmetijskem sektorju, sprejme ponudbo, vlada plača polovico zavarovalne premije.

| (87) | Komisija je ugotovila, da pridelovalci v Turčiji na splošno ne zavarujejo svojih pridelkov. Samo eno od vzorčenih podjetij je v obdobju preiskave tri mesece uživalo ugodnosti vladnega programa podpore v zvezi z zavarovalnimi premijami. Nato je sklenilo zavarovanje z zasebno zavarovalnico. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je ugotovila, da pridelovalci v Turčiji na splošno ne zavarujejo svojih pridelkov. Samo eno od vzorčenih podjetij je v obdobju preiskave tri mesece uživalo ugodnosti vladnega programa podpore v zvezi z zavarovalnimi premijami. Nato je sklenilo zavarovanje z zasebno zavarovalnico.

6.4   Sklep

| (88) | V praksi ima ugodnost na podlagi te sheme obliko zmanjšanja finančnih stroškov, ki nastanejo zaradi kritja v okviru življenjskega zavarovanja staleža. Ta shema predstavlja subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe v obliki neposrednih nepovratnih sredstev, ki jih vlada dodeli gojiteljem postrvi, in „finančni prispevek“ v smislu osnovne uredbe, ker prejemnik subvencije uživa ugodnosti ugodne zavarovalne premije, ki je precej nižja od zavarovalnih premij, ki so na voljo na trgu za kritje primerljivih tveganj. Ta shema prinaša ugodnost v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Ugodnost ustreza razliki med premijami, ki so na voljo v okviru komercialne zavarovalne police, in subvencionirano premijo. |
| --- | --- |

(88)

V praksi ima ugodnost na podlagi te sheme obliko zmanjšanja finančnih stroškov, ki nastanejo zaradi kritja v okviru življenjskega zavarovanja staleža. Ta shema predstavlja subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe v obliki neposrednih nepovratnih sredstev, ki jih vlada dodeli gojiteljem postrvi, in „finančni prispevek“ v smislu osnovne uredbe, ker prejemnik subvencije uživa ugodnosti ugodne zavarovalne premije, ki je precej nižja od zavarovalnih premij, ki so na voljo na trgu za kritje primerljivih tveganj. Ta shema prinaša ugodnost v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Ugodnost ustreza razliki med premijami, ki so na voljo v okviru komercialne zavarovalne police, in subvencionirano premijo.

| (89) | Ta subvencija je specifična, ker organ, ki dodeljuje subvencije, in zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omejujeta dostop do teh nepovratnih sredstev na podjetja, ki delujejo v sektorju akvakulture, in se celo izrecno osredotoča na tveganja, ki so jim izpostavljeni proizvajalci v akvakulturi. |
| --- | --- |

(89)

Ta subvencija je specifična, ker organ, ki dodeljuje subvencije, in zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omejujeta dostop do teh nepovratnih sredstev na podjetja, ki delujejo v sektorju akvakulture, in se celo izrecno osredotoča na tveganja, ki so jim izpostavljeni proizvajalci v akvakulturi.

6.5   Izračun zneska subvencije

| (90) | Eno podjetje je uživalo ugodnosti zgoraj navedene sheme. Vendar je bilo ugotovljeno, da je ugodnost za podjetje zanemarljiva. |
| --- | --- |

(90)

Eno podjetje je uživalo ugodnosti zgoraj navedene sheme. Vendar je bilo ugotovljeno, da je ugodnost za podjetje zanemarljiva.

6.6   Subvencije za svetovanje

| (91) | Ta shema je namenjena zagotavljanju potrebnega strokovnega znanja in izkušenj proizvajalcem v akvakulturi, da bi posodobili in povečali proizvodnjo ter postali bolj učinkoviti. Ugotovljeno je bilo, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni užival ugodnosti te sheme v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(91)

Ta shema je namenjena zagotavljanju potrebnega strokovnega znanja in izkušenj proizvajalcem v akvakulturi, da bi posodobili in povečali proizvodnjo ter postali bolj učinkoviti. Ugotovljeno je bilo, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni užival ugodnosti te sheme v obdobju preiskave.

6.7   Subvencije za gorivo in razrez ribiških plovil

| (92) | Te subvencije so vezane na nakup goriva za ribiška plovila ali na razrez ribiških plovil. Ugodnosti teh plačil subvencij so specifične za ribištvo. Ugotovljeno je bilo, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave ni užival ugodnosti teh subvencij. |
| --- | --- |

(92)

Te subvencije so vezane na nakup goriva za ribiška plovila ali na razrez ribiških plovil. Ugodnosti teh plačil subvencij so specifične za ribištvo. Ugotovljeno je bilo, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave ni užival ugodnosti teh subvencij.

6.8   Sklep o subvencioniranju

| (93) | Komisija je zneske subvencij, proti katerim se v skladu z določbami osnovne uredbe lahko uvede izravnalni ukrep, za preiskovane družbe izračunala za vsako shemo posebej in za izračun skupnega zneska subvencij za vsako skupino v obdobju preiskave te zneske seštela. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je zneske subvencij, proti katerim se v skladu z določbami osnovne uredbe lahko uvede izravnalni ukrep, za preiskovane družbe izračunala za vsako shemo posebej in za izračun skupnega zneska subvencij za vsako skupino v obdobju preiskave te zneske seštela.

| (94) | Za izračun spodaj navedenih splošnih subvencijskih stopenj je najprej izračunala odstotek subvencioniranja, ki ustreza znesku subvencije glede na skupni dohodek podjetja od prodaje. Ta odstotek je bil nato uporabljen za izračun subvencije, dodeljene za izvoz zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(94)

Za izračun spodaj navedenih splošnih subvencijskih stopenj je najprej izračunala odstotek subvencioniranja, ki ustreza znesku subvencije glede na skupni dohodek podjetja od prodaje. Ta odstotek je bil nato uporabljen za izračun subvencije, dodeljene za izvoz zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave.

| (95) | Nato je bil izračunan znesek subvencije na ekvivalent cele ribe v okviru zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo v obdobju preiskave, spodaj navedene stopnje pa so bile izračunane kot odstotek vrednosti CIF za isti izvoz na ekvivalent cele ribe. |
| --- | --- |

(95)

Nato je bil izračunan znesek subvencije na ekvivalent cele ribe v okviru zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo v obdobju preiskave, spodaj navedene stopnje pa so bile izračunane kot odstotek vrednosti CIF za isti izvoz na ekvivalent cele ribe.

| (96) | Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija izračunala tehtano povprečno subvencijsko stopnjo. Iz tega izhaja, da je bila ta stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(96)

Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija izračunala tehtano povprečno subvencijsko stopnjo. Iz tega izhaja, da je bila ta stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.

| (97) | Za vse druge proizvajalce izvoznike je Komisija subvencijsko stopnjo določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 28 osnovne uredbe. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja predstavlja obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza – kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu – iz zadevne države v Unijo. |
| --- | --- |

(97)

Za vse druge proizvajalce izvoznike je Komisija subvencijsko stopnjo določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 28 osnovne uredbe. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja predstavlja obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza – kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu – iz zadevne države v Unijo.

| (98) | Stopnja sodelovanja je v tem primeru visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal več kot 80 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo subvencijsko stopnjo določila na ravni vzorčenega podjetja z najvišjo subvencijsko stopnjo.






  Ime podjetja | Subvencijska stopnja |
| --- | --- | --- |
| GMS | 7,0 % |
| Kilic | 9,7 % |
| Özpekler | 7,1 % |
| Ternaeben | 9,5 % |
| Tehtano povprečje vzorca | 8,2 % |
| Subvencijska stopnja na ravni države | 9,7 % |

(98)

Stopnja sodelovanja je v tem primeru visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal več kot 80 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo subvencijsko stopnjo določila na ravni vzorčenega podjetja z najvišjo subvencijsko stopnjo.

Ime podjetja

Subvencijska stopnja

GMS

7,0 %

Kilic

9,7 %

Özpekler

7,1 %

Ternaeben

9,5 %

Tehtano povprečje vzorca

8,2 %

Subvencijska stopnja na ravni države

9,7 %

D.   ŠKODA

1.   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (99) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo več kot 700 proizvajalcev Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(99)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo več kot 700 proizvajalcev Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 8(1) osnovne uredbe.

| (100) | Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave je bila ocenjena na približno 170 milijonov kg „ekvivalenta cele ribe“ („WFE“) v skladu s podatki, ki so jih predložila nacionalna in evropska združenja proizvajalcev in posamezna podjetja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo v vzorec izbranih devet proizvajalcev Unije, ki so predstavljali več kot 12 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(100)

Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave je bila ocenjena na približno 170 milijonov kg „ekvivalenta cele ribe“ („WFE“) v skladu s podatki, ki so jih predložila nacionalna in evropska združenja proizvajalcev in posamezna podjetja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo v vzorec izbranih devet proizvajalcev Unije, ki so predstavljali več kot 12 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

2.   Potrošnja Unije

| (101) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi celotnega ocenjenega obsega prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije in celotnega obsega uvoza v skladu s podatki Eurostata. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi celotnega ocenjenega obsega prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije in celotnega obsega uvoza v skladu s podatki Eurostata.

| (102) | Celotni obseg prodaje proizvajalcev Unije je bil ocenjen, kot je opisano v uvodni izjavi 130. |
| --- | --- |

(102)

Celotni obseg prodaje proizvajalcev Unije je bil ocenjen, kot je opisano v uvodni izjavi 130.

| (103) | Kar zadeva obseg uvoza, Eurostat poroča o neto teži za šest različnih oznak KN, in sicer za žive, sveže, ohlajene, zamrznjene in/ali dimljene postrvi v obliki cele ribe in/ali ribe brez drobovja ali filetov. Podatki o neto teži so bili za namene primerjave pretvorjeni v WFE, tako da se je količina uvoza v evidenci Eurostata delila s spodaj navedenimi konverzijskimi faktorji. Ti konverzijski faktorji so bili predloženi v pritožbi in se pogosto uporabljajo v tej panogi.

  Preglednica 1


  Konverzijski faktorji







  Predstavitev izdelka | Faktor |
| --- | --- | --- |
| živ | 1,00 |
| svež/ohlajen/zamrznjen | 0,85 |
| fileti: sveži/ohlajeni/zamrznjeni | 0,47 |
| fileti: dimljeni | 0,40 |

(103)

Kar zadeva obseg uvoza, Eurostat poroča o neto teži za šest različnih oznak KN, in sicer za žive, sveže, ohlajene, zamrznjene in/ali dimljene postrvi v obliki cele ribe in/ali ribe brez drobovja ali filetov. Podatki o neto teži so bili za namene primerjave pretvorjeni v WFE, tako da se je količina uvoza v evidenci Eurostata delila s spodaj navedenimi konverzijskimi faktorji. Ti konverzijski faktorji so bili predloženi v pritožbi in se pogosto uporabljajo v tej panogi.

Preglednica 1

Konverzijski faktorji

Predstavitev izdelka

Faktor

živ

1,00

svež/ohlajen/zamrznjen

0,85

fileti: sveži/ohlajeni/zamrznjeni

0,47

fileti: dimljeni

0,40

| (104) | Zadevne oznake KN zajemajo tudi druge vrste rib, ki niso vključene v obseg te preiskave, na primer morske postrvi (Salmo trutta), clarkove postrvi (Oncorhynchus clarki), zlate postrvi (Oncorhynchus aguabonita) in gila postrvi (Oncorhynchus gilae). Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da gojenje vrst postrvi z izjemo zadevnega izdelka v Turčiji ni potekala, ali pa je predstavljalo le zanemarljivo količino. Ta ugotovitev je temeljila na informacijah, ki so jih turški ribogojci predložili Zvezi evropskih proizvajalcev v akvakulturi (FEAP), in drugih javnih virih informacij (8), ki so bile navzkrižno preverjene, kadar je bilo to mogoče, z relevantnimi turškimi uradnimi statističnimi podatki. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da so statistični podatki Eurostata o uvozu dovolj zanesljivi in popolni. |
| --- | --- |

(104)

Zadevne oznake KN zajemajo tudi druge vrste rib, ki niso vključene v obseg te preiskave, na primer morske postrvi (Salmo trutta), clarkove postrvi (Oncorhynchus clarki), zlate postrvi (Oncorhynchus aguabonita) in gila postrvi (Oncorhynchus gilae). Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da gojenje vrst postrvi z izjemo zadevnega izdelka v Turčiji ni potekala, ali pa je predstavljalo le zanemarljivo količino. Ta ugotovitev je temeljila na informacijah, ki so jih turški ribogojci predložili Zvezi evropskih proizvajalcev v akvakulturi (FEAP), in drugih javnih virih informacij (8), ki so bile navzkrižno preverjene, kadar je bilo to mogoče, z relevantnimi turškimi uradnimi statističnimi podatki. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da so statistični podatki Eurostata o uvozu dovolj zanesljivi in popolni.

| (105) | Potrošnja Unije je, kot je bilo ugotovljeno, ostala stabilna med letoma 2010 in 2011, nato se je med letoma 2011 in 2012 zmanjšala za 5 %, od leta 2012 dalje in v obdobju preiskave pa se je zmanjšala še za 7 %. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %.

  Preglednica 2


  Potrošnja Unije (v kg WFE) | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | 183 399 382 | 183 932 215 | 173 599 493 | 162 108 475 |
| Indeks | 100 | 100 | 95 | 88 |
| Vir: FEAP, Eurostat. |

(105)

Potrošnja Unije je, kot je bilo ugotovljeno, ostala stabilna med letoma 2010 in 2011, nato se je med letoma 2011 in 2012 zmanjšala za 5 %, od leta 2012 dalje in v obdobju preiskave pa se je zmanjšala še za 7 %. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %.

Preglednica 2

Potrošnja Unije (v kg WFE)

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Celotna potrošnja Unije

183 399 382

183 932 215

173 599 493

162 108 475

Indeks

100

100

95

88

Vir: FEAP, Eurostat.

3.   Uvoz iz zadevne države

3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (106) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 103, je Komisija na podlagi podatkov Eurostata določila obseg uvoza, izražen v kg WFE. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi obsega uvoza iz Turčije in celotne potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(106)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 103, je Komisija na podlagi podatkov Eurostata določila obseg uvoza, izražen v kg WFE. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi obsega uvoza iz Turčije in celotne potrošnje Unije.

| (107) | Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 3


  Obseg uvoza (v kg WFE) in tržni delež | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Turčije (v kg WFE) | 15 664 502 | 21 510 620 | 22 113 656 | 27 008 376 |
| Indeks | 100 | 137 | 141 | 172 |
| Tržni delež | 9 % | 12 % | 13 % | 17 % |
| Indeks | 100 | 137 | 149 | 195 |
| Vir: Eurostat. |

(107)

Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 3

Obseg uvoza (v kg WFE) in tržni delež

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz Turčije (v kg WFE)

15 664 502

21 510 620

22 113 656

27 008 376

Indeks

100

137

141

172

Tržni delež

9 %

12 %

13 %

17 %

Indeks

100

137

149

195

Vir: Eurostat.

| (108) | Kljub zmanjšanju potrošnje se je obseg uvoza zadevnega izdelka v Unijo v obravnavanem obdobju postopoma povečeval in se skupaj povečal za 72 %. To je povzročilo povečanje ustreznega tržnega deleža z 9 % v letu 2010 na 17 % v obdobju preiskave, tj. povečanje v višini 8 odstotnih točk ali 95 % v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(108)

Kljub zmanjšanju potrošnje se je obseg uvoza zadevnega izdelka v Unijo v obravnavanem obdobju postopoma povečeval in se skupaj povečal za 72 %. To je povzročilo povečanje ustreznega tržnega deleža z 9 % v letu 2010 na 17 % v obdobju preiskave, tj. povečanje v višini 8 odstotnih točk ali 95 % v obravnavanem obdobju.

3.2   Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (109) | Komisija je določila povprečne cene uvoza na podlagi podatkov Eurostata, tako da je celotni obseg uvoza iz Turčije, izražen v kg WFE, delila s skupno vrednostjo tega uvoza. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo ugotovljeno na podlagi podatkov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je določila povprečne cene uvoza na podlagi podatkov Eurostata, tako da je celotni obseg uvoza iz Turčije, izražen v kg WFE, delila s skupno vrednostjo tega uvoza. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo ugotovljeno na podlagi podatkov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov.

| (110) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 4


  Uvozne cene (EUR/kg WFE) | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | 2,63 | 2,78 | 2,83 | 2,75 |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 105 |
| Vir: Eurostat. |

(110)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 4

Uvozne cene (EUR/kg WFE)

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Turčija

2,63

2,78

2,83

2,75

Indeks

100

106

108

105

Vir: Eurostat.

| (111) | Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka se je med letoma 2010 in 2012 povečala za 8 % in se nato znižala za 3 % med letom 2012 in obdobjem preiskave. Na splošno se je povprečna uvozna cena v obravnavanem obdobju zvišala za 5 %. |
| --- | --- |

(111)

Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka se je med letoma 2010 in 2012 povečala za 8 % in se nato znižala za 3 % med letom 2012 in obdobjem preiskave. Na splošno se je povprečna uvozna cena v obravnavanem obdobju zvišala za 5 %.

| (112) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala: (a) tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna; (b) s tehtanim povprečjem cen, ki ustreza uvozu vzorčenih proizvajalcev izvoznikov za posamezno vrsto izdelka, zaračunanim prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenim na osnovi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF). |
| --- | --- |

(112)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala: (a) tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna; (b) s tehtanim povprečjem cen, ki ustreza uvozu vzorčenih proizvajalcev izvoznikov za posamezno vrsto izdelka, zaračunanim prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenim na osnovi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF).

| (113) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu od 5 % do 18 %. |
| --- | --- |

(113)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu od 5 % do 18 %.

| (114) | En vzorčen proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala Komisija ustrezno upoštevati vse razlike v ravni trgovanja. Vendar pa je preiskava pokazala, da med vzorčenimi proizvajalci Unije in vzorčenimi proizvajalci izvozniki v Turčiji niso obstajale nobene razlike v ravni trgovanja. Ta argument je zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(114)

En vzorčen proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala Komisija ustrezno upoštevati vse razlike v ravni trgovanja. Vendar pa je preiskava pokazala, da med vzorčenimi proizvajalci Unije in vzorčenimi proizvajalci izvozniki v Turčiji niso obstajale nobene razlike v ravni trgovanja. Ta argument je zato treba zavrniti.

| (115) | Egejsko združenje izvoznikov (ki predstavlja turške izvoznike) in en proizvajalec izvoznik sta trdila, da je industrija Unije v glavnem osredotočena na proizvodnjo ekoloških in rdečih postrvi, ki imajo znatno ceno v primerjavi s postrvmi, izvoženimi iz Turčije. Zato so trdili, da cene niso primerljive. Vendar pa so bile primerjave cen izvedene za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na enaki ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 113. Posledično so bile kakršne koli razlike v ceni, ki so temeljile na različnih vrstah izdelka, ustrezno upoštevane. |
| --- | --- |

(115)

Egejsko združenje izvoznikov (ki predstavlja turške izvoznike) in en proizvajalec izvoznik sta trdila, da je industrija Unije v glavnem osredotočena na proizvodnjo ekoloških in rdečih postrvi, ki imajo znatno ceno v primerjavi s postrvmi, izvoženimi iz Turčije. Zato so trdili, da cene niso primerljive. Vendar pa so bile primerjave cen izvedene za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na enaki ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 113. Posledično so bile kakršne koli razlike v ceni, ki so temeljile na različnih vrstah izdelka, ustrezno upoštevane.

| (116) | Egejsko združenje izvoznikov je prav tako trdilo, da industrija Unije uporablja različne proizvodne procese, ki imajo za posledico različne optične in senzorne značilnosti ter razliko v roku uporabnosti. Po navedbah naj bi imele postrvi, ki jih proizvaja industrija Unije, prav tako drugačen razpon teže v primerjavi s postrvmi, ki so bile proizvedene v Turčiji. Vsi ti elementi naj bi vplivali na primerjavo cen in bi jih bilo zato treba upoštevati. Vendar pa ni bil predložen noben dokaz, na podlagi katerega bi bilo mogoče te trditve utemeljiti, prav tako teh trditev ni bilo mogoče utemeljiti z dokazi, pridobljenimi med preiskavo. Primerjave cen so bile izvedene za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na enaki ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 113. Zato so bile kakršne koli razlike, ki so temeljile na različnih vrstah izdelka, ustrezno upoštevane. |
| --- | --- |

(116)

Egejsko združenje izvoznikov je prav tako trdilo, da industrija Unije uporablja različne proizvodne procese, ki imajo za posledico različne optične in senzorne značilnosti ter razliko v roku uporabnosti. Po navedbah naj bi imele postrvi, ki jih proizvaja industrija Unije, prav tako drugačen razpon teže v primerjavi s postrvmi, ki so bile proizvedene v Turčiji. Vsi ti elementi naj bi vplivali na primerjavo cen in bi jih bilo zato treba upoštevati. Vendar pa ni bil predložen noben dokaz, na podlagi katerega bi bilo mogoče te trditve utemeljiti, prav tako teh trditev ni bilo mogoče utemeljiti z dokazi, pridobljenimi med preiskavo. Primerjave cen so bile izvedene za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na enaki ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 113. Zato so bile kakršne koli razlike, ki so temeljile na različnih vrstah izdelka, ustrezno upoštevane.

| (117) | Trditve v zvezi s primerjavo cen bi bilo treba zato zavrniti. |
| --- | --- |

(117)

Trditve v zvezi s primerjavo cen bi bilo treba zato zavrniti.

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

4.1   Splošne opombe

| (118) | V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(118)

V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (119) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(119)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (120) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je ocenila makroekonomske kazalnike na podlagi podatkov iz pritožbe ter podatkov, ki sta jih predložila FEAP in Eurostat. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je ocenila mikroekonomske kazalnike na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je ocenila makroekonomske kazalnike na podlagi podatkov iz pritožbe ter podatkov, ki sta jih predložila FEAP in Eurostat. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je ocenila mikroekonomske kazalnike na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (121) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina subvencijske stopnje. |
| --- | --- |

(121)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina subvencijske stopnje.

| (122) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(122)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.2   Makroekonomski kazalniki

4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (123) | Podatki o obsegu proizvodnje industrije Unije so bili pridobljeni od FEAP in pritožnika. Podatki FEAP se zbirajo na podlagi franko ribogojnica in se nanašajo na žive ribe, prirejene v vsaki državi članici. Ker je bil s podatki FEAP zajet le del obdobja preiskave, so bili dopolnjeni na podlagi ocen pritožnika. Ker se podatki FEAP zbirajo na podlagi franko ribogojnica in se nanašajo na prirejene žive ribe in da bi se preprečilo dvojno štetje, je bil poleg tega prireji žive ribe v EU dodan delež uvoza iz vseh virov, namenjen za predelavo (na podlagi informacij, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v izpolnjenih vprašalnikih, je to približno 20 % celotnega obsega uvoza, pri čemer se uvoz dimljenih postrvi ni upošteval). |
| --- | --- |

(123)

Podatki o obsegu proizvodnje industrije Unije so bili pridobljeni od FEAP in pritožnika. Podatki FEAP se zbirajo na podlagi franko ribogojnica in se nanašajo na žive ribe, prirejene v vsaki državi članici. Ker je bil s podatki FEAP zajet le del obdobja preiskave, so bili dopolnjeni na podlagi ocen pritožnika. Ker se podatki FEAP zbirajo na podlagi franko ribogojnica in se nanašajo na prirejene žive ribe in da bi se preprečilo dvojno štetje, je bil poleg tega prireji žive ribe v EU dodan delež uvoza iz vseh virov, namenjen za predelavo (na podlagi informacij, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v izpolnjenih vprašalnikih, je to približno 20 % celotnega obsega uvoza, pri čemer se uvoz dimljenih postrvi ni upošteval).

| (124) | Na tej podlagi so se celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v kg WFE) | 168 291 314 | 161 896 836 | 151 960 522 | 136 950 842 |
| Indeks | 100 | 96 | 90 | 81 |
| Proizvodna zmogljivost (v kg WFE) | 220 309 323 | 215 689 275 | 209 607 237 | 183 616 771 |
| Indeks | 100 | 98 | 95 | 83 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 76 % | 75 % | 72 % | 75 % |
| Indeks | 100 | 98 | 95 | 98 |
| Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije in vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, Eurostat. |

(124)

Na tej podlagi so se celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje (v kg WFE)

168 291 314

161 896 836

151 960 522

136 950 842

Indeks

100

96

90

81

Proizvodna zmogljivost (v kg WFE)

220 309 323

215 689 275

209 607 237

183 616 771

Indeks

100

98

95

83

Izkoriščenost zmogljivosti

76 %

75 %

72 %

75 %

Indeks

100

98

95

98

Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije in vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, Eurostat.

| (125) | V obravnavanem obdobju se je proizvodnja vsako leto zmanjšala. V obdobju preiskave se je proizvodnja v primerjavi z letom 2010 zmanjšala za 19 %. To zmanjšanje je bilo bolj izrazito kot zmanjšanje potrošnje v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(125)

V obravnavanem obdobju se je proizvodnja vsako leto zmanjšala. V obdobju preiskave se je proizvodnja v primerjavi z letom 2010 zmanjšala za 19 %. To zmanjšanje je bilo bolj izrazito kot zmanjšanje potrošnje v obravnavanem obdobju.

| (126) | Proizvodna zmogljivost je bila ocenjena, tako da se je obseg proizvodnje delil s stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(126)

Proizvodna zmogljivost je bila ocenjena, tako da se je obseg proizvodnje delil s stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (127) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 17 %. Ugotovitve preiskave kažejo, da so mnogi proizvajalci Unije zaprli svoje proizvodne obrate v obravnavanem obdobju in tako zmanjšali celotno proizvodno zmogljivost Unije. |
| --- | --- |

(127)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 17 %. Ugotovitve preiskave kažejo, da so mnogi proizvajalci Unije zaprli svoje proizvodne obrate v obravnavanem obdobju in tako zmanjšali celotno proizvodno zmogljivost Unije.

| (128) | Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije je v obravnavanem obdobju znašala približno 75 %, od leta 2010 do konca obdobja preiskave pa se je zmanjšala za 1 odstotno točko. |
| --- | --- |

(128)

Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije je v obravnavanem obdobju znašala približno 75 %, od leta 2010 do konca obdobja preiskave pa se je zmanjšala za 1 odstotno točko.

4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (129) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v kg WFE) | 163 321 913 | 156 440 124 | 146 677 898 | 130 729 993 |
| Indeks | 100 | 96 | 90 | 80 |
| Tržni delež | 89 % | 85 % | 84 % | 81 % |
| Indeks | 100 | 96 | 95 | 91 |
| Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije, Eurostat. |

(129)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Obseg prodaje na trgu Unije (v kg WFE)

163 321 913

156 440 124

146 677 898

130 729 993

Indeks

100

96

90

80

Tržni delež

89 %

85 %

84 %

81 %

Indeks

100

96

95

91

Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije, Eurostat.

| (130) | Kot je opisano v uvodni izjavi 123, je bil obseg prodaje industrije Unije določen na podlagi celotnega obsega proizvodnje, od katerega se je odštel izvoz industrije Unije. |
| --- | --- |

(130)

Kot je opisano v uvodni izjavi 123, je bil obseg prodaje industrije Unije določen na podlagi celotnega obsega proizvodnje, od katerega se je odštel izvoz industrije Unije.

| (131) | Obseg izvoza je temeljil na podatkih Eurostata, pretvorjenih v kg WFE. Za druge vrste postrvi, ki bi lahko bile vključene v zadevne oznake KN, se je štelo, da je njihov delež zanemarljiv, ker niso bile proizvedene v Uniji ali pa so bile proizvedene le v zelo majhnih količinah. Zato se je štelo, da je Eurostat zagotovil dovolj zanesljive podatke za izvoz šarenk v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(131)

Obseg izvoza je temeljil na podatkih Eurostata, pretvorjenih v kg WFE. Za druge vrste postrvi, ki bi lahko bile vključene v zadevne oznake KN, se je štelo, da je njihov delež zanemarljiv, ker niso bile proizvedene v Uniji ali pa so bile proizvedene le v zelo majhnih količinah. Zato se je štelo, da je Eurostat zagotovil dovolj zanesljive podatke za izvoz šarenk v obravnavanem obdobju.

| (132) | Tako se je obseg prodaje industrije Unije med letom 2010 in obdobjem preiskave stalno zmanjševal, in sicer na splošno za 20 % v celotnem obravnavanem obdobju. Kot je opisano v uvodni izjavi 105, je bil ta negativen trend izrazitejši od zmanjšanja celotne potrošnje v istem obdobju. |
| --- | --- |

(132)

Tako se je obseg prodaje industrije Unije med letom 2010 in obdobjem preiskave stalno zmanjševal, in sicer na splošno za 20 % v celotnem obravnavanem obdobju. Kot je opisano v uvodni izjavi 105, je bil ta negativen trend izrazitejši od zmanjšanja celotne potrošnje v istem obdobju.

| (133) | Posledično se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju prav tako zmanjšal, in sicer se je v navedenem obdobju zmanjšal za vsega skupaj 8 odstotnih točk. Hkrati se je turški uvoz povečal za 72 %, ustrezni tržni delež pa za 8 odstotnih točk, kot je opisano v uvodni izjavi 108, kar ustreza izgubi tržnega deleža industrije Unije. |
| --- | --- |

(133)

Posledično se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju prav tako zmanjšal, in sicer se je v navedenem obdobju zmanjšal za vsega skupaj 8 odstotnih točk. Hkrati se je turški uvoz povečal za 72 %, ustrezni tržni delež pa za 8 odstotnih točk, kot je opisano v uvodni izjavi 108, kar ustreza izgubi tržnega deleža industrije Unije.

4.2.3   Rast

| (134) | Potrošnja Unije je od leta 2011 do konca obdobja preiskave upadala. Kljub zmanjševanju povpraševanja na trgu Unije se je uvoz iz Turčije skoraj podvojil, posledica tega pa je bila rast tržnega deleža v obravnavanem obdobju. Posledično je industrija Unije izgubila del svojega tržnega deleža, medtem ko se je tržni delež zadevnega uvoza na trgu Unije povečal, pri čemer se obseg trga Unije zmanjšuje. Hkrati se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal bolj, kot se je zmanjšal obseg trga, medtem ko se je obseg uvoza iz Turčije povečal tako v absolutnem kot v relativnem smislu. |
| --- | --- |

(134)

Potrošnja Unije je od leta 2011 do konca obdobja preiskave upadala. Kljub zmanjševanju povpraševanja na trgu Unije se je uvoz iz Turčije skoraj podvojil, posledica tega pa je bila rast tržnega deleža v obravnavanem obdobju. Posledično je industrija Unije izgubila del svojega tržnega deleža, medtem ko se je tržni delež zadevnega uvoza na trgu Unije povečal, pri čemer se obseg trga Unije zmanjšuje. Hkrati se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal bolj, kot se je zmanjšal obseg trga, medtem ko se je obseg uvoza iz Turčije povečal tako v absolutnem kot v relativnem smislu.

4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (135) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 3 692 | 3 413 | 3 144 | 2 862 |
| Indeks | 100 | 92 | 85 | 78 |
| Produktivnost (kg WFE na zaposlenega) | 45 578 | 47 431 | 48 332 | 47 847 |
| Indeks | 100 | 104 | 106 | 105 |
| Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(135)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Število zaposlenih

3 692

3 413

3 144

2 862

Indeks

100

92

85

78

Produktivnost (kg WFE na zaposlenega)

45 578

47 431

48 332

47 847

Indeks

100

104

106

105

Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (136) | Zaposlenost v industriji Unije je bilo ocenjeno, tako da se je celotni obseg proizvodnje delil s produktivnostjo vzorčenih proizvajalcev Unije. Zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje (glej preglednico 5) se je stopnja zaposlenosti v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 22 %. |
| --- | --- |

(136)

Zaposlenost v industriji Unije je bilo ocenjeno, tako da se je celotni obseg proizvodnje delil s produktivnostjo vzorčenih proizvajalcev Unije. Zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje (glej preglednico 5) se je stopnja zaposlenosti v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 22 %.

| (137) | Ker se je zaposlenost zmanjševala hitreje kot obseg proizvodnje, se je ocenjena produktivnost na zaposlenega, izmerjena kot proizvodnja v kg WFE na zaposlenega, v obravnavanem obdobju povečala za 5 %. |
| --- | --- |

(137)

Ker se je zaposlenost zmanjševala hitreje kot obseg proizvodnje, se je ocenjena produktivnost na zaposlenega, izmerjena kot proizvodnja v kg WFE na zaposlenega, v obravnavanem obdobju povečala za 5 %.

4.2.5   Višina subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, in okrevanje od preteklega subvencioniranja ali dampinga

| (138) | Vse stopnje subvencij so znatno nad stopnjo de minimis. V zvezi z učinkom višine subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, na industrijo Unije se lahko glede na obseg in cene uvoza iz Turčije šteje, da ta učinek ni zanemarljiv. |
| --- | --- |

(138)

Vse stopnje subvencij so znatno nad stopnjo de minimis. V zvezi z učinkom višine subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, na industrijo Unije se lahko glede na obseg in cene uvoza iz Turčije šteje, da ta učinek ni zanemarljiv.

| (139) | Ker je to prva protisubvencijska preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom, ni na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega subvencioniranja ali dampinga. |
| --- | --- |

(139)

Ker je to prva protisubvencijska preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom, ni na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega subvencioniranja ali dampinga.

4.3   Mikroekonomski kazalniki

4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (140) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 8


  Prodajne cene v Uniji | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečne prodajne cene na enoto za nepovezane stranke v EUR/kg WFE | 2,76 | 2,91 | 2,89 | 2,95 |
| Indeks | 100 | 105 | 105 | 107 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/kg WFE) | 2,73 | 2,84 | 2,89 | 2,98 |
| Indeks | 100 | 104 | 106 | 109 |
| Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(140)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 8

Prodajne cene v Uniji

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Povprečne prodajne cene na enoto za nepovezane stranke v EUR/kg WFE

2,76

2,91

2,89

2,95

Indeks

100

105

105

107

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/kg WFE)

2,73

2,84

2,89

2,98

Indeks

100

104

106

109

Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (141) | Povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije se je najprej povečala s 2,76 EUR/kg WFE v letu 2010 na 2,91 EUR v letu 2011, nato pa se je zmanjšala na 2,89 EUR v letu 2012 in spet povečala na 2,95 EUR v obdobju preiskave. Na splošno so se povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju povečale za 7 %. Vendar pa to povečanje ni zadoščalo za uspešno premagovanje vzporednega povečanja stroškov proizvodnje za 9 % v istem obdobju. Zato se je v obdobju preiskave povprečna neto prodajna cena na enoto znižala pod stroške proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(141)

Povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije se je najprej povečala s 2,76 EUR/kg WFE v letu 2010 na 2,91 EUR v letu 2011, nato pa se je zmanjšala na 2,89 EUR v letu 2012 in spet povečala na 2,95 EUR v obdobju preiskave. Na splošno so se povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju povečale za 7 %. Vendar pa to povečanje ni zadoščalo za uspešno premagovanje vzporednega povečanja stroškov proizvodnje za 9 % v istem obdobju. Zato se je v obdobju preiskave povprečna neto prodajna cena na enoto znižala pod stroške proizvodnje na enoto.

| (142) | Stroški proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije so se povečali s 2,73 EUR/kg WFE v letu 2010 na 2,84 EUR v letu 2011. V letu 2012 je bilo zabeleženo zmernejše povečanje na 2,89 EUR. V obdobju preiskave je nastopilo večje povečanje na 2,98 EUR, ko so proizvodni stroški presegli povprečne prodajne cene na enoto, s čimer je proizvodnja Unije na splošno postala nedobičkonosna. Najpomembnejši element proizvodnih stroškov so stroški krme (ribje moke in ribjega olja), skupaj s stroški energije in stroški iker ali mladic, ki so se v obravnavanem obdobju povečali, kar se odraža v povečanju povprečnih proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(142)

Stroški proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije so se povečali s 2,73 EUR/kg WFE v letu 2010 na 2,84 EUR v letu 2011. V letu 2012 je bilo zabeleženo zmernejše povečanje na 2,89 EUR. V obdobju preiskave je nastopilo večje povečanje na 2,98 EUR, ko so proizvodni stroški presegli povprečne prodajne cene na enoto, s čimer je proizvodnja Unije na splošno postala nedobičkonosna. Najpomembnejši element proizvodnih stroškov so stroški krme (ribje moke in ribjega olja), skupaj s stroški energije in stroški iker ali mladic, ki so se v obravnavanem obdobju povečali, kar se odraža v povečanju povprečnih proizvodnih stroškov.

4.3.2   Stroški dela

| (143) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 26 585 | 26 958 | 28 276 | 27 757 |
| Indeks | 100 | 101 | 106 | 104 |
| Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(143)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

26 585

26 958

28 276

27 757

Indeks

100

101

106

104

Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (144) | Od leta 2010 do obdobja preiskave so se povprečni stroški dela na zaposlenega pri vzorčenih proizvajalcih Unije povečali za 4 %. To skupno povečanje v obravnavanem obdobju je razmeroma nizko in v vsakem primeru pod splošnim povečanjem stroškov dela (7,5 %) (9) in stopnjo inflacije (9,6 %) (10) v Uniji v istem obdobju. |
| --- | --- |

(144)

Od leta 2010 do obdobja preiskave so se povprečni stroški dela na zaposlenega pri vzorčenih proizvajalcih Unije povečali za 4 %. To skupno povečanje v obravnavanem obdobju je razmeroma nizko in v vsakem primeru pod splošnim povečanjem stroškov dela (7,5 %) (9) in stopnjo inflacije (9,6 %) (10) v Uniji v istem obdobju.

4.3.3   Zaloge

| (145) | Postrvi so pokvarljiv izdelek z rokom uporabnosti, ki je krajši od dveh tednov, razen če so zamrznjene. Ker vzorčeni proizvajalci Unije ne skladiščijo zalog prirejenih postrvi in svojih izdelkov ne zamrzujejo v znatnem obsegu, se ravni zalog ne štejejo za pomemben kazalnik škode v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(145)

Postrvi so pokvarljiv izdelek z rokom uporabnosti, ki je krajši od dveh tednov, razen če so zamrznjene. Ker vzorčeni proizvajalci Unije ne skladiščijo zalog prirejenih postrvi in svojih izdelkov ne zamrzujejo v znatnem obsegu, se ravni zalog ne štejejo za pomemben kazalnik škode v tej preiskavi.

4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (146) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 10


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje) | 1,1 % | 2,5 % | – 0,1 % | – 0,8 % |
| Indeks | 100 | 230 | – 13 | – 88 |
| Denarni tok (v 1 000 EUR) | – 1 242 | 2 828 | 1 715 | – 5 210 |
| Indeks | 100 | 428 | 338 | – 220 |
| Naložbe (v 1 000 EUR) | 3 952 | 4 158 | 4 371 | 10 265 |
| Indeks | 100 | 105 | 111 | 260 |
| Donosnost naložb | 1,8 % | 4,3 % | – 0,2 % | – 1,3 % |
| Indeks | 100 | 238 | – 13 | – 74 |
| Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(146)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 10

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)

1,1 %

2,5 %

– 0,1 %

– 0,8 %

Indeks

100

230

– 13

– 88

Denarni tok (v 1 000 EUR)

– 1 242

2 828

1 715

– 5 210

Indeks

100

428

338

– 220

Naložbe (v 1 000 EUR)

3 952

4 158

4 371

10 265

Indeks

100

105

111

260

Donosnost naložb

1,8 %

4,3 %

– 0,2 %

– 1,3 %

Indeks

100

238

– 13

– 74

Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (147) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. V letih 2010 in 2011 se je dobičkonosnost sicer rahlo povečala, vendar je ostala na nizki ravni le nekoliko nad pragom dobičkonosnosti. Položaj se je še dodatno poslabšal leta 2012, ko je dobičkonosnost postala negativna in v obdobju preiskave, ko so se izgube še dodatno povečale. Razlog za to, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 142, je trend naraščanja proizvodnih stroškov, hkrati pa industrija Unije ni mogla ustrezno povišati svojih cen. V zadevnem obdobju so mnogi proizvajalci Unije prenehali poslovati. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. V letih 2010 in 2011 se je dobičkonosnost sicer rahlo povečala, vendar je ostala na nizki ravni le nekoliko nad pragom dobičkonosnosti. Položaj se je še dodatno poslabšal leta 2012, ko je dobičkonosnost postala negativna in v obdobju preiskave, ko so se izgube še dodatno povečale. Razlog za to, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 142, je trend naraščanja proizvodnih stroškov, hkrati pa industrija Unije ni mogla ustrezno povišati svojih cen. V zadevnem obdobju so mnogi proizvajalci Unije prenehali poslovati.

| (148) | Neto denarni tok je sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka je naraščal od leta 2010 do leta 2011, nato pa je začel upadati. Med letom 2012 in obdobjem preiskave je močno upadel, zaradi česar je skupni kumulativni denarni tok v zadevnem obdobju negativen. Na splošno negativen trend denarnega toka sledi upadu dobičkonosnosti, čeprav sta bila negativen denarni tok v letu 2010 in znatno zmanjšanje med letom 2012 in obdobjem preiskave tudi posledica naložb zaradi prizadevanj za konsolidacijo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 149. |
| --- | --- |

(148)

Neto denarni tok je sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka je naraščal od leta 2010 do leta 2011, nato pa je začel upadati. Med letom 2012 in obdobjem preiskave je močno upadel, zaradi česar je skupni kumulativni denarni tok v zadevnem obdobju negativen. Na splošno negativen trend denarnega toka sledi upadu dobičkonosnosti, čeprav sta bila negativen denarni tok v letu 2010 in znatno zmanjšanje med letom 2012 in obdobjem preiskave tudi posledica naložb zaradi prizadevanj za konsolidacijo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 149.

| (149) | Naložbe so se med letoma 2010 in 2012 le nekoliko povečale, v obdobju preiskave pa je nastopilo znatno povečanje. Naložbe so bile povezane z nakupom proizvodnih zmogljivosti podjetij v stečaju in/ali konsolidacijo povezanih podjetij in ne z zamenjavo obstoječih sredstev ali nakupom dodatne in/ali nove opreme. Zato je bil vrhunec naložb v obdobju preiskave povezan predvsem s konsolidacijo. To potrjuje dejstvo, da se je v obravnavanem obdobju skupna proizvodna zmogljivost zmanjšala za 17 %. |
| --- | --- |

(149)

Naložbe so se med letoma 2010 in 2012 le nekoliko povečale, v obdobju preiskave pa je nastopilo znatno povečanje. Naložbe so bile povezane z nakupom proizvodnih zmogljivosti podjetij v stečaju in/ali konsolidacijo povezanih podjetij in ne z zamenjavo obstoječih sredstev ali nakupom dodatne in/ali nove opreme. Zato je bil vrhunec naložb v obdobju preiskave povezan predvsem s konsolidacijo. To potrjuje dejstvo, da se je v obravnavanem obdobju skupna proizvodna zmogljivost zmanjšala za 17 %.

| (150) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb je sledila istemu trendu kot dobičkonosnost, in sicer se je povečevala od leta 2010 do leta 2011, hkrati pa je ostala zgolj nekoliko nad pragom dobička. Donosnost naložb se je nato zmanjšala in leta 2012 postala negativna. V obdobju preiskave se je še dodatno zmanjšala. Ta negativni razvoj je izhajal iz dejstva, da industrija Unije ni mogla zvišati svojih cen, kljub trendu naraščanja proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(150)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb je sledila istemu trendu kot dobičkonosnost, in sicer se je povečevala od leta 2010 do leta 2011, hkrati pa je ostala zgolj nekoliko nad pragom dobička. Donosnost naložb se je nato zmanjšala in leta 2012 postala negativna. V obdobju preiskave se je še dodatno zmanjšala. Ta negativni razvoj je izhajal iz dejstva, da industrija Unije ni mogla zvišati svojih cen, kljub trendu naraščanja proizvodnih stroškov.

| (151) | Kar zadeva zmožnost zbiranja kapitala, je poslabšanje sposobnosti vzorčenih proizvajalcev Unije, da zagotovijo denarna sredstva za podobni izdelek, z zmanjšanjem notranje ustvarjenih sredstev oslabilo njihov finančni položaj. Kar zadeva financiranje s strani bank, so se pojavljale vedno večje težave pri pridobivanju takega financiranja. Preiskava je pokazala, da se je zmožnost zbiranja kapitala na splošno poslabšala. |
| --- | --- |

(151)

Kar zadeva zmožnost zbiranja kapitala, je poslabšanje sposobnosti vzorčenih proizvajalcev Unije, da zagotovijo denarna sredstva za podobni izdelek, z zmanjšanjem notranje ustvarjenih sredstev oslabilo njihov finančni položaj. Kar zadeva financiranje s strani bank, so se pojavljale vedno večje težave pri pridobivanju takega financiranja. Preiskava je pokazala, da se je zmožnost zbiranja kapitala na splošno poslabšala.

5.   Sklep o škodi

| (152) | Preiskava je v tej fazi jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. Škoda se je zlasti izražala v izgubi tržnega deleža in zmanjšanju dobičkonosnosti. V istem obdobju se je povečal tržni delež uvoza zadevnega izdelka in bilo je ugotovljeno, da je uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. |
| --- | --- |

(152)

Preiskava je v tej fazi jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. Škoda se je zlasti izražala v izgubi tržnega deleža in zmanjšanju dobičkonosnosti. V istem obdobju se je povečal tržni delež uvoza zadevnega izdelka in bilo je ugotovljeno, da je uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.

| (153) | Nekateri kazalniki škode, kot so prodajna cena na enoto, povprečni stroški dela na zaposlenega, produktivnost in naložbe, so se razvijali pozitivno. Kar zadeva prodajne cene na enoto, so dvig povzročili povečani proizvodni stroški. Vendar pa to povečanje ni moglo nadomestiti celotnega povečanja stroškov na enoto, zato je dobičkonosnost v letu 2012 postala negativna. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 144, je bilo povečanje povprečnih stroškov dela na zaposlenega v industriji Unije pod splošnim povečanjem stroškov dela in stopnjo inflacije v Uniji. Industrija Unije je morala zmanjšati število zaposlenih, kar je povzročilo povečanje produktivnosti na zaposlenega. Povečanje naložb je bilo v glavnem povezano z nakupom proizvodnih zmogljivosti podjetij v stečaju in konsolidacijo in ne z zamenjavo obstoječih sredstev ali nakupom nove opreme. |
| --- | --- |

(153)

Nekateri kazalniki škode, kot so prodajna cena na enoto, povprečni stroški dela na zaposlenega, produktivnost in naložbe, so se razvijali pozitivno. Kar zadeva prodajne cene na enoto, so dvig povzročili povečani proizvodni stroški. Vendar pa to povečanje ni moglo nadomestiti celotnega povečanja stroškov na enoto, zato je dobičkonosnost v letu 2012 postala negativna. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 144, je bilo povečanje povprečnih stroškov dela na zaposlenega v industriji Unije pod splošnim povečanjem stroškov dela in stopnjo inflacije v Uniji. Industrija Unije je morala zmanjšati število zaposlenih, kar je povzročilo povečanje produktivnosti na zaposlenega. Povečanje naložb je bilo v glavnem povezano z nakupom proizvodnih zmogljivosti podjetij v stečaju in konsolidacijo in ne z zamenjavo obstoječih sredstev ali nakupom nove opreme.

| (154) | Večina kazalnikov škode je kazala negativne trende. Industrija Unije je utrpela upad dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb. Dobičkonosnost in donosnost naložb, ki sta bili zgolj nad pragom dobička v letih 2010 in 2011, sta leta 2012 postali negativni in se še dodatno zmanjšali v obdobju preiskave. Hkrati so se obseg proizvodnje, proizvodna zmogljivost, zaposlenost in tržni deleži zmanjšali zaradi pritiska subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(154)

Večina kazalnikov škode je kazala negativne trende. Industrija Unije je utrpela upad dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb. Dobičkonosnost in donosnost naložb, ki sta bili zgolj nad pragom dobička v letih 2010 in 2011, sta leta 2012 postali negativni in se še dodatno zmanjšali v obdobju preiskave. Hkrati so se obseg proizvodnje, proizvodna zmogljivost, zaposlenost in tržni deleži zmanjšali zaradi pritiska subvencioniranega uvoza.

| (155) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(155)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

| (156) | Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe preučila, ali je subvencioniran uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe je preučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne subvencioniran uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu subvencioniranemu uvozu. Ti dejavniki so:






  (a) | uvoz iz drugih tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

(156)

Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe preučila, ali je subvencioniran uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe je preučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne subvencioniran uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu subvencioniranemu uvozu. Ti dejavniki so:

(a)

uvoz iz drugih tretjih držav;

| (b) | izvoz industrije Unije; |
| --- | --- |

(b)

izvoz industrije Unije;

| (c) | razvoj potrošnje; |
| --- | --- |

(c)

razvoj potrošnje;

| (d) | konkurenca z drugimi vrstami rib; |
| --- | --- |

(d)

konkurenca z drugimi vrstami rib;

| (e) | upravna in regulativna bremena, geografske omejitve; |
| --- | --- |

(e)

upravna in regulativna bremena, geografske omejitve;

| (f) | cenovni pritisk, ki ga izvajajo veliki trgovci na drobno; |
| --- | --- |

(f)

cenovni pritisk, ki ga izvajajo veliki trgovci na drobno;

| (g) | prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki. |
| --- | --- |

(g)

prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki.

1.   Učinki subvencioniranega uvoza

| (157) | Da bi Komisija ugotovila obstoj vzročne zveze med subvencioniranim uvozom zadevnega izdelka iz Turčije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je preučila obseg in ravni cen subvencioniranega uvoza ter obseg, v katerem bi ta uvoz lahko povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(157)

Da bi Komisija ugotovila obstoj vzročne zveze med subvencioniranim uvozom zadevnega izdelka iz Turčije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je preučila obseg in ravni cen subvencioniranega uvoza ter obseg, v katerem bi ta uvoz lahko povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (158) | Preiskava je pokazala, da se je subvencionirani uvoz iz zadevne države v obravnavanem obdobju skoraj podvojil. Posledično se je njegov tržni delež povečal za 8 odstotnih točk, in sicer z 9 % v letu 2010 na 17 % v obdobju preiskave. To se je zgodilo kljub trendu upadanja potrošnje. Hkrati je industrija Unije izgubila 8 odstotnih točk svojega tržnega deleža. |
| --- | --- |

(158)

Preiskava je pokazala, da se je subvencionirani uvoz iz zadevne države v obravnavanem obdobju skoraj podvojil. Posledično se je njegov tržni delež povečal za 8 odstotnih točk, in sicer z 9 % v letu 2010 na 17 % v obdobju preiskave. To se je zgodilo kljub trendu upadanja potrošnje. Hkrati je industrija Unije izgubila 8 odstotnih točk svojega tržnega deleža.

| (159) | Povprečne cene subvencioniranega uvoza so se med letom 2010 in obdobjem preiskave povečale za 5 %. To povečanje je bilo posledica splošnega povečanja stroškov proizvodnje. Vendar pa so uvozne cene ostale na občutno nižji ravni v primerjavi s cenami industrije Unije. Subvencionirani uvoz je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, pri čemer je v obdobju preiskave povprečna stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen znašala 9 %. Hkrati pa zaradi povečanega subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka, ki je povzročil znaten cenovni pritisk na trg Unije, industrija Unije ni mogla dovolj zvišati svojih prodajnih cen, da bi s tem zagotovila kritje povišanih proizvodnih stroškov, v vsakem primeru pa jih ni mogla zvišati nad raven cen subvencioniranega uvoza iz Turčije. |
| --- | --- |

(159)

Povprečne cene subvencioniranega uvoza so se med letom 2010 in obdobjem preiskave povečale za 5 %. To povečanje je bilo posledica splošnega povečanja stroškov proizvodnje. Vendar pa so uvozne cene ostale na občutno nižji ravni v primerjavi s cenami industrije Unije. Subvencionirani uvoz je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, pri čemer je v obdobju preiskave povprečna stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen znašala 9 %. Hkrati pa zaradi povečanega subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka, ki je povzročil znaten cenovni pritisk na trg Unije, industrija Unije ni mogla dovolj zvišati svojih prodajnih cen, da bi s tem zagotovila kritje povišanih proizvodnih stroškov, v vsakem primeru pa jih ni mogla zvišati nad raven cen subvencioniranega uvoza iz Turčije.

| (160) | Ugotovljeno je bilo, da je povečanje subvencioniranega uvoza iz Turčije in povečanje njegovega tržnega deleža jasno sovpadalo z izgubo tržnega deleža industrije Unije, zmanjšanjem obsega proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in zaposlenosti ter negativnim trendom dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb. Zato se je štelo, da subvencionirani uvoz izvaja pritisk na industrijo Unije, kar je prispevalo k temu, da ta ni mogla zvišati svojih prodajnih cen v skladu s stroški, da je utrpela izgubo tržnega deleža ter splošno gospodarsko in finančno oslabitev. |
| --- | --- |

(160)

Ugotovljeno je bilo, da je povečanje subvencioniranega uvoza iz Turčije in povečanje njegovega tržnega deleža jasno sovpadalo z izgubo tržnega deleža industrije Unije, zmanjšanjem obsega proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in zaposlenosti ter negativnim trendom dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb. Zato se je štelo, da subvencionirani uvoz izvaja pritisk na industrijo Unije, kar je prispevalo k temu, da ta ni mogla zvišati svojih prodajnih cen v skladu s stroški, da je utrpela izgubo tržnega deleža ter splošno gospodarsko in finančno oslabitev.

| (161) | Komisija je ob upoštevanju zgoraj navedenega v tej fazi sklenila, da je treba poslabšanje položaja industrije Unije pripisati povečanju obsega uvoza iz Turčije po subvencioniranih cenah in da je bil ta uvoz odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(161)

Komisija je ob upoštevanju zgoraj navedenega v tej fazi sklenila, da je treba poslabšanje položaja industrije Unije pripisati povečanju obsega uvoza iz Turčije po subvencioniranih cenah in da je bil ta uvoz odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

2.   Učinki drugih dejavnikov

2.1   Uvoz iz tretjih držav

| (162) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav (Čila, Norveške, Bosne in Hercegovine ter drugih) se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 11


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupno vse tretje države, razen zadevne države | Obseg (v kg WFE) | 4 412 967 | 5 981 471 | 4 807 938 | 4 370 106 |
| | Indeks | 100 | 136 | 109 | 99 |
| | Tržni delež | 2,4 % | 3,3 % | 2,8 % | 2,7 % |
| | Indeks | 100 | 135 | 115 | 112 |
| | Povprečna cena (EUR/kg WFE) | 2,63 | 2,85 | 2,80 | 2,94 |
| | Indeks | 100 | 108 | 106 | 112 |
| Vir: Eurostat. |

(162)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav (Čila, Norveške, Bosne in Hercegovine ter drugih) se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 11

Uvoz iz tretjih držav

Država

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Skupno vse tretje države, razen zadevne države

Obseg (v kg WFE)

4 412 967

5 981 471

4 807 938

4 370 106

Indeks

100

136

109

99

Tržni delež

2,4 %

3,3 %

2,8 %

2,7 %

Indeks

100

135

115

112

Povprečna cena (EUR/kg WFE)

2,63

2,85

2,80

2,94

Indeks

100

108

106

112

Vir: Eurostat.

| (163) | Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav je bil na nizki ravni in se je v obravnavanem obdobju celo nekoliko zmanjšal. Med letoma 2010 in 2011 se je sicer povečal, vendar se je naknadno zmanjšal in v obdobju preiskave dosegel nekoliko manjši obseg kot na začetku obravnavanega obdobja v letu 2010. Tržni delež se je gibal podobno. Med letoma 2010 in 2011 se je povečal, vendar se je ponovno zmanjšal v letu 2012 in v obdobju preiskave. Na splošno se je tržni delež tretjih držav v obravnavanem obdobju nekoliko povečal, in sicer s 2,4 % na 2,7 %. Hkrati je bil uvoz iz Turčije na veliko višji ravni tako v smislu obsega kot tudi tržnih deležev, zanj pa je bil značilen stalen trend naraščanja. |
| --- | --- |

(163)

Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav je bil na nizki ravni in se je v obravnavanem obdobju celo nekoliko zmanjšal. Med letoma 2010 in 2011 se je sicer povečal, vendar se je naknadno zmanjšal in v obdobju preiskave dosegel nekoliko manjši obseg kot na začetku obravnavanega obdobja v letu 2010. Tržni delež se je gibal podobno. Med letoma 2010 in 2011 se je povečal, vendar se je ponovno zmanjšal v letu 2012 in v obdobju preiskave. Na splošno se je tržni delež tretjih držav v obravnavanem obdobju nekoliko povečal, in sicer s 2,4 % na 2,7 %. Hkrati je bil uvoz iz Turčije na veliko višji ravni tako v smislu obsega kot tudi tržnih deležev, zanj pa je bil značilen stalen trend naraščanja.

| (164) | V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene povečevale. V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene vsega skupaj povišale za 12 %. Uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile nižje od povprečnih prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije, vendar višje od turških uvoznih cen, razen v letu 2012, ko so bile nekoliko nižje. |
| --- | --- |

(164)

V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene povečevale. V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene vsega skupaj povišale za 12 %. Uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile nižje od povprečnih prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije, vendar višje od turških uvoznih cen, razen v letu 2012, ko so bile nekoliko nižje.

| (165) | Glede na nizek in stabilen obseg uvoza ter majhne in precej stabilne tržne deleže iz vseh drugih tretjih držav ter glede na njihove ravni cen, ki so sledile splošnim ravnem cen v Uniji, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(165)

Glede na nizek in stabilen obseg uvoza ter majhne in precej stabilne tržne deleže iz vseh drugih tretjih držav ter glede na njihove ravni cen, ki so sledile splošnim ravnem cen v Uniji, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

2.2   Izvoz industrije Unije

| (166) | Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 12


  Izvoz proizvajalcev Unije | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v kg WFE) | 4 969 401 | 5 456 712 | 5 282 624 | 6 220 849 |
| Indeks | 100 | 110 | 106 | 125 |
| Povprečna cena (EUR/kg WFE) | 4,08 | 4,60 | 4,13 | 4,16 |
| Indeks | 100 | 113 | 101 | 102 |
| Vir: Eurostat. |

(166)

Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 12

Izvoz proizvajalcev Unije

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Obseg izvoza (v kg WFE)

4 969 401

5 456 712

5 282 624

6 220 849

Indeks

100

110

106

125

Povprečna cena (EUR/kg WFE)

4,08

4,60

4,13

4,16

Indeks

100

113

101

102

Vir: Eurostat.

| (167) | Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 25 %. Vendar je trg Unije glavni trg za industrijo Unije, poleg tega je njen izvoz v obdobju 2010–2011 predstavljal le približno 3 % njene proizvodnje, v obdobju preiskave pa približno 5 %. Izvozne prodajne cene industrije Unije so bile za približno 30 % višje od povprečnih prodajnih cen v Uniji, s čimer so bili ustvarjeni večji dobički kot pri prodaji na trgu Unije. |
| --- | --- |

(167)

Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 25 %. Vendar je trg Unije glavni trg za industrijo Unije, poleg tega je njen izvoz v obdobju 2010–2011 predstavljal le približno 3 % njene proizvodnje, v obdobju preiskave pa približno 5 %. Izvozne prodajne cene industrije Unije so bile za približno 30 % višje od povprečnih prodajnih cen v Uniji, s čimer so bili ustvarjeni večji dobički kot pri prodaji na trgu Unije.

| (168) | Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da izvoz industrije Unije ni prekinil vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(168)

Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da izvoz industrije Unije ni prekinil vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

2.3   Razvoj potrošnje

| (169) | Potrošnja Unije je bila stabilna med letoma 2010 in 2011, med letom 2011 in obdobjem preiskave se je zmanjšala za 12 %, na splošno pa se je zmanjšala za 12 %. Vendar pa je v razmerah zmanjšane potrošnje subvencioniranemu uvozu iz Turčije uspelo povečati tržni delež za 8 odstotnih točk ali 95 %, medtem ko je industrija Unije izgubila tržni delež prav tako v višini 8 odstotnih točk. Zato zmanjšanja obsega prodaje in izgube tržnega deleža industrije Unije ni mogoče razložiti samo s splošnim zmanjšanjem potrošnje. Zato je stalno povečevanje subvencioniranega uvoza na vedno manjšem trgu po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, povzročilo škodo neodvisno in imelo pri tem odločilno vlogo, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 160. |
| --- | --- |

(169)

Potrošnja Unije je bila stabilna med letoma 2010 in 2011, med letom 2011 in obdobjem preiskave se je zmanjšala za 12 %, na splošno pa se je zmanjšala za 12 %. Vendar pa je v razmerah zmanjšane potrošnje subvencioniranemu uvozu iz Turčije uspelo povečati tržni delež za 8 odstotnih točk ali 95 %, medtem ko je industrija Unije izgubila tržni delež prav tako v višini 8 odstotnih točk. Zato zmanjšanja obsega prodaje in izgube tržnega deleža industrije Unije ni mogoče razložiti samo s splošnim zmanjšanjem potrošnje. Zato je stalno povečevanje subvencioniranega uvoza na vedno manjšem trgu po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, povzročilo škodo neodvisno in imelo pri tem odločilno vlogo, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 160.

| (170) | Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da bi zmanjšanje potrošnje sicer lahko prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar pa samo z zmanjšanjem potrošnje ni mogoče pojasniti škode, ki jo je ta utrpela, zato zmanjšanje potrošnje ne more prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(170)

Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da bi zmanjšanje potrošnje sicer lahko prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar pa samo z zmanjšanjem potrošnje ni mogoče pojasniti škode, ki jo je ta utrpela, zato zmanjšanje potrošnje ne more prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

2.4   Konkurenca z drugimi vrstami rib

| (171) | Egejsko združenje izvoznikov je trdilo, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila konkurenca z drugimi vrstami rib, kot so vitki somi, velike amerikanke in lososi. |
| --- | --- |

(171)

Egejsko združenje izvoznikov je trdilo, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila konkurenca z drugimi vrstami rib, kot so vitki somi, velike amerikanke in lososi.

| (172) | Kar zadeva vitke some, se je uvoz v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 24 %. To je v nasprotju s povečanjem uvoza zadevnega izdelka v istem obdobju. |
| --- | --- |

(172)

Kar zadeva vitke some, se je uvoz v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 24 %. To je v nasprotju s povečanjem uvoza zadevnega izdelka v istem obdobju.

| (173) | Kar zadeva druge vrste rib, je treba opozoriti, da so v skladu s podatki, ki so na voljo, in sicer javno objavljeno študijo inštituta Fødevareøkonomisk Institut Univerze v Københavnu (11), velike amerikanke in lososi nadomestki, ki konkurirajo v istem tržnem segmentu. V nasprotju z zgoraj navedenim se postrvi, ki so predmet sedanje preiskave, prodajajo v različnih tržnih segmentih, neposredna korelacija med ceno velike amerikanke ali lososa in postrvi, ki je predmet sedanje preiskave, pa ne obstaja. |
| --- | --- |

(173)

Kar zadeva druge vrste rib, je treba opozoriti, da so v skladu s podatki, ki so na voljo, in sicer javno objavljeno študijo inštituta Fødevareøkonomisk Institut Univerze v Københavnu (11), velike amerikanke in lososi nadomestki, ki konkurirajo v istem tržnem segmentu. V nasprotju z zgoraj navedenim se postrvi, ki so predmet sedanje preiskave, prodajajo v različnih tržnih segmentih, neposredna korelacija med ceno velike amerikanke ali lososa in postrvi, ki je predmet sedanje preiskave, pa ne obstaja.

| (174) | Na podlagi tega je treba te trditve zavrniti. |
| --- | --- |

(174)

Na podlagi tega je treba te trditve zavrniti.

| (175) | Komisija je na podlagi zgoraj navedenega v tej fazi sklenila, da konkurenca z drugimi vrstami rib ni prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(175)

Komisija je na podlagi zgoraj navedenega v tej fazi sklenila, da konkurenca z drugimi vrstami rib ni prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

2.5   Upravna in regulativna bremena, geografske omejitve

| (176) | Egejsko združenje izvoznikov je nadalje trdilo, da so znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila upravna in regulativna bremena ter omejitve pri uporabi nekaterih geografskih območij za akvakulturo. |
| --- | --- |

(176)

Egejsko združenje izvoznikov je nadalje trdilo, da so znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila upravna in regulativna bremena ter omejitve pri uporabi nekaterih geografskih območij za akvakulturo.

| (177) | Domnevna vzročna zveza med navedenimi upravnimi in regulativnimi zahtevami ter škodo ni bila utemeljena. Zlasti ni bilo dokazano, da se je upravni in regulativni okvir, vključno z geografskimi omejitvami glede območij, ki so na voljo za akvakulturo, v obravnavanem obdobju spremenil na tak način, da bi lahko povzročil škodo. Dejansko so navedeni elementi zgolj značilni za splošno gospodarsko in regulativno okolje sektorja akvakulture v Uniji in ne morejo pojasniti poslabšanja položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju. Zato se ta zahtevek zavrne. |
| --- | --- |

(177)

Domnevna vzročna zveza med navedenimi upravnimi in regulativnimi zahtevami ter škodo ni bila utemeljena. Zlasti ni bilo dokazano, da se je upravni in regulativni okvir, vključno z geografskimi omejitvami glede območij, ki so na voljo za akvakulturo, v obravnavanem obdobju spremenil na tak način, da bi lahko povzročil škodo. Dejansko so navedeni elementi zgolj značilni za splošno gospodarsko in regulativno okolje sektorja akvakulture v Uniji in ne morejo pojasniti poslabšanja položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju. Zato se ta zahtevek zavrne.

| (178) | Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da domnevna upravna in regulativna bremena in geografske omejitve niso prekinili vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(178)

Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da domnevna upravna in regulativna bremena in geografske omejitve niso prekinili vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

2.6   Cenovni pritisk, ki ga izvajajo veliki trgovci na drobno

| (179) | Egejsko združenje izvoznikov in eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta trdila, da imajo veliki trgovci na drobno v Uniji močan pogajalski položaj in da je morebitna škoda, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, nastala zaradi cenovnega pritiska, ki ga ti trgovci izvajajo, in ne zaradi uvoza iz Turčije. |
| --- | --- |

(179)

Egejsko združenje izvoznikov in eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta trdila, da imajo veliki trgovci na drobno v Uniji močan pogajalski položaj in da je morebitna škoda, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, nastala zaradi cenovnega pritiska, ki ga ti trgovci izvajajo, in ne zaradi uvoza iz Turčije.

| (180) | Nobeden od velikih trgovcev na drobno se ni javil in sodeloval v tej preiskavi. V vsakem primeru so bile cene turškega uvoza subvencionirane in nižje od cen industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju. V obdobju preiskave so bile stopnje nelojalno znižanih prodajnih cen med 5 % in 18 %. V primeru takšnega scenarija domnevni cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, ne bi mogel razložiti splošnega gospodarskega in finančnega poslabšanja in zlasti izgube tržnega deleža, ampak bi lahko samo delno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, če sploh. |
| --- | --- |

(180)

Nobeden od velikih trgovcev na drobno se ni javil in sodeloval v tej preiskavi. V vsakem primeru so bile cene turškega uvoza subvencionirane in nižje od cen industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju. V obdobju preiskave so bile stopnje nelojalno znižanih prodajnih cen med 5 % in 18 %. V primeru takšnega scenarija domnevni cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, ne bi mogel razložiti splošnega gospodarskega in finančnega poslabšanja in zlasti izgube tržnega deleža, ampak bi lahko samo delno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, če sploh.

| (181) | Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da morebitni cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, ni mogel prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(181)

Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da morebitni cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, ni mogel prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

2.7   Prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki

| (182) | Egejsko združenje izvoznikov je trdilo, da so bile vzrok za zmanjšanje uspešnosti vsaj nekaterih proizvajalcev Unije prevelike naložbe in ne uvoz iz Turčije. Ista stran je nadalje trdila, da je bilo zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije deloma posledica višjih finančnih stroškov, nihanj menjalnih tečajev in stroškov, ki so nastali zaradi sodnih postopkov. |
| --- | --- |

(182)

Egejsko združenje izvoznikov je trdilo, da so bile vzrok za zmanjšanje uspešnosti vsaj nekaterih proizvajalcev Unije prevelike naložbe in ne uvoz iz Turčije. Ista stran je nadalje trdila, da je bilo zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije deloma posledica višjih finančnih stroškov, nihanj menjalnih tečajev in stroškov, ki so nastali zaradi sodnih postopkov.

| (183) | Trditve o domnevnih prevelikih naložbah in stroških, ki naj bi nastali zaradi sodnih postopkov, niso bile utemeljene. Prav tako ugotovitve preiskave niso podprle trditve o morebitnem bistvenem vplivu teh dejavnikov na dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(183)

Trditve o domnevnih prevelikih naložbah in stroških, ki naj bi nastali zaradi sodnih postopkov, niso bile utemeljene. Prav tako ugotovitve preiskave niso podprle trditve o morebitnem bistvenem vplivu teh dejavnikov na dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (184) | Trditve o povečanju finančnih stroškov in nihanjih menjalnih tečajev niso bile na noben način podrobneje pojasnjene ali utemeljene. Prav tako ugotovitve preiskave niso podprle trditve o morebitnem vplivu teh dejavnikov na dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(184)

Trditve o povečanju finančnih stroškov in nihanjih menjalnih tečajev niso bile na noben način podrobneje pojasnjene ali utemeljene. Prav tako ugotovitve preiskave niso podprle trditve o morebitnem vplivu teh dejavnikov na dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (185) | Te trditve je zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(185)

Te trditve je zato treba zavrniti.

| (186) | Komisija je na podlagi tega v tej fazi sklenila, da domnevne prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, in zato niso mogli prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(186)

Komisija je na podlagi tega v tej fazi sklenila, da domnevne prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, in zato niso mogli prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

3.   Sklep o vzročni zvezi

| (187) | Zgoraj opisana analiza je pokazala, da je prišlo do znatnega povečanja obsega in tržnega deleža subvencioniranega uvoza iz zadevne države. Povečanje tega uvoza po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene Unije, je povzročilo poslabšanje položaja industrije Unije. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da je imel uvoz iz Turčije odločilno vlogo pri znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(187)

Zgoraj opisana analiza je pokazala, da je prišlo do znatnega povečanja obsega in tržnega deleža subvencioniranega uvoza iz zadevne države. Povečanje tega uvoza po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene Unije, je povzročilo poslabšanje položaja industrije Unije. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da je imel uvoz iz Turčije odločilno vlogo pri znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (188) | Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije, konkurenca z drugimi vrstami rib, upravna in regulativna bremena, geografske omejitve, prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Možno je, da so drugi dejavniki, kot sta razvoj potrošnje Unije in cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar niso mogli prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(188)

Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije, konkurenca z drugimi vrstami rib, upravna in regulativna bremena, geografske omejitve, prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Možno je, da so drugi dejavniki, kot sta razvoj potrošnje Unije in cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar niso mogli prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave.

| (189) | Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica subvencioniranega uvoza iz zadevne države in da drugi dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se izraža zlasti kot zmanjšanje proizvodnje in proizvodne zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža in zaposlenosti, dobiček in donosnost naložb pa sta v obravnavanem obdobju postala negativna. |
| --- | --- |

(189)

Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica subvencioniranega uvoza iz zadevne države in da drugi dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se izraža zlasti kot zmanjšanje proizvodnje in proizvodne zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža in zaposlenosti, dobiček in donosnost naložb pa sta v obravnavanem obdobju postala negativna.

F.   INTERES UNIJE

| (190) | V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem subvencioniranju jasno ugotovila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(190)

V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem subvencioniranju jasno ugotovila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

1.   Interes industrije Unije

| (191) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi subvencioniranega uvoza iz Turčije utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(191)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi subvencioniranega uvoza iz Turčije utrpela znatno škodo.

| (192) | Uvedba ukrepov bi ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Negativen trend kazalnikov finančne uspešnosti industrije Unije je posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence subvencioniranega uvoza iz zadevne države. Uvedba izravnalnih dajatev bi industriji Unije omogočila povečanje cen, da bi lahko pokrila proizvodne stroške in tako povečala svoj tržni delež, zaposlenost, proizvodnjo ter izboljšala svoje kazalnike finančne uspešnosti, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(192)

Uvedba ukrepov bi ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Negativen trend kazalnikov finančne uspešnosti industrije Unije je posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence subvencioniranega uvoza iz zadevne države. Uvedba izravnalnih dajatev bi industriji Unije omogočila povečanje cen, da bi lahko pokrila proizvodne stroške in tako povečala svoj tržni delež, zaposlenost, proizvodnjo ter izboljšala svoje kazalnike finančne uspešnosti, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb.

| (193) | Če se ukrepi ne uvedejo, se bo cenovni pritisk zaradi turškega uvoza verjetno nadaljeval, kar bo nadalje negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije. To nadaljnje zmanjšanje uspešnosti bi nazadnje povzročilo nadaljnje zmanjšanje proizvodnje in zaprtje še več proizvodnih obratov, kar bi ogrozilo zaposlenost in naložbe v Uniji. |
| --- | --- |

(193)

Če se ukrepi ne uvedejo, se bo cenovni pritisk zaradi turškega uvoza verjetno nadaljeval, kar bo nadalje negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije. To nadaljnje zmanjšanje uspešnosti bi nazadnje povzročilo nadaljnje zmanjšanje proizvodnje in zaprtje še več proizvodnih obratov, kar bi ogrozilo zaposlenost in naložbe v Uniji.

| (194) | Na podlagi tega je Komisija v tej fazi sklenila, da so izravnalni ukrepi v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(194)

Na podlagi tega je Komisija v tej fazi sklenila, da so izravnalni ukrepi v interesu industrije Unije.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov

| (195) | V obvestilu o začetku je Komisija pozvala uvoznike in njihova reprezentativna združenja, da se ji javijo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, so se javila tri podjetja in izpolnila obrazec za vzorčenje za nepovezane uvoznike. Nato so bili vprašalniki poslani vsem trem podjetjem, ki so se javila, vendar je na vprašalnik odgovorilo le eno od njih. Iz odgovorov je bilo razvidno, da ta stran običajno ni uvoznik postrvi, ampak drugih ribjih izdelkov, čeprav je v obdobju preiskave uvozila zelo majhno količino postrvi. Količina postrvi, ki jo je to podjetje uvozilo, ni bila zadostna, da bi se na splošno lahko štela za reprezentativno. |
| --- | --- |

(195)

V obvestilu o začetku je Komisija pozvala uvoznike in njihova reprezentativna združenja, da se ji javijo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, so se javila tri podjetja in izpolnila obrazec za vzorčenje za nepovezane uvoznike. Nato so bili vprašalniki poslani vsem trem podjetjem, ki so se javila, vendar je na vprašalnik odgovorilo le eno od njih. Iz odgovorov je bilo razvidno, da ta stran običajno ni uvoznik postrvi, ampak drugih ribjih izdelkov, čeprav je v obdobju preiskave uvozila zelo majhno količino postrvi. Količina postrvi, ki jo je to podjetje uvozilo, ni bila zadostna, da bi se na splošno lahko štela za reprezentativno.

| (196) | V poznejši fazi se je javil drug uvoznik, vendar ni odgovoril na vprašalnik. Ta uvoznik je trdil, da bi uvedba dajatev na postrvi iz Turčije ovirala njegove uvozne dejavnosti, ne da bi svojo trditev podrobneje pojasnil ali predložil kakršne koli informacije, ki bi bile relevantne za oceno morebitnega vpliva na njegove poslovne dejavnosti, kot so dobičkonosnost, uvozne cene in cene pri nadaljnji prodaji. |
| --- | --- |

(196)

V poznejši fazi se je javil drug uvoznik, vendar ni odgovoril na vprašalnik. Ta uvoznik je trdil, da bi uvedba dajatev na postrvi iz Turčije ovirala njegove uvozne dejavnosti, ne da bi svojo trditev podrobneje pojasnil ali predložil kakršne koli informacije, ki bi bile relevantne za oceno morebitnega vpliva na njegove poslovne dejavnosti, kot so dobičkonosnost, uvozne cene in cene pri nadaljnji prodaji.

| (197) | Čeprav ni mogoče izključiti, da bo uvedba izravnalnih dajatev vplivala na nepovezane uvoznike, je cilj tovrstnih dajatev ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje na trgu Unije. Obstajajo tudi drugi viri dobave in uvozniki v Uniji bi morali biti zmožni, da v odziv na uvedbo dajatev svoje vire dobave zamenjajo. Na splošno preiskava ni odkrila nobenih znatnih negativnih učinkov uvedbe dajatev na nepovezane uvoznike/trgovce v Uniji. |
| --- | --- |

(197)

Čeprav ni mogoče izključiti, da bo uvedba izravnalnih dajatev vplivala na nepovezane uvoznike, je cilj tovrstnih dajatev ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje na trgu Unije. Obstajajo tudi drugi viri dobave in uvozniki v Uniji bi morali biti zmožni, da v odziv na uvedbo dajatev svoje vire dobave zamenjajo. Na splošno preiskava ni odkrila nobenih znatnih negativnih učinkov uvedbe dajatev na nepovezane uvoznike/trgovce v Uniji.

| (198) | Glede na zgoraj navedeno in ker v zvezi s tem nepovezani uvozniki/trgovci niso predložili drugih podatkov, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvedba ukrepov na splošno ne bi imela znatnega škodljivega učinka na nepovezane uvoznike/trgovce. |
| --- | --- |

(198)

Glede na zgoraj navedeno in ker v zvezi s tem nepovezani uvozniki/trgovci niso predložili drugih podatkov, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvedba ukrepov na splošno ne bi imela znatnega škodljivega učinka na nepovezane uvoznike/trgovce.

3.   Interes uporabnikov, potrošnikov, dobaviteljev

| (199) | V obvestilu o začetku je Komisija pozvala uporabnike in njihova reprezentativna združenja ter reprezentativne potrošniške organizacije, da se ji javijo. Poleg tega je vzpostavila stik z vsemi znanimi zadevnimi stranmi. Vendar se nobena od teh strani ni javila. |
| --- | --- |

(199)

V obvestilu o začetku je Komisija pozvala uporabnike in njihova reprezentativna združenja ter reprezentativne potrošniške organizacije, da se ji javijo. Poleg tega je vzpostavila stik z vsemi znanimi zadevnimi stranmi. Vendar se nobena od teh strani ni javila.

| (200) | Po izteku roka, navedenega v obvestilu o začetku, sta se javili dve strani, ki sta trdili, da sta dobavitelja strojev za turške gojitelje/predelovalce postrvi. |
| --- | --- |

(200)

Po izteku roka, navedenega v obvestilu o začetku, sta se javili dve strani, ki sta trdili, da sta dobavitelja strojev za turške gojitelje/predelovalce postrvi.

| (201) | Ena od strani je trdila, da bi uvedba dajatev povzročila povišanje cen za končne potrošnike. Vendar ta stran te trditve ni utemeljila. Preiskava ni odkrila nobenih znatnih negativnih učinkov uvedbe dajatev na končne potrošnike. Kot je navedeno zgoraj, potrošniške organizacije niso sodelovale in niso predložile nobenih informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče vpliv ukrepov podrobno oceniti. Čeprav obstaja možnost, da bodo izravnalne dajatve imele učinek na uvozne cene, bi se tako morebitno povišanje cen lahko vsaj deloma porazdelilo po distribucijski verigi in na ravni potrošnika morebitno povišanje cen za končnega potrošnika ne bi bilo nujno znatno. |
| --- | --- |

(201)

Ena od strani je trdila, da bi uvedba dajatev povzročila povišanje cen za končne potrošnike. Vendar ta stran te trditve ni utemeljila. Preiskava ni odkrila nobenih znatnih negativnih učinkov uvedbe dajatev na končne potrošnike. Kot je navedeno zgoraj, potrošniške organizacije niso sodelovale in niso predložile nobenih informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče vpliv ukrepov podrobno oceniti. Čeprav obstaja možnost, da bodo izravnalne dajatve imele učinek na uvozne cene, bi se tako morebitno povišanje cen lahko vsaj deloma porazdelilo po distribucijski verigi in na ravni potrošnika morebitno povišanje cen za končnega potrošnika ne bi bilo nujno znatno.

| (202) | Poleg tega je namen izravnalnih dajatev ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na trgu Unije, in ne omejitev uvoza po pravičnih cenah v Unijo. |
| --- | --- |

(202)

Poleg tega je namen izravnalnih dajatev ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na trgu Unije, in ne omejitev uvoza po pravičnih cenah v Unijo.

| (203) | Glede na zgoraj navedeno in ker uporabniki in potrošniške organizacije v preiskavi niso sodelovali in zlasti glede na raven ukrepov, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvedba ukrepov na splošno ne bi imela znatnega škodljivega učinka na uporabnike, potrošnike ali dobavitelje. |
| --- | --- |

(203)

Glede na zgoraj navedeno in ker uporabniki in potrošniške organizacije v preiskavi niso sodelovali in zlasti glede na raven ukrepov, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvedba ukrepov na splošno ne bi imela znatnega škodljivega učinka na uporabnike, potrošnike ali dobavitelje.

4.   Sklep o interesu Unije

| (204) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Turčije ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(204)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Turčije ne bi bila v interesu Unije.

G.   ZAČASNI IZRAVNALNI UKREPI

| (205) | Glede na sklepe Komisije o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne izravnalne ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(205)

Glede na sklepe Komisije o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne izravnalne ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

1.   Stopnja odprave škode (stopnja škode)

| (206) | Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(206)

Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (207) | Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka panoga v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(207)

Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka panoga v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez subvencioniranega uvoza.

| (208) | Uvoz iz Turčije se je začel povečevati z znatnimi količinami zlasti v letu 2008, tj. pred obravnavanim obdobjem. Dobičkonosnost, ki jo je industrija Unije ustvarila na začetku obravnavanega obdobja v letu 2010, se zato ni štela za reprezentativno. Ker pred letom 2008 pritisk uvoza iz Turčije na trg Unije ni bil znaten, se je štelo, da bi bilo upravičeno pričakovati stopnje dobička, ki so bile ustvarjene pred tem obdobjem. Glede na pritožbo je danska industrija postrvi v letih 2006 in 2007 ustvarila stopnjo dobička, ki je v povprečju dosegla ali presegla raven 12 %. Na podlagi tega je bilo v tej fazi posledično ugotovljeno, da bi bilo mogoče stopnjo dobička v višini 12 % prihodkov od prodaje šteti za primerno raven, za katero bi industrija Unije lahko pričakovala, da bi jo dosegla, če ne bi bilo škodljivega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(208)

Uvoz iz Turčije se je začel povečevati z znatnimi količinami zlasti v letu 2008, tj. pred obravnavanim obdobjem. Dobičkonosnost, ki jo je industrija Unije ustvarila na začetku obravnavanega obdobja v letu 2010, se zato ni štela za reprezentativno. Ker pred letom 2008 pritisk uvoza iz Turčije na trg Unije ni bil znaten, se je štelo, da bi bilo upravičeno pričakovati stopnje dobička, ki so bile ustvarjene pred tem obdobjem. Glede na pritožbo je danska industrija postrvi v letih 2006 in 2007 ustvarila stopnjo dobička, ki je v povprečju dosegla ali presegla raven 12 %. Na podlagi tega je bilo v tej fazi posledično ugotovljeno, da bi bilo mogoče stopnjo dobička v višini 12 % prihodkov od prodaje šteti za primerno raven, za katero bi industrija Unije lahko pričakovala, da bi jo dosegla, če ne bi bilo škodljivega subvencioniranja.

| (209) | Egejsko združenje izvoznikov in eden od proizvajalcev izvoznikov sta trdila, da bi moral biti ciljni dobiček nižji od 12 %, ker so bili (i) v predhodnih preiskavah (losos, velika amerikanka) uporabljeni nižji ciljni dobički; (ii) je bila dejanska stopnja dobička industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja prav tako nižja, poleg tega (iii) se stopnja dobička v višini 12 % nanaša izključno na dansko industrijo postrvi in ne na industrijo Unije kot celoto in zato ni bila reprezentativna. Poleg tega je proizvajalec izvoznik nadalje trdil, da bi bilo treba uporabiti stopnjo dobička v višini 3 %, ker je bil tak dobiček v skladu s povprečno stopnjo dobička celotne živilske industrije. |
| --- | --- |

(209)

Egejsko združenje izvoznikov in eden od proizvajalcev izvoznikov sta trdila, da bi moral biti ciljni dobiček nižji od 12 %, ker so bili (i) v predhodnih preiskavah (losos, velika amerikanka) uporabljeni nižji ciljni dobički; (ii) je bila dejanska stopnja dobička industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja prav tako nižja, poleg tega (iii) se stopnja dobička v višini 12 % nanaša izključno na dansko industrijo postrvi in ne na industrijo Unije kot celoto in zato ni bila reprezentativna. Poleg tega je proizvajalec izvoznik nadalje trdil, da bi bilo treba uporabiti stopnjo dobička v višini 3 %, ker je bil tak dobiček v skladu s povprečno stopnjo dobička celotne živilske industrije.

| (210) | Prvič, kar zadeva primerjavo s preiskavama v zvezi z veliko amerikanko in lososom, je treba opozoriti, da morajo biti sklepi v okviru vsake preiskave oblikovani na podlagi obravnave posamezne zadeve. V tem specifičnem primeru je bilo ugotovljeno, da so informacije, ki so bile na voljo v dokumentaciji v zvezi s sedanjo preiskavo, smiselne, zato so bile tudi uporabljene. |
| --- | --- |

(210)

Prvič, kar zadeva primerjavo s preiskavama v zvezi z veliko amerikanko in lososom, je treba opozoriti, da morajo biti sklepi v okviru vsake preiskave oblikovani na podlagi obravnave posamezne zadeve. V tem specifičnem primeru je bilo ugotovljeno, da so informacije, ki so bile na voljo v dokumentaciji v zvezi s sedanjo preiskavo, smiselne, zato so bile tudi uporabljene.

| (211) | Drugič, ciljna stopnja dobička bi morala biti tista, ki bi jo taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez subvencioniranega uvoza. Glede na to, da je bil v obravnavanem obdobju in celo pred tem subvencionirani uvoz prisoten v znatnih količinah, se ni bilo mogoče strinjati s tem, da so obstajali običajni konkurenčni pogoji. Stopnja dobička v višini 12 % je bila dosežena, ko uvoz iz Turčije na trgu Unije ni bil prisoten v znatnem obsegu, zato se je v tej fazi preiskave štela za razumni ciljni dobiček glede na okoliščine obravnavane zadeve. |
| --- | --- |

(211)

Drugič, ciljna stopnja dobička bi morala biti tista, ki bi jo taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez subvencioniranega uvoza. Glede na to, da je bil v obravnavanem obdobju in celo pred tem subvencionirani uvoz prisoten v znatnih količinah, se ni bilo mogoče strinjati s tem, da so obstajali običajni konkurenčni pogoji. Stopnja dobička v višini 12 % je bila dosežena, ko uvoz iz Turčije na trgu Unije ni bil prisoten v znatnem obsegu, zato se je v tej fazi preiskave štela za razumni ciljni dobiček glede na okoliščine obravnavane zadeve.

| (212) | Tretjič, danska industrija postrvi se je štela za dovolj reprezentativno za trg Unije, ker je bila Danska ena od glavnih držav proizvajalk postrvi v Uniji. Ker v tej fazi druge razpoložljive informacije niso bile na voljo, se je danska industrija postrvi uporabila za namene določitve stopnje ciljnega dobička. |
| --- | --- |

(212)

Tretjič, danska industrija postrvi se je štela za dovolj reprezentativno za trg Unije, ker je bila Danska ena od glavnih držav proizvajalk postrvi v Uniji. Ker v tej fazi druge razpoložljive informacije niso bile na voljo, se je danska industrija postrvi uporabila za namene določitve stopnje ciljnega dobička.

| (213) | Nazadnje, trditev, da je splošna stopnja dobička v živilski industriji precej nižja, ni bila utemeljena. Komisija je ne glede na to menila, da bi se z uporabo stopnje dobička, ki jo je ustvarila danska industrija postrvi, bolje upoštevale posebnosti te industrije, zato bi bila uporaba te stopnje ustreznejša. Dejansko je živilska industrija sestavljena iz različnih podkategorij, ki se nanašajo na različne tržne segmente in ki so predmet različnih tržnih pogojev, ti pa niso nujno relevantni za industrijo postrvi. |
| --- | --- |

(213)

Nazadnje, trditev, da je splošna stopnja dobička v živilski industriji precej nižja, ni bila utemeljena. Komisija je ne glede na to menila, da bi se z uporabo stopnje dobička, ki jo je ustvarila danska industrija postrvi, bolje upoštevale posebnosti te industrije, zato bi bila uporaba te stopnje ustreznejša. Dejansko je živilska industrija sestavljena iz različnih podkategorij, ki se nanašajo na različne tržne segmente in ki so predmet različnih tržnih pogojev, ti pa niso nujno relevantni za industrijo postrvi.

| (214) | Iz zgoraj navedenih razlogov je Komisija v tej fazi sklenila, da bi bilo smiselno uporabiti ciljno stopnjo dobička v višini 12 % prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(214)

Iz zgoraj navedenih razlogov je Komisija v tej fazi sklenila, da bi bilo smiselno uporabiti ciljno stopnjo dobička v višini 12 % prihodkov od prodaje.

| (215) | Na tej podlagi je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije, tako da je od prodajnih cen Unije odštela dejansko stopnjo dobička, doseženo v obdobju preiskave, in jo nadomestila s stopnjo dobička v višini 12 %. |
| --- | --- |

(215)

Na tej podlagi je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije, tako da je od prodajnih cen Unije odštela dejansko stopnjo dobička, doseženo v obdobju preiskave, in jo nadomestila s stopnjo dobička v višini 12 %.

| (216) | Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz Turčije, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(216)

Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz Turčije, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

| (217) | Stopnja odprave škode za „podjetja iz Priloge I“ in za „vsa druga podjetja“ je opredeljena na enak način kot subvencijska stopnja za ta podjetja (glej uvodni izjavi 96 in 97). |
| --- | --- |

(217)

Stopnja odprave škode za „podjetja iz Priloge I“ in za „vsa druga podjetja“ je opredeljena na enak način kot subvencijska stopnja za ta podjetja (glej uvodni izjavi 96 in 97).

2.   Začasni ukrepi

| (218) | V skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 12(1) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti začasne izravnalne dajatve na uvoz šarenk (Oncorhynchus mykiss) žive mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali svežih, ohlajenih, zamrznjenih in/ali dimljenih v obliki cele ribe ali brez glave ali v obliki filetov ter s poreklom iz Turčije. Komisija je primerjala stopnje škode in subvencijske stopnje. Višino dajatev bi bilo treba določiti na ravni nižje subvencijske stopnje. |
| --- | --- |

(218)

V skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 12(1) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti začasne izravnalne dajatve na uvoz šarenk (Oncorhynchus mykiss) žive mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali svežih, ohlajenih, zamrznjenih in/ali dimljenih v obliki cele ribe ali brez glave ali v obliki filetov ter s poreklom iz Turčije. Komisija je primerjala stopnje škode in subvencijske stopnje. Višino dajatev bi bilo treba določiti na ravni nižje subvencijske stopnje.

| (219) | Na podlagi navedenega bi morale biti stopnje začasnih izravnalnih dajatev, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, naslednje:








  Podjetje | Subvencijska stopnja | Stopnja škode | Izravnalna dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GMS | 7,0 % | 27 % | 7,0 % |
| Kilic | 9,7 % | 41 % | 9,7 % |
| Özpekler | 7,1 % | 26 % | 7,1 % |
| Ternaeben | 9,5 % | 20 % | 9,5 % |
| Druga sodelujoča podjetja | 8,2 % | 26 % | 8,2 % |
| Vsa druga podjetja | 9,7 % | 41 % | 9,7 % |

(219)

Na podlagi navedenega bi morale biti stopnje začasnih izravnalnih dajatev, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, naslednje:

Podjetje

Subvencijska stopnja

Stopnja škode

Izravnalna dajatev

GMS

7,0 %

27 %

7,0 %

Kilic

9,7 %

41 %

9,7 %

Özpekler

7,1 %

26 %

7,1 %

Ternaeben

9,5 %

20 %

9,5 %

Druga sodelujoča podjetja

8,2 %

26 %

8,2 %

Vsa druga podjetja

9,7 %

41 %

9,7 %

| (220) | Zgoraj navedeni izravnalni ukrepi se določijo v obliki dajatev ad valorem, tj. sorazmerno z vrednostjo uvoza. |
| --- | --- |

(220)

Zgoraj navedeni izravnalni ukrepi se določijo v obliki dajatev ad valorem, tj. sorazmerno z vrednostjo uvoza.

| (221) | Stopnje izravnalnih dajatev za posamezna podjetja, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so odražale položaj teh podjetij, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. |
| --- | --- |

(221)

Stopnje izravnalnih dajatev za posamezna podjetja, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so odražale položaj teh podjetij, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe.

| (222) | Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katero koli drugo podjetje, ki ni posebej navedeno v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. Za njih se ne sme uporabljati nobena od individualnih stopenj izravnalnih dajatev. |
| --- | --- |

(222)

Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katero koli drugo podjetje, ki ni posebej navedeno v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. Za njih se ne sme uporabljati nobena od individualnih stopenj izravnalnih dajatev.

| (223) | Podjetje lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj izravnalnih dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (12). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja. Če sprememba imena podjetja ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena. |
| --- | --- |

(223)

Podjetje lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj izravnalnih dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (12). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja. Če sprememba imena podjetja ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.

| (224) | Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi razlik v stopnjah dajatev so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe posameznih izravnalnih dajatev. Podjetja, za katera veljajo posamezne izravnalne dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Račun mora biti skladen z zahtevami iz Priloge II. Za uvoz, ki ga ta račun ne spremlja, bi morala veljati izravnalna dajatev, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. |
| --- | --- |

(224)

Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi razlik v stopnjah dajatev so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe posameznih izravnalnih dajatev. Podjetja, za katera veljajo posamezne izravnalne dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Račun mora biti skladen z zahtevami iz Priloge II. Za uvoz, ki ga ta račun ne spremlja, bi morala veljati izravnalna dajatev, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.

| (225) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje izravnalnih dajatev, bi bilo treba preostalo dajatev za vsa druga podjetja uporabljati ne samo za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(225)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje izravnalnih dajatev, bi bilo treba preostalo dajatev za vsa druga podjetja uporabljati ne samo za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

H.   KONČNE DOLOČBE

| (226) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(226)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (227) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo v dokončni fazi preiskave morda treba spremeniti – |
| --- | --- |

(227)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo v dokončni fazi preiskave morda treba spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna izravnalna dajatev na uvoz šarenke (Oncorhynchus mykiss):

| — | žive mase 1,2 kg ali manj posamezno ali |
| --- | --- |

—

žive mase 1,2 kg ali manj posamezno ali

| — | sveže, ohlajene, zamrznjene in/ali dimljene:






  — | v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1,2 kg ali manj posamezno ali |
| --- | --- | --- |

—

sveže, ohlajene, zamrznjene in/ali dimljene:

—

v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1,2 kg ali manj posamezno ali

| — | brez glave, s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1 kg ali manj posamezno, ali |
| --- | --- |

—

brez glave, s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1 kg ali manj posamezno, ali

| — | v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno, |
| --- | --- |

—

v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno,

trenutno uvrščene pod oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 in ex 0305 43 00 (oznake TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 in 0305430011) in s poreklom iz Turčije.

2.   Stopnje začasne izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedena podjetja, so:

| Podjetje | Začasna izravnalna dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti |

Podjetje

Začasna izravnalna dajatev

Dodatna oznaka TARIC

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

| — | Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ |
| --- | --- |

—

Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

| — | Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti

| — | Hakan Komandit Şirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Şirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

7,0 %

B964

BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

9,7 %

B965

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

7,1 %

B966

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

9,5 %

B967

Podjetja iz Priloge I

8,2 %

Vsa druga podjetja

9,7 %

B999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatev, določenih za podjetja, navedena v odstavku 2, je predložitev veljavnega trgovinskega računa, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II, carinskim organom držav članic. Če se tak račun ne predloži, se uporablja dajatev, ki velja za „vsa druga podjetja“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

1.   Brez poseganja v člen 30 Uredbe (ES) št. 597/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

2.   V skladu s členom 31(4) Uredbe (ES) št. 597/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja štiri mesece.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka za uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije (UL C 44, 15.2.2014, str. 9).

2

(3)  UL C 297, 4.9.2014, str. 23.

3

(4)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije (UL C 44, 15.2.2014, str. 18).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 437/2004 z dne 8. marca 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev na uvoz velikih amerikank s poreklom iz Norveške in Ferskih otokov (UL L 72, 11.3.2004, str. 23).

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 628/2005 z dne 22. aprila 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške (UL L 104, 23.4.2005, str. 5), in Uredba Sveta (ES) št. 85/2006 z dne 17. januarja 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške (UL L 15, 20.1.2006, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 437/2004 z dne 8. marca 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev na uvoz velikih amerikank s poreklom iz Norveške in Ferskih otokov (UL L 72, 11.3.2004, str. 23).

7

(8)  Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo; turško ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in živinorejo; turško združenje predelovalcev morske hrane.

8

(9)  Eurostat: indeks stroškov dela za EU-28, nominalna vrednost – podatki za četrtletje (NACE Rev. 2)

9

(10)  Eurostat: stopnja inflacije za EU 28 glede na harmonizirani indeks cen življenjskih potrebščin – kumulativna povprečna letna stopnja spremembe ( %) med letoma 2010 in 2013

10

(11)  Nielsen M., Jensen C. L., Nielsen R., Petersen C. S. in Ravensbeck, L. (2008). Globale markedsmodeller for laksefisk, fiskemel og olie, herunder data for engroshandel. København: Museum Tusculanum. (Rapport/Fødevareøkonomisk Institut; št. 198). http://curis.ku.dk/ws/files/44694071/Rapport_198.pdf.

11

Globale markedsmodeller for laksefisk, fiskemel og olie, herunder data for engroshandel. København: Museum Tusculanum. (Rapport/Fødevareøkonomisk Institut

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

12

---

PRILOGA I

Sodelujoči turški proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec in jim ni bila odobrena individualna obravnava:

| Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ş. | B968 |
| Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti. | B969 |
| Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş. | B970 |
| Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti. | B971 |
| Alba Su Ürünleri A.Ş. | B972 |
| Alfam Su Ürünleri A.Ş. | B973 |
| Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş. | B974 |
| Alka Su Ürünleri A.Ş. | B975 |
| Azer Altin Su Ürünleri | B976 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş | B978 |
| Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti. | B979 |
| Ipaş Su Ürünleri A.Ş. | B980 |
| Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti. | B981 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti. | B982 |
| Miray Su Ürünleri | B983 |
| Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti. | B984 |
| Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ş. | B985 |
| Tai Su Ürünleri Ltd. Şti. | B986 |
| TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş. | B987 |
| Ugurlu Balık A.Ş. | B988 |
| Yaşar Dış Tic. A.Ş. | B989 |

Ime

Dodatna oznaka TARIC

Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ş.

B968

Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

B969

Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

B970

Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

B971

Alba Su Ürünleri A.Ş.

B972

Alfam Su Ürünleri A.Ş.

B973

Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

B974

Alka Su Ürünleri A.Ş.

B975

Azer Altin Su Ürünleri

B976

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

B978

Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

B979

Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

B980

Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

B981

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

B982

Miray Su Ürünleri

B983

Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

B984

Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ş.

B985

Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

B986

TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

B987

Ugurlu Balık A.Ş.

B988

Yaşar Dış Tic. A.Ş.

B989

---

PRILOGA II

Veljavni trgovinski račun iz člena 1(4) mora vsebovati naslednje podatke:

| 1. | Ime in položaj pristojne osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun. |
| --- | --- |

1.

Ime in položaj pristojne osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun.

| 2. | Naslednjo izjavo:
  „Podpisani potrjujem, da je šarenko, prodano za izvoz v Evropsko unijo, ki jo zajema ta trgovinski račun, proizvedlo podjetje (ime in naslov podjetja) (dodatna oznaka TARIC) v Turčiji. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“ |
| --- | --- |

2.

Naslednjo izjavo:

„Podpisani potrjujem, da je šarenko, prodano za izvoz v Evropsko unijo, ki jo zajema ta trgovinski račun, proizvedlo podjetje (ime in naslov podjetja) (dodatna oznaka TARIC) v Turčiji. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“

| 3. | Datum in podpis pristojne osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun. |
| --- | --- |

3.

Datum in podpis pristojne osebe subjekta, ki je izdal trgovinski račun.

---

| 6.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/36

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1196/2014

z dne 30. oktobra 2014

o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 808/2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 808/2004 z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 808/2004 vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo evropskih statističnih podatkov v zvezi z informacijsko družbo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 808/2004 vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo evropskih statističnih podatkov v zvezi z informacijsko družbo.

| (2) | Za določitev podatkov, ki se predložijo za pripravo statističnih podatkov v Modulu 1: „Podjetja in informacijska družba“ in Modulu 2: „Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba“, ter za določitev rokov za pošiljanje teh podatkov so potrebni izvedbeni ukrepi. |
| --- | --- |

(2)

Za določitev podatkov, ki se predložijo za pripravo statističnih podatkov v Modulu 1: „Podjetja in informacijska družba“ in Modulu 2: „Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba“, ter za določitev rokov za pošiljanje teh podatkov so potrebni izvedbeni ukrepi.

| (3) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Podatki, ki se pošljejo za pripravo evropskih statističnih podatkov v zvezi z informacijsko družbo iz člena 3(2) in člena 4 Uredbe (ES) št. 808/2004 v Modulu 1: „Podjetja in informacijska družba“ in Modulu 2: „Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba“, so določeni v prilogah I in II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 143, 30.4.2004, str. 49.

1

---

PRILOGA I

Modul 1: Podjetja in informacijska družba

1.   PODROČJA IN NJIHOVE SPREMENLJIVKE

| (a) | Področja, ki bodo zajeta v referenčnem letu 2015 in so bila izbrana s seznama v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 808/2004, so:






  — | sistemi IKT in njihova uporaba v podjetjih, |
| --- | --- | --- |

(a)

Področja, ki bodo zajeta v referenčnem letu 2015 in so bila izbrana s seznama v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 808/2004, so:

—

sistemi IKT in njihova uporaba v podjetjih,

| — | usposobljenost za uporabo IKT v enoti podjetja in potreba po znanju na področju IKT, |
| --- | --- |

—

usposobljenost za uporabo IKT v enoti podjetja in potreba po znanju na področju IKT,

| — | uporaba interneta in drugih elektronskih omrežij v podjetjih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta in drugih elektronskih omrežij v podjetjih,

| — | dostop do tehnologij, ki omogočajo priključitev na internet ali druga omrežja od koder koli in kadar koli (vsenavzoča povezljivost), in njihova uporaba, |
| --- | --- |

—

dostop do tehnologij, ki omogočajo priključitev na internet ali druga omrežja od koder koli in kadar koli (vsenavzoča povezljivost), in njihova uporaba,

| — | e-poslovanje in organizacijski vidiki, |
| --- | --- |

—

e-poslovanje in organizacijski vidiki,

| — | varnost IKT in zaupanje vanje, |
| --- | --- |

—

varnost IKT in zaupanje vanje,

| — | e-trgovanje, |
| --- | --- |

—

e-trgovanje,

| — | ovire pri uporabi IKT, interneta in drugih elektronskih omrežij ter pri e-trgovanju in e-poslovanju. |
| --- | --- |

—

ovire pri uporabi IKT, interneta in drugih elektronskih omrežij ter pri e-trgovanju in e-poslovanju.

| (b) | Zbrati je treba naslednje spremenljivke o podjetjih:

  Sistemi IKT in njihova uporaba v podjetjih

  Spremenljivka, ki se zbere za vsa podjetja:






  — | uporaba računalnikov. |
| --- | --- | --- |

(b)

Zbrati je treba naslednje spremenljivke o podjetjih:

Sistemi IKT in njihova uporaba v podjetjih

Spremenljivka, ki se zbere za vsa podjetja:

—

uporaba računalnikov.

Spremenljivka, ki se zbere za podjetja, ki uporabljajo računalnike:

| — | (neobvezno) zaposlene osebe ali odstotek skupnega števila zaposlenih oseb, ki uporabljajo računalnike za poslovne namene. |
| --- | --- |

—

(neobvezno) zaposlene osebe ali odstotek skupnega števila zaposlenih oseb, ki uporabljajo računalnike za poslovne namene.

Usposobljenost za uporabo IKT v enoti podjetja in potreba po znanju na področju IKT

Spremenljivke, ki se zbirajo za podjetja, ki uporabljajo računalnike:

| — | zaposlovanje strokovnjakov s področja IKT, |
| --- | --- |

—

zaposlovanje strokovnjakov s področja IKT,

| — | zagotavljanje kakršnega koli usposabljanja strokovnjakov s področja IKT za pridobitev znanja na področju IKT v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje kakršnega koli usposabljanja strokovnjakov s področja IKT za pridobitev znanja na področju IKT v prejšnjem koledarskem letu,

| — | zagotavljanje kakršnega koli usposabljanja drugih zaposlenih oseb za pridobitev znanja za uporabo IKT v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje kakršnega koli usposabljanja drugih zaposlenih oseb za pridobitev znanja za uporabo IKT v prejšnjem koledarskem letu,

| — | zaposlitev ali poskus zaposlitve strokovnjakov za IKT v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

zaposlitev ali poskus zaposlitve strokovnjakov za IKT v prejšnjem koledarskem letu,

| — | opravljanje naslednjih funkcij s področja IKT v prejšnjem koledarskem letu („predvsem s strani lastnih zaposlenih, vključno z zaposlenimi v matičnih ali povezanih podjetjih“; „predvsem s strani zunanjega ponudnika“; „ni relevantno“):






  — | vzdrževanje infrastrukture IKT (strežnikov, računalnikov, tiskalnikov, omrežja), |
| --- | --- | --- |

—

opravljanje naslednjih funkcij s področja IKT v prejšnjem koledarskem letu („predvsem s strani lastnih zaposlenih, vključno z zaposlenimi v matičnih ali povezanih podjetjih“; „predvsem s strani zunanjega ponudnika“; „ni relevantno“):

—

vzdrževanje infrastrukture IKT (strežnikov, računalnikov, tiskalnikov, omrežja),

| — | podpora za pisarniško programsko opremo, |
| --- | --- |

—

podpora za pisarniško programsko opremo,

| — | razvoj sistemov/programske opreme za poslovno upravljanje, |
| --- | --- |

—

razvoj sistemov/programske opreme za poslovno upravljanje,

| — | podpora za sisteme/programsko opremo za poslovno upravljanje, |
| --- | --- |

—

podpora za sisteme/programsko opremo za poslovno upravljanje,

| — | razvoj spletnih aplikacij, |
| --- | --- |

—

razvoj spletnih aplikacij,

| — | podpora za spletne aplikacije, |
| --- | --- |

—

podpora za spletne aplikacije,

| — | varnost in varstvo podatkov. |
| --- | --- |

—

varnost in varstvo podatkov.

Spremenljivka, ki se zbere, za podjetja, ki uporabljajo računalnike in so v prejšnjem koledarskem letu zaposlila ali si prizadevala zaposliti strokovnjake za IKT:

| — | obstoj prostih delovnih mest za strokovnjake za IKT, ki jih je bilo težko zapolniti, v prejšnjem koledarskem letu. |
| --- | --- |

—

obstoj prostih delovnih mest za strokovnjake za IKT, ki jih je bilo težko zapolniti, v prejšnjem koledarskem letu.

Uporaba interneta in drugih elektronskih omrežij v podjetjih

Spremenljivka, ki se zbere, za podjetja, ki uporabljajo računalnike:

| — | dostop do interneta. |
| --- | --- |

—

dostop do interneta.

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja z dostopom do interneta:

| — | zaposlene osebe ali odstotek skupnega števila zaposlenih oseb, ki uporabljajo računalnike z dostopom do interneta za poslovne namene, |
| --- | --- |

—

zaposlene osebe ali odstotek skupnega števila zaposlenih oseb, ki uporabljajo računalnike z dostopom do interneta za poslovne namene,

| — | internetna povezava: DSL ali druga fiksna širokopasovna povezava, |
| --- | --- |

—

internetna povezava: DSL ali druga fiksna širokopasovna povezava,

| — | internetna povezava: mobilna širokopasovna povezava prek prenosne naprave z uporabo mobilnih telefonskih omrežij („3G“ ali „4G“), |
| --- | --- |

—

internetna povezava: mobilna širokopasovna povezava prek prenosne naprave z uporabo mobilnih telefonskih omrežij („3G“ ali „4G“),

| — | (neobvezno) internetna povezava: mobilna širokopasovna povezava z uporabo prenosnega računalnika in mobilnih telefonskih omrežij („3G“ ali „4G“), |
| --- | --- |

—

(neobvezno) internetna povezava: mobilna širokopasovna povezava z uporabo prenosnega računalnika in mobilnih telefonskih omrežij („3G“ ali „4G“),

| — | (neobvezno) internetna povezava: mobilna širokopasovna povezava z uporabo drugih prenosnih naprav, kot so pametni telefoni, prek mobilnih telefonskih omrežij („3G“ ali „4G“), |
| --- | --- |

—

(neobvezno) internetna povezava: mobilna širokopasovna povezava z uporabo drugih prenosnih naprav, kot so pametni telefoni, prek mobilnih telefonskih omrežij („3G“ ali „4G“),

| — | uporaba spletišč, |
| --- | --- |

—

uporaba spletišč,

| — | zaposlene osebe ali odstotek skupnega števila zaposlenih oseb, ki jim je podjetje za poslovne namene dalo na voljo prenosno napravo, ki omogoča mobilno internetno povezavo po mobilnem telefonskem omrežju, za poslovne namene, |
| --- | --- |

—

zaposlene osebe ali odstotek skupnega števila zaposlenih oseb, ki jim je podjetje za poslovne namene dalo na voljo prenosno napravo, ki omogoča mobilno internetno povezavo po mobilnem telefonskem omrežju, za poslovne namene,

| — | uporaba družabnih omrežij, ki se ne uporabljajo le za objavljanje plačanih oglasov, |
| --- | --- |

—

uporaba družabnih omrežij, ki se ne uporabljajo le za objavljanje plačanih oglasov,

| — | uporaba blogov ali mikroblogov podjetja, ki se ne uporabljajo le za objavljanje plačanih oglasov, |
| --- | --- |

—

uporaba blogov ali mikroblogov podjetja, ki se ne uporabljajo le za objavljanje plačanih oglasov,

| — | uporaba spletišč za izmenjavo multimedijskih vsebin, ki se ne uporabljajo le za objavljanje plačanih oglasov, |
| --- | --- |

—

uporaba spletišč za izmenjavo multimedijskih vsebin, ki se ne uporabljajo le za objavljanje plačanih oglasov,

| — | uporaba orodij za izmenjavo znanja, ki temeljijo na tehnologiji wiki in se ne uporabljajo le za objavljanje plačanih oglasov, |
| --- | --- |

—

uporaba orodij za izmenjavo znanja, ki temeljijo na tehnologiji wiki in se ne uporabljajo le za objavljanje plačanih oglasov,

| — | (neobvezno) uporaba plačanih oglasov na internetu. |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba plačanih oglasov na internetu.

Spremenljivka, ki se zbere za podjetja, ki imajo DSL ali drugo fiksno širokopasovno internetno povezavo:

| — | najhitrejša pogodbeno zagotovljena hitrost prenosa pri najhitrejši fiksni internetni povezavi v Mbit/s; ([0, < 2]; ([2, < 10]; ([10, < 30]; ([30, < 100]; [≥ 100]). |
| --- | --- |

—

najhitrejša pogodbeno zagotovljena hitrost prenosa pri najhitrejši fiksni internetni povezavi v Mbit/s; ([0, < 2]; ([2, < 10]; ([10, < 30]; ([30, < 100]; [≥ 100]).

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja s spletiščem:

| — | zagotavljanje naslednje ponudbe: predstavitev blaga ali storitev, ceniki, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje naslednje ponudbe: predstavitev blaga ali storitev, ceniki,

| — | zagotavljanje naslednje ponudbe: spletno naročanje ali rezervacija ali njena potrditev, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje naslednje ponudbe: spletno naročanje ali rezervacija ali njena potrditev,

| — | zagotavljanje naslednje ponudbe: možnost, da obiskovalci po spletu prilagodijo ali oblikujejo blago ali storitve, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje naslednje ponudbe: možnost, da obiskovalci po spletu prilagodijo ali oblikujejo blago ali storitve,

| — | zagotavljanje naslednje ponudbe: sledenje ali ugotavljanje statusa oddanih naročil, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje naslednje ponudbe: sledenje ali ugotavljanje statusa oddanih naročil,

| — | zagotavljanje naslednje ponudbe: prilagojena vsebina na spletišču za redne/pogoste obiskovalce, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje naslednje ponudbe: prilagojena vsebina na spletišču za redne/pogoste obiskovalce,

| — | zagotavljanje naslednje ponudbe: povezave ali sklicevanja na profile podjetja v družbenih medijih, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje naslednje ponudbe: povezave ali sklicevanja na profile podjetja v družbenih medijih,

| — | (neobvezno) zagotavljanje naslednje ponudbe: izjava o politiki varovanja zasebnosti, pečat zaupnosti ali certificiranje varnosti spletišč, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) zagotavljanje naslednje ponudbe: izjava o politiki varovanja zasebnosti, pečat zaupnosti ali certificiranje varnosti spletišč,

| — | (neobvezno) zagotavljanje naslednje ponudbe: oglaševanje prostih delovnih mest ali elektronsko prijavljanje na razpisano delovno mesto. |
| --- | --- |

—

(neobvezno) zagotavljanje naslednje ponudbe: oglaševanje prostih delovnih mest ali elektronsko prijavljanje na razpisano delovno mesto.

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki uporabljajo družbene medije, zlasti družabna omrežja, bloge ali mikrobloge podjetja, spletišča za izmenjavo multimedijskih vsebin, orodja, ki temeljijo na tehnologiji wiki, za izmenjavo znanja za druge namene, kot je objavljanje plačanih oglasov:

| — | uporaba družbenih medijev za razvoj celostne podobe podjetja ali trženje izdelkov, |
| --- | --- |

—

uporaba družbenih medijev za razvoj celostne podobe podjetja ali trženje izdelkov,

| — | uporaba družbenih medijev za pridobivanje mnenj strank, ocen ali vprašanj in odzivanje nanje, |
| --- | --- |

—

uporaba družbenih medijev za pridobivanje mnenj strank, ocen ali vprašanj in odzivanje nanje,

| — | uporaba družbenih medijev za vključevanje strank v razvoj ali inovacije blaga ali storitev, |
| --- | --- |

—

uporaba družbenih medijev za vključevanje strank v razvoj ali inovacije blaga ali storitev,

| — | uporaba družbenih medijev za sodelovanje s poslovnimi partnerji ali drugimi organizacijami, |
| --- | --- |

—

uporaba družbenih medijev za sodelovanje s poslovnimi partnerji ali drugimi organizacijami,

| — | uporaba družbenih medijev za zaposlovanje delavcev, |
| --- | --- |

—

uporaba družbenih medijev za zaposlovanje delavcev,

| — | uporaba družbenih medijev za izmenjavo stališč, mnenj ali znanja v podjetju. |
| --- | --- |

—

uporaba družbenih medijev za izmenjavo stališč, mnenj ali znanja v podjetju.

Dostop do tehnologij, ki omogočajo priključitev na internet ali druga omrežja od koder koli in kadar koli (vsenavzoča povezljivost), in njihova uporaba

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki imajo dostop do interneta:

| — | (neobvezno) zagotavljanje oddaljenega dostopa do sistema elektronske pošte podjetja, dokumentov ali aplikacij, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) zagotavljanje oddaljenega dostopa do sistema elektronske pošte podjetja, dokumentov ali aplikacij,

| — | (neobvezno) uporaba storitev računalništva v oblaku, razen brezplačnih storitev. |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba storitev računalništva v oblaku, razen brezplačnih storitev.

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki imajo dostop do interneta in kupujejo storitve računalništva v oblaku:

| — | (neobvezno) uporaba elektronske pošte kot storitve računalništva v oblaku, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba elektronske pošte kot storitve računalništva v oblaku,

| — | (neobvezno) uporaba pisarniške programske opreme kot storitve računalništva v oblaku, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba pisarniške programske opreme kot storitve računalništva v oblaku,

| — | (neobvezno) gostovanje podatkovnih zbirk podjetja kot storitev računalništva v oblaku, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) gostovanje podatkovnih zbirk podjetja kot storitev računalništva v oblaku,

| — | (neobvezno) shranjevanje datotek kot storitev računalništva v oblaku, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) shranjevanje datotek kot storitev računalništva v oblaku,

| — | (neobvezno) uporaba finančno-računovodske programske opreme kot storitev računalništva v oblaku, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba finančno-računovodske programske opreme kot storitev računalništva v oblaku,

| — | (neobvezno) uporaba upravljanja odnosov s strankami (CRM) kot storitev računalništva v oblaku, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba upravljanja odnosov s strankami (CRM) kot storitev računalništva v oblaku,

| — | (neobvezno) uporaba računalniške zmogljivosti za poganjanje lastne programske opreme podjetja kot storitev računalništva v oblaku, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba računalniške zmogljivosti za poganjanje lastne programske opreme podjetja kot storitev računalništva v oblaku,

| — | (neobvezno) uporaba storitev računalništva v oblaku, ki se zagotavljajo s skupnih strežnikov ponudnikov storitev, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba storitev računalništva v oblaku, ki se zagotavljajo s skupnih strežnikov ponudnikov storitev,

| — | (neobvezno) uporaba storitev računalništva v oblaku, ki se zagotavljajo s strežnikov ponudnikov storitev, izključno rezerviranih za podjetje. |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba storitev računalništva v oblaku, ki se zagotavljajo s strežnikov ponudnikov storitev, izključno rezerviranih za podjetje.

E-poslovanje in organizacijski vidiki

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki uporabljajo računalnike:

| — | uporaba programskega paketa za upravljanje poslovnih virov (ERP) za izmenjavo informacij med različnimi poslovnimi funkcijami v podjetju, |
| --- | --- |

—

uporaba programskega paketa za upravljanje poslovnih virov (ERP) za izmenjavo informacij med različnimi poslovnimi funkcijami v podjetju,

| — | uporaba kakršne koli programske opreme za upravljanje informacij o strankah (upravljanje odnosov s strankami – programska oprema CRM), ki omogoča zbiranje in shranjevanje informacij o strankah podjetja ter zagotavlja dostop do teh informacij znotraj podjetja, |
| --- | --- |

—

uporaba kakršne koli programske opreme za upravljanje informacij o strankah (upravljanje odnosov s strankami – programska oprema CRM), ki omogoča zbiranje in shranjevanje informacij o strankah podjetja ter zagotavlja dostop do teh informacij znotraj podjetja,

| — | uporaba kakršne koli programske opreme za upravljanje informacij o strankah (upravljanje odnosov s strankami – programska oprema CRM), ki omogoča analizo informacij o strankah za trženje, |
| --- | --- |

—

uporaba kakršne koli programske opreme za upravljanje informacij o strankah (upravljanje odnosov s strankami – programska oprema CRM), ki omogoča analizo informacij o strankah za trženje,

| — | elektronska izmenjava informacij o upravljanju dobavne verige (SCM) z dobavitelji ali strankami, da se uskladita razpoložljivost in dostava izdelkov ali storitev končnemu potrošniku brez ročnega vnašanja informacij, |
| --- | --- |

—

elektronska izmenjava informacij o upravljanju dobavne verige (SCM) z dobavitelji ali strankami, da se uskladita razpoložljivost in dostava izdelkov ali storitev končnemu potrošniku brez ročnega vnašanja informacij,

| — | (neobvezno) pošiljanje računov drugim podjetjem ali javnim organom v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) pošiljanje računov drugim podjetjem ali javnim organom v prejšnjem koledarskem letu,

| — | (neobvezno) odstotek vseh računov, poslanih kot e-računi v standardni strukturi, primerni za avtomatizirano obdelavo, drugim podjetjem ali javnim organom v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) odstotek vseh računov, poslanih kot e-računi v standardni strukturi, primerni za avtomatizirano obdelavo, drugim podjetjem ali javnim organom v prejšnjem koledarskem letu,

| — | (neobvezno) odstotek vseh računov, poslanih kot e-računi v elektronski obliki, neprimerni za avtomatizirano obdelavo, drugim podjetjem ali javnim organom v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) odstotek vseh računov, poslanih kot e-računi v elektronski obliki, neprimerni za avtomatizirano obdelavo, drugim podjetjem ali javnim organom v prejšnjem koledarskem letu,

| — | (neobvezno) odstotek vseh računov, poslanih le kot računi v papirni obliki, drugim podjetjem ali javnim organom v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) odstotek vseh računov, poslanih le kot računi v papirni obliki, drugim podjetjem ali javnim organom v prejšnjem koledarskem letu,

| — | (neobvezno) odstotek vseh računov, prejetih kot e-računi, v standardni strukturi, primerni za avtomatizirano obdelavo, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) odstotek vseh računov, prejetih kot e-računi, v standardni strukturi, primerni za avtomatizirano obdelavo, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | (neobvezno) odstotek vseh računov, prejetih kot računi v papirni ali elektronski obliki, neprimerni za avtomatizirano obdelavo, v prejšnjem koledarskem letu. |
| --- | --- |

—

(neobvezno) odstotek vseh računov, prejetih kot računi v papirni ali elektronski obliki, neprimerni za avtomatizirano obdelavo, v prejšnjem koledarskem letu.

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki v elektronski obliki izmenjujejo informacije o upravljanju dobavne verige:

| — | elektronska izmenjava informacij o upravljanju dobavne verige z dobavitelji ali strankami po spletiščih (spletišče podjetja, spletišče poslovnih partnerjev ali spletnih portalov), |
| --- | --- |

—

elektronska izmenjava informacij o upravljanju dobavne verige z dobavitelji ali strankami po spletiščih (spletišče podjetja, spletišče poslovnih partnerjev ali spletnih portalov),

| — | elektronska izmenjava informacij o upravljanju dobavne verige z dobavitelji ali strankami z elektronsko izmenjavo informacij, primernih za avtomatizirano obdelavo. |
| --- | --- |

—

elektronska izmenjava informacij o upravljanju dobavne verige z dobavitelji ali strankami z elektronsko izmenjavo informacij, primernih za avtomatizirano obdelavo.

Varnost IKT in zaupanje vanje

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki uporabljajo računalnike:

| — | obstoj uradno določene strategije za varno uporabo IKT. |
| --- | --- |

—

obstoj uradno določene strategije za varno uporabo IKT.

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki uporabljajo računalnike in imajo uradno določeno strategijo za varno uporabo IKT:

| — | obravnavano tveganje v strategiji za varno uporabo IKT: uničenje ali popačenje podatkov zaradi napada ali nepričakovanega incidenta, |
| --- | --- |

—

obravnavano tveganje v strategiji za varno uporabo IKT: uničenje ali popačenje podatkov zaradi napada ali nepričakovanega incidenta,

| — | obravnavano tveganje v strategiji za varno uporabo IKT: razkritje zaupnih podatkov zaradi vdora, napadov z lažnim predstavljanjem ali zvabljanjem ali nenamernega razkritja, |
| --- | --- |

—

obravnavano tveganje v strategiji za varno uporabo IKT: razkritje zaupnih podatkov zaradi vdora, napadov z lažnim predstavljanjem ali zvabljanjem ali nenamernega razkritja,

| — | obravnavano tveganje v strategiji za varno uporabo IKT: nerazpoložljivost storitev IKT zaradi napada od zunaj (npr. zavrnitev storitev), |
| --- | --- |

—

obravnavano tveganje v strategiji za varno uporabo IKT: nerazpoložljivost storitev IKT zaradi napada od zunaj (npr. zavrnitev storitev),

| — | časovno obdobje opredelitve ali zadnjega pregleda strategije za varno uporabo IKT („v zadnjih dvanajstih mesecih“; „pred več kot dvanajstimi meseci in do pred štiriindvajsetimi meseci“; „pred več kot štiriindvajsetimi meseci“). |
| --- | --- |

—

časovno obdobje opredelitve ali zadnjega pregleda strategije za varno uporabo IKT („v zadnjih dvanajstih mesecih“; „pred več kot dvanajstimi meseci in do pred štiriindvajsetimi meseci“; „pred več kot štiriindvajsetimi meseci“).

E-trgovanje

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki uporabljajo računalnike:

| — | prejem naročil za blago ali storitve, oddanih na spletiščih ali prek aplikacije (spletna prodaja), v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

prejem naročil za blago ali storitve, oddanih na spletiščih ali prek aplikacije (spletna prodaja), v prejšnjem koledarskem letu,

| — | (neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo na spletišču ali prek aplikacije, ker blago ali storitve niso primerne za spletno prodajo, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo na spletišču ali prek aplikacije, ker blago ali storitve niso primerne za spletno prodajo,

| — | (neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo prek spletišča ali aplikacije zaradi težav v zvezi z logistiko, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo prek spletišča ali aplikacije zaradi težav v zvezi z logistiko,

| — | (neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo prek spletišča ali aplikacije zaradi težav s plačili, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo prek spletišča ali aplikacije zaradi težav s plačili,

| — | (neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo prek spletišča ali aplikacije zaradi težav z varnostjo pri uporabi IKT ali varstvom podatkov, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo prek spletišča ali aplikacije zaradi težav z varnostjo pri uporabi IKT ali varstvom podatkov,

| — | (neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo prek spletišča ali aplikacije zaradi težav s pravnim okvirom, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo prek spletišča ali aplikacije zaradi težav s pravnim okvirom,

| — | (neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo prek spletišča ali aplikacije zaradi čezmerno visokih stroškov v primerjavi s pričakovanimi prednostmi, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) ovire, ki omejujejo ali preprečujejo prodajo prek spletišča ali aplikacije zaradi čezmerno visokih stroškov v primerjavi s pričakovanimi prednostmi,

| — | prejem naročil za izdelke ali storitve s sporočili v obliki RIP (prodaja RIP), v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

prejem naročil za izdelke ali storitve s sporočili v obliki RIP (prodaja RIP), v prejšnjem koledarskem letu,

| — | oddaja naročil za blago ali storitve na spletiščih, prek aplikacije ali s sporočili v obliki RIP, v prejšnjem koledarskem letu. |
| --- | --- |

—

oddaja naročil za blago ali storitve na spletiščih, prek aplikacije ali s sporočili v obliki RIP, v prejšnjem koledarskem letu.

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki so prejela naročila, oddana prek spletišča ali aplikacije, v prejšnjem koledarskem letu:

| — | vrednost ali odstotek vseh prihodkov v okviru e-trgovanja na podlagi naročil, oddanih na spletišču ali prek aplikacije, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

vrednost ali odstotek vseh prihodkov v okviru e-trgovanja na podlagi naročil, oddanih na spletišču ali prek aplikacije, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | odstotek prodaje v okviru e-trgovanja (prihodki) zasebnim potrošnikom (B2C) na podlagi naročil, oddanih na spletišču ali prek aplikacije, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

odstotek prodaje v okviru e-trgovanja (prihodki) zasebnim potrošnikom (B2C) na podlagi naročil, oddanih na spletišču ali prek aplikacije, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | odstotek prodaje v okviru e-trgovanja (prihodki) drugim podjetjem (B2B) in odstotek prodaje v okviru e-trgovanja javnim organom (B2G) na podlagi naročil, oddanih na spletišču ali prek aplikacije, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

odstotek prodaje v okviru e-trgovanja (prihodki) drugim podjetjem (B2B) in odstotek prodaje v okviru e-trgovanja javnim organom (B2G) na podlagi naročil, oddanih na spletišču ali prek aplikacije, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | elektronska prodaja po poreklu: lastna država, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

elektronska prodaja po poreklu: lastna država, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | elektronska prodaja po poreklu: druge države članice EU, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

elektronska prodaja po poreklu: druge države članice EU, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | elektronska prodaja po poreklu: ostali svet, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

elektronska prodaja po poreklu: ostali svet, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | (neobvezno) uporaba elektronskih plačilnih sistemov pri prodaji prek spletišča ali aplikacije, tj. plačilo, vključeno pri oddaji naročila, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba elektronskih plačilnih sistemov pri prodaji prek spletišča ali aplikacije, tj. plačilo, vključeno pri oddaji naročila,

| — | (neobvezno) uporaba nespletnih elektronskih plačilnih sistemov pri prodaji prek spletišča ali aplikacije, tj. plačilo ni vključeno pri oddaji naročila. |
| --- | --- |

—

(neobvezno) uporaba nespletnih elektronskih plačilnih sistemov pri prodaji prek spletišča ali aplikacije, tj. plačilo ni vključeno pri oddaji naročila.

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki so prejela naročila za izdelke ali storitve s sporočili v obliki RIP:

| — | vrednost ali odstotek vseh prihodkov od prodaje v okviru e-trgovanja na podlagi naročil, prejetih s sporočili v obliki RIP, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

vrednost ali odstotek vseh prihodkov od prodaje v okviru e-trgovanja na podlagi naročil, prejetih s sporočili v obliki RIP, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | elektronska prodaja po poreklu: lastna država, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

elektronska prodaja po poreklu: lastna država, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | elektronska prodaja po poreklu: druge države članice EU, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

elektronska prodaja po poreklu: druge države članice EU, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | elektronska prodaja po poreklu: ostali svet, v prejšnjem koledarskem letu. |
| --- | --- |

—

elektronska prodaja po poreklu: ostali svet, v prejšnjem koledarskem letu.

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki so oddala naročila na spletišču, prek aplikacije ali s sporočilom v obliki RIP:

| — | (neobvezno) oddajanje naročil za blago ali storitve prek spletišča ali aplikacije v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) oddajanje naročil za blago ali storitve prek spletišča ali aplikacije v prejšnjem koledarskem letu,

| — | (neobvezno) oddajanje naročil za blago ali storitve s sporočili v obliki RIP, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) oddajanje naročil za blago ali storitve s sporočili v obliki RIP, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | oddajanje naročil za blago ali storitve prek spletišča, aplikacije ali sporočila v obliki RIP v vrednosti najmanj 1 % skupne vrednosti nakupov, v prejšnjem koledarskem letu. |
| --- | --- |

—

oddajanje naročil za blago ali storitve prek spletišča, aplikacije ali sporočila v obliki RIP v vrednosti najmanj 1 % skupne vrednosti nakupov, v prejšnjem koledarskem letu.

Spremenljivke, ki se zberejo za podjetja, ki so oddala naročila prek spletišča, aplikacije ali sporočila v obliki RIP v višini najmanj 1 % skupne vrednosti nakupov, v prejšnjem koledarskem letu:

| — | (neobvezno) elektronska prodaja po poreklu: lastna država, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) elektronska prodaja po poreklu: lastna država, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | (neobvezno) elektronska prodaja po poreklu: druge države članice EU, v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) elektronska prodaja po poreklu: druge države članice EU, v prejšnjem koledarskem letu,

| — | (neobvezno) elektronska prodaja po poreklu: ostali svet, v prejšnjem koledarskem letu. |
| --- | --- |

—

(neobvezno) elektronska prodaja po poreklu: ostali svet, v prejšnjem koledarskem letu.

| (c) | Naslednje osnovne spremenljivke podjetij se zberejo ali pridobijo iz drugih virov:
  Spremenljivke, ki se zberejo za vsa podjetja:






  — | glavna gospodarska dejavnost podjetja v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- | --- |

(c)

Naslednje osnovne spremenljivke podjetij se zberejo ali pridobijo iz drugih virov:

Spremenljivke, ki se zberejo za vsa podjetja:

—

glavna gospodarska dejavnost podjetja v prejšnjem koledarskem letu,

| — | povprečno število zaposlenih oseb v prejšnjem koledarskem letu, |
| --- | --- |

—

povprečno število zaposlenih oseb v prejšnjem koledarskem letu,

| — | skupni prihodki (vrednost brez DDV) v prejšnjem koledarskem letu. |
| --- | --- |

—

skupni prihodki (vrednost brez DDV) v prejšnjem koledarskem letu.

2.   ZAJETJE

Spremenljivke, opredeljene v poglavju 1(b) do (c) te priloge, se zberejo in pridobijo od podjetij, razvrščenih v naslednje gospodarske dejavnosti, za podjetja naslednjih velikosti in z naslednjim geografskim obsegom.

| (a) | Gospodarska dejavnost: podjetja, razvrščena v naslednje kategorije NACE Rev. 2:






  Kategorija NACE | Opis |
| --- | --- | --- |
| Področje C | „Predelovalne dejavnosti“ |
| Področji D, E | „Oskrba z električno energijo, plinom in paro; oskrba z vodo; ravnanje z odplakami in odpadki“ |
| Področje F | „Gradbeništvo“ |
| Področje G | „Trgovina; vzdrževanje in popravila motornih vozil“ |
| Področje H | „Promet in skladiščenje“ |
| Področje I | „Gostinstvo“ |
| Področje J | „Informacijske in komunikacijske dejavnosti“ |
| Področje L | „Poslovanje z nepremičninami“ |
| Oddelki 69–74 | „Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti“ |
| Področje N | „Druge raznovrstne poslovne dejavnosti“ |
| Skupina 95.1 | „Popravila in vzdrževanje računalnikov in komunikacijskih naprav“ |

(a)

Gospodarska dejavnost: podjetja, razvrščena v naslednje kategorije NACE Rev. 2:

Kategorija NACE

Opis

Področje C

„Predelovalne dejavnosti“

Področji D, E

„Oskrba z električno energijo, plinom in paro; oskrba z vodo; ravnanje z odplakami in odpadki“

Področje F

„Gradbeništvo“

Področje G

„Trgovina; vzdrževanje in popravila motornih vozil“

Področje H

„Promet in skladiščenje“

Področje I

„Gostinstvo“

Področje J

„Informacijske in komunikacijske dejavnosti“

Področje L

„Poslovanje z nepremičninami“

Oddelki 69–74

„Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti“

Področje N

„Druge raznovrstne poslovne dejavnosti“

Skupina 95.1

„Popravila in vzdrževanje računalnikov in komunikacijskih naprav“

| (b) | Velikost podjetij: podjetja z 10 ali več zaposlenimi. Podjetja z manj kot 10 zaposlenimi se lahko zajamejo, vendar njihovo zajetje ni obvezno. |
| --- | --- |

(b)

Velikost podjetij: podjetja z 10 ali več zaposlenimi. Podjetja z manj kot 10 zaposlenimi se lahko zajamejo, vendar njihovo zajetje ni obvezno.

| (c) | Geografski obseg: podjetja na katerem koli delu ozemlja države članice. |
| --- | --- |

(c)

Geografski obseg: podjetja na katerem koli delu ozemlja države članice.

3.   REFERENČNA OBDOBJA

Referenčno obdobje za spremenljivke, ki se nanašajo na prejšnje koledarsko leto, je leto 2014. Referenčno obdobje za preostale spremenljivke je leto 2015.

4.   RAZČLENITVE

Za področja in njihove spremenljivke iz poglavja 1(b) te priloge je treba predložiti naslednje osnovne spremenljivke.

| (a) | Razčlenitev gospodarskih dejavnosti: glede na naslednje agregate NACE Rev. 2:
  Agregiranje NACE Rev. 2 za morebiten izračun nacionalnih agregatov
  10–18
  19–23
  24–25
  26–33
  35–39
  41–43
  45–47
  47
  49–53
  55
  58–63
  68
  69–74
  77–82
  26.1–26.4, 26.8, 46.5, 58.2, 61, 62, 63.1, 95.1
  Agregiranje NACE Rev. 2 za morebiten izračun evropskih agregatov
  10–12
  13–15
  16–18
  26
  27–28
  29–30
  31–33
  45
  46
  55–56
  58–60
  61
  62–63
  77–78 + 80–82
  79
  95.1 |
| --- | --- |

(a)

Razčlenitev gospodarskih dejavnosti: glede na naslednje agregate NACE Rev. 2:

Agregiranje NACE Rev. 2 za morebiten izračun nacionalnih agregatov

10–18

19–23

24–25

26–33

35–39

41–43

45–47

47

49–53

55

58–63

68

69–74

77–82

26.1–26.4, 26.8, 46.5, 58.2, 61, 62, 63.1, 95.1

Agregiranje NACE Rev. 2 za morebiten izračun evropskih agregatov

10–12

13–15

16–18

26

27–28

29–30

31–33

45

46

55–56

58–60

61

62–63

77–78 + 80–82

79

95.1

| (b) | Razčlenitev po velikostnih razredih: podatke je treba razčleniti po naslednjih velikostnih razredih po številu zaposlenih oseb:
  Velikostni razred
  10 ali več zaposlenih oseb
  Od 10 do 49 zaposlenih oseb
  Od 50 do 249 zaposlenih oseb
  Od 250 ali več zaposlenih oseb
  Če so zajeta tudi podjetja z manj kot 10 zaposlenimi, se zanje uporabi naslednja razčlenitev. (Spremenljivke se neobvezno predložijo za velikostne razrede „manj kot 5 zaposlenih oseb“ in „od 5 do 9 zaposlenih oseb“.)
  Velikostni razred
  Manj kot 10 zaposlenih oseb
  Manj kot 5 zaposlenih oseb (neobvezno)
  Od 5 do 9 zaposlenih oseb (neobvezno) |
| --- | --- |

(b)

Razčlenitev po velikostnih razredih: podatke je treba razčleniti po naslednjih velikostnih razredih po številu zaposlenih oseb:

Velikostni razred

10 ali več zaposlenih oseb

Od 10 do 49 zaposlenih oseb

Od 50 do 249 zaposlenih oseb

Od 250 ali več zaposlenih oseb

Če so zajeta tudi podjetja z manj kot 10 zaposlenimi, se zanje uporabi naslednja razčlenitev. (Spremenljivke se neobvezno predložijo za velikostne razrede „manj kot 5 zaposlenih oseb“ in „od 5 do 9 zaposlenih oseb“.)

Velikostni razred

Manj kot 10 zaposlenih oseb

Manj kot 5 zaposlenih oseb (neobvezno)

Od 5 do 9 zaposlenih oseb (neobvezno)

5.   PERIODIČNOST

Podatki se za leto 2015 zagotovijo enkrat.

6.   ROKI

| (a) | Zbrani podatki iz člena 6 Uredbe (ES) št. 808/2004, ki so po potrebi označeni kot zaupni ali nezanesljivi, se pošljejo Eurostatu do 5. oktobra 2015. Do navedenega datuma mora biti podatkovni niz dokončno izoblikovan, potrjen in sprejet. |
| --- | --- |

(a)

Zbrani podatki iz člena 6 Uredbe (ES) št. 808/2004, ki so po potrebi označeni kot zaupni ali nezanesljivi, se pošljejo Eurostatu do 5. oktobra 2015. Do navedenega datuma mora biti podatkovni niz dokončno izoblikovan, potrjen in sprejet.

| (b) | Metapodatki iz člena 6 Uredbe (ES) št. 808/2004 se pošljejo Eurostatu pred 31. majem 2015. |
| --- | --- |

(b)

Metapodatki iz člena 6 Uredbe (ES) št. 808/2004 se pošljejo Eurostatu pred 31. majem 2015.

| (c) | Poročilo o kakovosti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 808/2004 se pošlje Eurostatu do 5. novembra 2015. |
| --- | --- |

(c)

Poročilo o kakovosti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 808/2004 se pošlje Eurostatu do 5. novembra 2015.

| (d) | Podatki in metapodatki se Eurostatu pošljejo v skladu s standardom izmenjave, ki ga določi Eurostat z uporabo storitev enotne vstopne točke. Metapodatki in poročilo o kakovosti se predložijo v standardni strukturi metapodatkov, ki jo opredeli Eurostat. |
| --- | --- |

(d)

Podatki in metapodatki se Eurostatu pošljejo v skladu s standardom izmenjave, ki ga določi Eurostat z uporabo storitev enotne vstopne točke. Metapodatki in poročilo o kakovosti se predložijo v standardni strukturi metapodatkov, ki jo opredeli Eurostat.

---

PRILOGA II

Modul 2: Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba

1.   PODROČJA IN NJIHOVE SPREMENLJIVKE

| (a) | Področja, ki bodo zajeta v referenčnem letu 2015 in so bila izbrana s seznama v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 808/2004, so:






  — | dostop posameznikov in/ali gospodinjstev do IKT in njihova uporaba, |
| --- | --- | --- |

(a)

Področja, ki bodo zajeta v referenčnem letu 2015 in so bila izbrana s seznama v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 808/2004, so:

—

dostop posameznikov in/ali gospodinjstev do IKT in njihova uporaba,

| — | uporaba interneta in drugih elektronskih omrežij za različne namene s strani posameznikov in/ali gospodinjstev, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta in drugih elektronskih omrežij za različne namene s strani posameznikov in/ali gospodinjstev,

| — | usposobljenost za IKT in strokovno znanje o IKT, |
| --- | --- |

—

usposobljenost za IKT in strokovno znanje o IKT,

| — | ovire pri uporabi IKT in interneta, |
| --- | --- |

—

ovire pri uporabi IKT in interneta,

| — | uporaba IKT s strani posameznikov za izmenjavo informacij in storitev z državnimi organi in javno upravo (e-uprava), |
| --- | --- |

—

uporaba IKT s strani posameznikov za izmenjavo informacij in storitev z državnimi organi in javno upravo (e-uprava),

| — | dostop do tehnologij, ki omogočajo priključitev na internet ali druga omrežja od koder koli in kadar koli (vsenavzoča povezljivost), in njihova uporaba, |
| --- | --- |

—

dostop do tehnologij, ki omogočajo priključitev na internet ali druga omrežja od koder koli in kadar koli (vsenavzoča povezljivost), in njihova uporaba,

| — | varnost IKT in zaupanje vanje. |
| --- | --- |

—

varnost IKT in zaupanje vanje.

| (b) | Zbrati je treba naslednje spremenljivke:

  Dostop posameznikov in/ali gospodinjstev do IKT in njihova uporaba

  Spremenljivki, ki se zbereta za vsa gospodinjstva:






  — | dostop do računalnika doma, |
| --- | --- | --- |

(b)

Zbrati je treba naslednje spremenljivke:

Dostop posameznikov in/ali gospodinjstev do IKT in njihova uporaba

Spremenljivki, ki se zbereta za vsa gospodinjstva:

—

dostop do računalnika doma,

| — | dostop do interneta doma (na kateri koli napravi). |
| --- | --- |

—

dostop do interneta doma (na kateri koli napravi).

Spremenljivke, ki se zberejo za gospodinjstva z dostopom do interneta:

| — | vrsta širokopasovne povezave, ki se uporablja za dostop do interneta doma: fiksna širokopasovna povezava, na primer DSL, ADSL, VDSL, kabelska, po optičnem kablu, prek satelita, javni brezžični dostop, |
| --- | --- |

—

vrsta širokopasovne povezave, ki se uporablja za dostop do interneta doma: fiksna širokopasovna povezava, na primer DSL, ADSL, VDSL, kabelska, po optičnem kablu, prek satelita, javni brezžični dostop,

| — | vrsta širokopasovne povezave, ki se uporablja za dostop do interneta doma: mobilna širokopasovna povezava (po mobilnem telefonskem omrežju, vsaj 3G, npr. UMTS, z uporabo kartice SIM ali ključa USB, mobilnega telefona ali pametnega telefona kot modema), |
| --- | --- |

—

vrsta širokopasovne povezave, ki se uporablja za dostop do interneta doma: mobilna širokopasovna povezava (po mobilnem telefonskem omrežju, vsaj 3G, npr. UMTS, z uporabo kartice SIM ali ključa USB, mobilnega telefona ali pametnega telefona kot modema),

| — | (neobvezno) vrsta povezave, ki se uporablja za dostop do interneta doma: klicna povezava po običajni telefonski liniji ali ISDN, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) vrsta povezave, ki se uporablja za dostop do interneta doma: klicna povezava po običajni telefonski liniji ali ISDN,

| — | (neobvezno) vrsta povezave, ki se uporablja za dostop do interneta doma: mobilna ozkopasovna povezava (po mobilnem telefonskem omrežju, manj kot 3G, npr. 2G+/GPRS, z uporabo kartice SIM ali ključa USB, mobilnega telefona ali pametnega telefona kot modema). |
| --- | --- |

—

(neobvezno) vrsta povezave, ki se uporablja za dostop do interneta doma: mobilna ozkopasovna povezava (po mobilnem telefonskem omrežju, manj kot 3G, npr. 2G+/GPRS, z uporabo kartice SIM ali ključa USB, mobilnega telefona ali pametnega telefona kot modema).

Spremenljivka, ki se zbere za vse posameznike:

| — | zadnja uporaba računalnika doma, na delovnem mestu ali katerem koli drugem kraju (v zadnjih treh mesecih; pred več kot tremi meseci do pred enim letom; pred več kot enim letom; nikoli). |
| --- | --- |

—

zadnja uporaba računalnika doma, na delovnem mestu ali katerem koli drugem kraju (v zadnjih treh mesecih; pred več kot tremi meseci do pred enim letom; pred več kot enim letom; nikoli).

Spremenljivka, ki se zbere za posameznike, ki so uporabljali računalnik v zadnjih treh mesecih:

| — | povprečna pogostost uporabe računalnika (vsak dan ali skoraj vsak dan; vsaj enkrat tedensko (vendar ne vsak dan); manj kot enkrat tedensko). |
| --- | --- |

—

povprečna pogostost uporabe računalnika (vsak dan ali skoraj vsak dan; vsaj enkrat tedensko (vendar ne vsak dan); manj kot enkrat tedensko).

Uporaba interneta za različne namene pri posameznikih in/ali v gospodinjstvih

Spremenljivka, ki se zbere za vse posameznike:

| — | zadnja uporaba interneta (v zadnjih treh mesecih; pred več kot tremi meseci do pred enim letom; pred več kot enim letom; nikoli). |
| --- | --- |

—

zadnja uporaba interneta (v zadnjih treh mesecih; pred več kot tremi meseci do pred enim letom; pred več kot enim letom; nikoli).

Spremenljivka, ki se zbere za posameznike, ki so že uporabljali internet:

| — | zadnji nakup po internetu za zasebne namene (v zadnjih treh mesecih; pred tremi meseci do pred enim letom; pred več kot enim letom; nikoli ni kupoval ali naročal po internetu). |
| --- | --- |

—

zadnji nakup po internetu za zasebne namene (v zadnjih treh mesecih; pred tremi meseci do pred enim letom; pred več kot enim letom; nikoli ni kupoval ali naročal po internetu).

Spremenljivke, ki se zberejo za posameznike, ki so uporabljali internet v zadnjih treh mesecih:

| — | povprečna pogostost uporabe interneta v zadnjih treh mesecih (vsak dan ali skoraj vsak dan; vsaj enkrat tedensko (vendar ne vsak dan); manj kot enkrat tedensko), |
| --- | --- |

—

povprečna pogostost uporabe interneta v zadnjih treh mesecih (vsak dan ali skoraj vsak dan; vsaj enkrat tedensko (vendar ne vsak dan); manj kot enkrat tedensko),

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za pošiljanje, prejemanje elektronske pošte, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za pošiljanje, prejemanje elektronske pošte,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za telefoniranje po internetu, video telefoniranje (s spletno kamero) po internetu (z uporabo aplikacij, npr. Skype, Facetime), |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za telefoniranje po internetu, video telefoniranje (s spletno kamero) po internetu (z uporabo aplikacij, npr. Skype, Facetime),

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za sodelovanje v družabnih omrežjih (ustvarjanje uporabniškega profila, objava sporočil ali drugih prispevkov), |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za sodelovanje v družabnih omrežjih (ustvarjanje uporabniškega profila, objava sporočil ali drugih prispevkov),

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za nalaganje lastnih vsebin (besedil, fotografij, video posnetkov, glasbe, programske opreme itd.) na druga spletišča, namenjena za deljenje vsebin, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za nalaganje lastnih vsebin (besedil, fotografij, video posnetkov, glasbe, programske opreme itd.) na druga spletišča, namenjena za deljenje vsebin,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za branje spletnih novic, časopisov ali revij, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za branje spletnih novic, časopisov ali revij,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za iskanje informacij v zvezi z zdravjem (npr. o poškodbah, boleznih, prehrani, izboljšanju zdravja), |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za iskanje informacij v zvezi z zdravjem (npr. o poškodbah, boleznih, prehrani, izboljšanju zdravja),

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za iskanje informacij o izobraževanju, usposabljanju ali tečajih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za iskanje informacij o izobraževanju, usposabljanju ali tečajih,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za iskanje po spletnih enciklopedijah za pridobivanje znanja o kateri koli temi, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za iskanje po spletnih enciklopedijah za pridobivanje znanja o kateri koli temi,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za iskanje informacij o blagu ali storitvah, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za iskanje informacij o blagu ali storitvah,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za prenašanje programske opreme (razen računalniških iger), |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za prenašanje programske opreme (razen računalniških iger),

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za objavo mnenj o državljanskih ali političnih vprašanjih na spletiščih (npr. blogih, družabnih omrežjih), |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za objavo mnenj o državljanskih ali političnih vprašanjih na spletiščih (npr. blogih, družabnih omrežjih),

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za sodelovanje v spletnih posvetovanjih ali za glasovanje v zvezi z opredelitvijo državljanskih ali političnih vprašanj (npr. urbanistično načrtovanje, podpis peticije), |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za sodelovanje v spletnih posvetovanjih ali za glasovanje v zvezi z opredelitvijo državljanskih ali političnih vprašanj (npr. urbanistično načrtovanje, podpis peticije),

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za iskanje službe ali pošiljanje prijave za delovno mesto, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za iskanje službe ali pošiljanje prijave za delovno mesto,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za sodelovanje v profesionalnih omrežjih (ustvarjanje uporabniškega profila, objava sporočil ali drugih prispevkov, na primer na spletišču LinkedIn ali Xing), |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za sodelovanje v profesionalnih omrežjih (ustvarjanje uporabniškega profila, objava sporočil ali drugih prispevkov, na primer na spletišču LinkedIn ali Xing),

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za uporabo storitev, povezanih s potovanji ali nastanitvijo med potovanjem, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za uporabo storitev, povezanih s potovanji ali nastanitvijo med potovanjem,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za prodajo blaga ali storitev, npr. prek spletnih dražb, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za prodajo blaga ali storitev, npr. prek spletnih dražb,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za internetno bančništvo, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za internetno bančništvo,

| — | uporaba internetnega pomnilniškega prostora v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za shranjevanje dokumentov, slik, glasbe, video posnetkov ali drugih datotek (npr. Google Drive, Dropbox, Windows OneDrive (nekdanji Skydrive), iCloud, Amazon Cloud Drive), |
| --- | --- |

—

uporaba internetnega pomnilniškega prostora v zadnjih treh mesecih za zasebne namene za shranjevanje dokumentov, slik, glasbe, video posnetkov ali drugih datotek (npr. Google Drive, Dropbox, Windows OneDrive (nekdanji Skydrive), iCloud, Amazon Cloud Drive),

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za učne dejavnosti v izobraževalne, poklicne ali zasebne namene prek spletnih tečajev, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za učne dejavnosti v izobraževalne, poklicne ali zasebne namene prek spletnih tečajev,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za učne dejavnosti v izobraževalne, poklicne ali zasebne namene: uporaba spletnega gradiva, ne pa celotnega tečaja (npr. avdiovizualno gradivo, spletna programska oprema za učenje, elektronski učbeniki), |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za učne dejavnosti v izobraževalne, poklicne ali zasebne namene: uporaba spletnega gradiva, ne pa celotnega tečaja (npr. avdiovizualno gradivo, spletna programska oprema za učenje, elektronski učbeniki),

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za učne dejavnosti v izobraževalne, poklicne ali zasebne namene: komuniciranje z inštruktorji ali slušatelji z uporabo izobraževalnih spletišč/portalov, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za učne dejavnosti v izobraževalne, poklicne ali zasebne namene: komuniciranje z inštruktorji ali slušatelji z uporabo izobraževalnih spletišč/portalov,

| — | uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za učne dejavnosti v izobraževalne, poklicne ali zasebne namene: drugo. |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih treh mesecih za učne dejavnosti v izobraževalne, poklicne ali zasebne namene: drugo.

Spremenljivka, ki se zbere za posameznike, ki so v zadnjih treh mesecih uporabljali internet za zasebne namene za sodelovanje v družabnih omrežjih:

| — | povprečna pogostost uporabe interneta v zadnjih treh mesecih za sodelovanje v družabnih omrežjih (vsak dan ali skoraj vsak dan; vsaj enkrat tedensko (vendar ne vsak dan); manj kot enkrat tedensko). |
| --- | --- |

—

povprečna pogostost uporabe interneta v zadnjih treh mesecih za sodelovanje v družabnih omrežjih (vsak dan ali skoraj vsak dan; vsaj enkrat tedensko (vendar ne vsak dan); manj kot enkrat tedensko).

Spremenljivke, ki se zberejo za posameznike, ki so v zadnjih dvanajstih mesecih uporabljali internet za nakupovanje:

| — | uporaba interneta za naročanje hrane ali živil v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje hrane ali živil v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje izdelkov široke porabe v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje izdelkov široke porabe v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje zdravil v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje zdravil v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje oblačil ali športne opreme v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje oblačil ali športne opreme v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje računalniške strojne opreme v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje računalniške strojne opreme v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje elektronske opreme (vključno s kamerami) v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje elektronske opreme (vključno s kamerami) v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje telekomunikacijskih storitev (npr. sklenitev naročnine za TV, širokopasovni internet, fiksni telefon ali mobilni telefon, polnjenje računa za predplačniške telefonske kartice) v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje telekomunikacijskih storitev (npr. sklenitev naročnine za TV, širokopasovni internet, fiksni telefon ali mobilni telefon, polnjenje računa za predplačniške telefonske kartice) v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za nakup delnic, zavarovalnih polic in drugih finančnih storitev v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za nakup delnic, zavarovalnih polic in drugih finančnih storitev v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za najemanje počitniških zmogljivosti (v hotelih itd.) v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za najemanje počitniških zmogljivosti (v hotelih itd.) v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje drugih storitev v zvezi z organizacijo potovanj (vozovnic za prevoz, najem avtomobilov itd.) v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje drugih storitev v zvezi z organizacijo potovanj (vozovnic za prevoz, najem avtomobilov itd.) v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje vstopnic za prireditve v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje vstopnic za prireditve v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje filmov ali glasbe v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje filmov ali glasbe v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje knjig, revij ali časopisov (vključno z e-knjigami) v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje knjig, revij ali časopisov (vključno z e-knjigami) v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje elektronskega učnega gradiva v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje elektronskega učnega gradiva v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje programske opreme za video igre, druge računalniške programske opreme in posodobitev programske opreme v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje programske opreme za video igre, druge računalniške programske opreme in posodobitev programske opreme v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | uporaba interneta za naročanje drugega blaga ali storitev v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta za naročanje drugega blaga ali storitev v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | blago ali storitve, kupljene ali naročene pri nacionalnih prodajalcih v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

blago ali storitve, kupljene ali naročene pri nacionalnih prodajalcih v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | blago ali storitve, kupljene ali naročene pri prodajalcih iz drugih držav članic EU v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

blago ali storitve, kupljene ali naročene pri prodajalcih iz drugih držav članic EU v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | blago ali storitve, kupljene ali naročene pri prodajalcih iz držav iz ostalega sveta v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

blago ali storitve, kupljene ali naročene pri prodajalcih iz držav iz ostalega sveta v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | blago ali storitve, kupljene ali naročene v zadnjih dvanajstih mesecih: država porekla prodajalcev ni znana, |
| --- | --- |

—

blago ali storitve, kupljene ali naročene v zadnjih dvanajstih mesecih: država porekla prodajalcev ni znana,

| — | število naročil blaga ali storitev, kupljenih po internetu v zadnjih treh mesecih (število naročil/nakupov ali v razredih: 1–2 naročili/nakupa; med > 2 in 5 naročil/nakupov; med > 5 in 10 naročil/nakupov, > 10 naročil/nakupov), |
| --- | --- |

—

število naročil blaga ali storitev, kupljenih po internetu v zadnjih treh mesecih (število naročil/nakupov ali v razredih: 1–2 naročili/nakupa; med > 2 in 5 naročil/nakupov; med > 5 in 10 naročil/nakupov, > 10 naročil/nakupov),

| — | skupna vrednost blaga ali storitev (razen delnic ali drugih finančnih storitev), kupljenih po internetu v zadnjih treh mesecih (znesek v eurih ali v razredih: manj kot 50 EUR, 50 do manj kot 100 EUR, 100 do manj kot 500 EUR, 500 do manj kot 1 000 EUR, 1 000 EUR ali več; neznano), |
| --- | --- |

—

skupna vrednost blaga ali storitev (razen delnic ali drugih finančnih storitev), kupljenih po internetu v zadnjih treh mesecih (znesek v eurih ali v razredih: manj kot 50 EUR, 50 do manj kot 100 EUR, 100 do manj kot 500 EUR, 500 do manj kot 1 000 EUR, 1 000 EUR ali več; neznano),

| — | težave v zvezi z internetnim trgovanjem: tehnični izpad spletišča med naročanjem ali plačevanjem, |
| --- | --- |

—

težave v zvezi z internetnim trgovanjem: tehnični izpad spletišča med naročanjem ali plačevanjem,

| — | težave v zvezi z internetnim trgovanjem: težave pri iskanju informacij glede jamstev in drugih zakonskih pravic, |
| --- | --- |

—

težave v zvezi z internetnim trgovanjem: težave pri iskanju informacij glede jamstev in drugih zakonskih pravic,

| — | težave v zvezi z internetnim trgovanjem: dostava počasnejša od navedene, |
| --- | --- |

—

težave v zvezi z internetnim trgovanjem: dostava počasnejša od navedene,

| — | težave v zvezi z internetnim trgovanjem: končni stroški višji od navedenih (npr. višji stroški dostave, nepričakovano plačilo za transakcijo), |
| --- | --- |

—

težave v zvezi z internetnim trgovanjem: končni stroški višji od navedenih (npr. višji stroški dostave, nepričakovano plačilo za transakcijo),

| — | težave v zvezi z internetnim trgovanjem: dostavljeno napačno ali poškodovano blago, |
| --- | --- |

—

težave v zvezi z internetnim trgovanjem: dostavljeno napačno ali poškodovano blago,

| — | težave v zvezi z internetnim trgovanjem: težave v zvezi z goljufijami (npr. blaga/storitev sploh niso prejeli, zloraba podatkov s kreditnih kartic), |
| --- | --- |

—

težave v zvezi z internetnim trgovanjem: težave v zvezi z goljufijami (npr. blaga/storitev sploh niso prejeli, zloraba podatkov s kreditnih kartic),

| — | težave v zvezi z internetnim trgovanjem: težave glede pritožb in pravnih sredstev ali pomanjkanje zadovoljivega odgovora na pritožbo, |
| --- | --- |

—

težave v zvezi z internetnim trgovanjem: težave glede pritožb in pravnih sredstev ali pomanjkanje zadovoljivega odgovora na pritožbo,

| — | težave v zvezi z internetnim trgovanjem: tuji prodajalec ne prodaja v državo anketiranca, |
| --- | --- |

—

težave v zvezi z internetnim trgovanjem: tuji prodajalec ne prodaja v državo anketiranca,

| — | težave v zvezi z internetnim trgovanjem: drugo, |
| --- | --- |

—

težave v zvezi z internetnim trgovanjem: drugo,

| — | težave v zvezi z internetnim trgovanjem: ni težav. |
| --- | --- |

—

težave v zvezi z internetnim trgovanjem: ni težav.

Usposobljenost za IKT in strokovno znanje o IKT

Spremenljivke, ki se zberejo za posameznike, ki so uporabljali internet v zadnjih dvanajstih mesecih:

| — | znanje v zvezi s prenosom datotek med računalnikom in drugimi napravami, |
| --- | --- |

—

znanje v zvezi s prenosom datotek med računalnikom in drugimi napravami,

| — | znanje o nameščanju programske opreme ali aplikacij, |
| --- | --- |

—

znanje o nameščanju programske opreme ali aplikacij,

| — | znanje o spreminjanju nastavitev programske opreme, med drugim operacijskega sistema ali varnostnih programov, |
| --- | --- |

—

znanje o spreminjanju nastavitev programske opreme, med drugim operacijskega sistema ali varnostnih programov,

| — | znanje v zvezi s kopiranjem ali premikanjem datotek ali map, |
| --- | --- |

—

znanje v zvezi s kopiranjem ali premikanjem datotek ali map,

| — | znanje o uporabi programske opreme za obdelavo besedil, |
| --- | --- |

—

znanje o uporabi programske opreme za obdelavo besedil,

| — | znanje o ustvarjanju predstavitev ali dokumentov, ki zajemajo besedilo, slike, tabele ali grafikone, |
| --- | --- |

—

znanje o ustvarjanju predstavitev ali dokumentov, ki zajemajo besedilo, slike, tabele ali grafikone,

| — | znanje o uporabi programske opreme za delo s tabelami, |
| --- | --- |

—

znanje o uporabi programske opreme za delo s tabelami,

| — | znanje o urejanju fotografij, video ali avdio datotek, |
| --- | --- |

—

znanje o urejanju fotografij, video ali avdio datotek,

| — | znanja pisanja v programskem jeziku. |
| --- | --- |

—

znanja pisanja v programskem jeziku.

Spremenljivke, ki se zberejo za posameznike, ki so uporabljali programsko opremo za delo s tabelami v zadnjih dvanajstih mesecih:

| — | znanje o uporabi naprednih funkcij programske opreme za delo s tabelami, in sicer za ureditev in analizo podatkov, na primer razvrščanje, filtriranje, uporaba formul, oblikovanje grafov. |
| --- | --- |

—

znanje o uporabi naprednih funkcij programske opreme za delo s tabelami, in sicer za ureditev in analizo podatkov, na primer razvrščanje, filtriranje, uporaba formul, oblikovanje grafov.

Ovire pri uporabi IKT in interneta

Spremenljivke, ki se zberejo za gospodinjstva brez dostopa do interneta doma:

| — | razlog za nedostop do interneta doma: dostop do interneta drugje, |
| --- | --- |

—

razlog za nedostop do interneta doma: dostop do interneta drugje,

| — | razlog za nedostop do interneta doma: interneta ne potrebuje (zaradi nekoristnosti, nezanimivosti itd.), |
| --- | --- |

—

razlog za nedostop do interneta doma: interneta ne potrebuje (zaradi nekoristnosti, nezanimivosti itd.),

| — | razlog za nedostop do interneta doma: previsoki stroški opreme, |
| --- | --- |

—

razlog za nedostop do interneta doma: previsoki stroški opreme,

| — | razlog za nedostop do interneta doma: previsoki stroški dostopa (telefon, naročnina na DSL itd.), |
| --- | --- |

—

razlog za nedostop do interneta doma: previsoki stroški dostopa (telefon, naročnina na DSL itd.),

| — | razlog za nedostop do interneta doma: pomanjkanje znanja, |
| --- | --- |

—

razlog za nedostop do interneta doma: pomanjkanje znanja,

| — | razlog za nedostop do interneta doma: pomisleki glede zasebnosti ali varnosti, |
| --- | --- |

—

razlog za nedostop do interneta doma: pomisleki glede zasebnosti ali varnosti,

| — | razlog za nedostop do interneta doma: širokopasovni internet na območju anketiranca ni na voljo, |
| --- | --- |

—

razlog za nedostop do interneta doma: širokopasovni internet na območju anketiranca ni na voljo,

| — | razlog za nedostop do interneta doma: drugo. |
| --- | --- |

—

razlog za nedostop do interneta doma: drugo.

Spremenljivke, ki se zberejo za posameznike, ki so uporabljali internet v zadnjih dvanajstih mesecih, vendar ne za dejavnosti internetnega trgovanja:

| — | ovire za internetno trgovanje: raje nakupuje osebno, rad vidi izdelek, zvestoba trgovinam, navada, |
| --- | --- |

—

ovire za internetno trgovanje: raje nakupuje osebno, rad vidi izdelek, zvestoba trgovinam, navada,

| — | ovire za internetno trgovanje: pomanjkanje znanja ali spretnosti (npr. pomanjkanje znanja o uporabi spletišč ali prezapletena uporaba), |
| --- | --- |

—

ovire za internetno trgovanje: pomanjkanje znanja ali spretnosti (npr. pomanjkanje znanja o uporabi spletišč ali prezapletena uporaba),

| — | ovire za internetno trgovanje: dostava blaga, naročenega po internetu, pomeni težavo (npr. traja predolgo ali je logistično težavna), |
| --- | --- |

—

ovire za internetno trgovanje: dostava blaga, naročenega po internetu, pomeni težavo (npr. traja predolgo ali je logistično težavna),

| — | ovire za internetno trgovanje: pomisleki glede varnosti plačil ali zasebnosti (npr. navajanje podatkov o kreditni kartici ali osebnih podatkov po internetu), |
| --- | --- |

—

ovire za internetno trgovanje: pomisleki glede varnosti plačil ali zasebnosti (npr. navajanje podatkov o kreditni kartici ali osebnih podatkov po internetu),

| — | ovire za internetno trgovanje: pomisleki glede prejetja ali vračila blaga, pomisleki glede reklamacij ali odškodnine, |
| --- | --- |

—

ovire za internetno trgovanje: pomisleki glede prejetja ali vračila blaga, pomisleki glede reklamacij ali odškodnine,

| — | ovire za internetno trgovanje: nima nobene plačilne kartice za plačilo po internetu, |
| --- | --- |

—

ovire za internetno trgovanje: nima nobene plačilne kartice za plačilo po internetu,

| — | (neobvezno) ovire za internetno trgovanje: tuji prodajalec ne prodaja v državo anketiranca, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) ovire za internetno trgovanje: tuji prodajalec ne prodaja v državo anketiranca,

| — | ovire za internetno trgovanje: drugo. |
| --- | --- |

—

ovire za internetno trgovanje: drugo.

Uporaba IKT s strani posameznikov za izmenjavo informacij in storitev z državnimi organi in javno upravo (e-uprava)

Spremenljivke, ki se zberejo za posameznike, ki so uporabljali internet v zadnjih dvanajstih mesecih:

| — | uporaba interneta v zadnjih dvanajstih mesecih za zasebne namene za pridobivanje informacij s spletišč javnih organov ali javnih služb, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih dvanajstih mesecih za zasebne namene za pridobivanje informacij s spletišč javnih organov ali javnih služb,

| — | uporaba interneta v zadnjih dvanajstih mesecih za zasebne namene za prenos uradnih obrazcev s spletišč javnih organov ali javnih služb, |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih dvanajstih mesecih za zasebne namene za prenos uradnih obrazcev s spletišč javnih organov ali javnih služb,

| — | uporaba interneta v zadnjih dvanajstih mesecih za zasebne namene za oddajo izpolnjenih spletnih obrazcev javnim organom ali javnim službam. |
| --- | --- |

—

uporaba interneta v zadnjih dvanajstih mesecih za zasebne namene za oddajo izpolnjenih spletnih obrazcev javnim organom ali javnim službam.

Spremenljivka, ki se zbere za posameznike, ki v zadnjih dvanajstih mesecih niso uporabljali interneta za oddajo izpolnjenih obrazcev na spletišča javnih organov za zasebne namene:

| — | razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev na spletiščih javnih organov: predložitev uradnih obrazcev ni bila potrebna. |
| --- | --- |

—

razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev na spletiščih javnih organov: predložitev uradnih obrazcev ni bila potrebna.

Spremenljivke, ki se zberejo za posameznike, ki v zadnjih dvanajstih mesecih niso predložili izpolnjenih obrazcev na spletišča javnih organov za zasebne namene in kot razlog niso navedli, da jim ni bilo treba predložiti nobenih uradnih obrazcev:

| — | razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: takšna storitev na spletišču ni bila na voljo, |
| --- | --- |

—

razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: takšna storitev na spletišču ni bila na voljo,

| — | razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: pomanjkanje spretnosti ali znanja (npr. pomanjkanje znanja o uporabi spletišča ali prezapletena uporaba), |
| --- | --- |

—

razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: pomanjkanje spretnosti ali znanja (npr. pomanjkanje znanja o uporabi spletišča ali prezapletena uporaba),

| — | razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: pomisleki v zvezi z varstvom in varnostjo osebnih podatkov, |
| --- | --- |

—

razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: pomisleki v zvezi z varstvom in varnostjo osebnih podatkov,

| — | (neobvezno) razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: neobstoj ali težave z elektronskim podpisom ali elektronsko identifikacijo/certifikatom (ki se zahteva za avtentikacijo/uporabo storitve), |
| --- | --- |

—

(neobvezno) razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: neobstoj ali težave z elektronskim podpisom ali elektronsko identifikacijo/certifikatom (ki se zahteva za avtentikacijo/uporabo storitve),

| — | razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: druga oseba je predložila v mojem imenu (npr. svetovalec, davčni svetovalec, sorodnik ali družinski član), |
| --- | --- |

—

razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: druga oseba je predložila v mojem imenu (npr. svetovalec, davčni svetovalec, sorodnik ali družinski član),

| — | razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: drugo. |
| --- | --- |

—

razlog za nepredložitev izpolnjenih obrazcev javnim organom po internetu: drugo.

Varnost IKT in zaupanje vanje

Spremenljivke, ki se zberejo za posameznike, ki so uporabljali internet v zadnjih dvanajstih mesecih:

| — | incidenti z uporabo interneta za zasebne namene v zadnjih dvanajstih mesecih: okužba z virusom ali druga računalniška okužba (npr. črv, trojanski konj) s posledično izgubo informacij ali časa, |
| --- | --- |

—

incidenti z uporabo interneta za zasebne namene v zadnjih dvanajstih mesecih: okužba z virusom ali druga računalniška okužba (npr. črv, trojanski konj) s posledično izgubo informacij ali časa,

| — | incidenti z uporabo interneta za zasebne namene v zadnjih dvanajstih mesecih: zloraba osebnih informacij, poslanih po internetu, ali druge kršitve zasebnosti (npr. zloraba slik, videov, osebnih podatkov, naloženih na spletiščih skupnosti), |
| --- | --- |

—

incidenti z uporabo interneta za zasebne namene v zadnjih dvanajstih mesecih: zloraba osebnih informacij, poslanih po internetu, ali druge kršitve zasebnosti (npr. zloraba slik, videov, osebnih podatkov, naloženih na spletiščih skupnosti),

| — | incidenti z uporabo interneta za zasebne namene v zadnjih dvanajstih mesecih: finančna izguba kot posledica prejemanja goljufivih sporočil (zvabljanja) ali preusmerjanja na lažna spletišča, na katerih se zahtevajo osebne informacije (lažno predstavljanje), |
| --- | --- |

—

incidenti z uporabo interneta za zasebne namene v zadnjih dvanajstih mesecih: finančna izguba kot posledica prejemanja goljufivih sporočil (zvabljanja) ali preusmerjanja na lažna spletišča, na katerih se zahtevajo osebne informacije (lažno predstavljanje),

| — | incidenti z uporabo interneta za zasebne namene v zadnjih dvanajstih mesecih: finančna izguba zaradi goljufive uporabe (kreditne ali bančne) plačilne kartice, |
| --- | --- |

—

incidenti z uporabo interneta za zasebne namene v zadnjih dvanajstih mesecih: finančna izguba zaradi goljufive uporabe (kreditne ali bančne) plačilne kartice,

| — | incidenti z uporabo interneta za zasebne namene v zadnjih dvanajstih mesecih: dostop otrok do neprimernih spletišč, |
| --- | --- |

—

incidenti z uporabo interneta za zasebne namene v zadnjih dvanajstih mesecih: dostop otrok do neprimernih spletišč,

| — | varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri naročanju ali kupovanju blaga ali storitev za zasebne namene po internetu v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri naročanju ali kupovanju blaga ali storitev za zasebne namene po internetu v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri izvajanju bančnih dejavnosti, kot je vodenje računov, za zasebne namene po internetu v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri izvajanju bančnih dejavnosti, kot je vodenje računov, za zasebne namene po internetu v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri zagotavljanju osebnih informacij spletnim skupnostim za družabno in poklicno mreženje v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri zagotavljanju osebnih informacij spletnim skupnostim za družabno in poklicno mreženje v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri komunikaciji z javnimi službami ali upravo za zasebne namene po internetu v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri komunikaciji z javnimi službami ali upravo za zasebne namene po internetu v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri prenašanju programske opreme, glasbe, video datotek, iger ali drugih podatkovnih datotek za zasebne namene po internetu v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri prenašanju programske opreme, glasbe, video datotek, iger ali drugih podatkovnih datotek za zasebne namene po internetu v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri uporabi interneta z mobilno napravo (npr. prenosnega računalnika) prek brezžične povezave na vseh krajih, razen doma, v zadnjih dvanajstih mesecih, |
| --- | --- |

—

varnostni pomisleki kot omejitev ali ovira pri uporabi interneta z mobilno napravo (npr. prenosnega računalnika) prek brezžične povezave na vseh krajih, razen doma, v zadnjih dvanajstih mesecih,

| — | ustvarjanje varnostnih datotek (dokumentov, slik itd.) z lastnega računalnika na kakršni koli zunanji napravi za shranjevanje (npr. CD, DVD, zunanji trdi disk, USB-naprave za shranjevanje) v internetnem pomnilniškem prostoru (da (samodejno ali ročno); ne), |
| --- | --- |

—

ustvarjanje varnostnih datotek (dokumentov, slik itd.) z lastnega računalnika na kakršni koli zunanji napravi za shranjevanje (npr. CD, DVD, zunanji trdi disk, USB-naprave za shranjevanje) v internetnem pomnilniškem prostoru (da (samodejno ali ročno); ne),

| — | zavedanje, da je mogoče piškotke uporabiti za sledenje spletne aktivnosti uporabnikov, za ustvarjenje profila vsakega uporabnika in pošiljanje prilagojenih oglasov uporabnikom, |
| --- | --- |

—

zavedanje, da je mogoče piškotke uporabiti za sledenje spletne aktivnosti uporabnikov, za ustvarjenje profila vsakega uporabnika in pošiljanje prilagojenih oglasov uporabnikom,

| — | anketiranec je že spremenil nastavitve internetnega brskalnika, da bi preprečil nalaganje piškotkov na lastni računalnik ali omejil njihovo količino. |
| --- | --- |

—

anketiranec je že spremenil nastavitve internetnega brskalnika, da bi preprečil nalaganje piškotkov na lastni računalnik ali omejil njihovo količino.

Dostop do tehnologij, ki omogočajo priključitev na internet ali druga omrežja od koder koli in kadar koli (vsenavzoča povezljivost), in njihova uporaba

Spremenljivke, ki se zberejo za posameznike, ki so uporabljali internet v zadnjih treh mesecih:

| — | uporaba mobilnega telefona (ali pametnega telefona) za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

uporaba mobilnega telefona (ali pametnega telefona) za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu,

| — | uporaba mobilnega telefona (ali pametnega telefona) po mobilnem telefonskem omrežju za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

uporaba mobilnega telefona (ali pametnega telefona) po mobilnem telefonskem omrežju za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu,

| — | uporaba mobilnega telefona (ali pametnega telefona) po brezžičnem omrežju (npr. wi-fi) za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

uporaba mobilnega telefona (ali pametnega telefona) po brezžičnem omrežju (npr. wi-fi) za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu,

| — | uporaba prenosnega računalnika (npr. prenosnika, tabličnega računalnika) za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

uporaba prenosnega računalnika (npr. prenosnika, tabličnega računalnika) za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu,

| — | uporaba prenosnega računalnika (npr. prenosnika, tabličnega računalnika) po mobilnem telefonskem omrežju, z uporabo ključa USB ali kartice (SIM) ali mobilnega telefona ali pametnega telefona kot modema za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

uporaba prenosnega računalnika (npr. prenosnika, tabličnega računalnika) po mobilnem telefonskem omrežju, z uporabo ključa USB ali kartice (SIM) ali mobilnega telefona ali pametnega telefona kot modema za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu,

| — | uporaba prenosnega računalnika (npr. prenosnika, tabličnega računalnika) po brezžičnem omrežju (npr. wi-fi) za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

uporaba prenosnega računalnika (npr. prenosnika, tabličnega računalnika) po brezžičnem omrežju (npr. wi-fi) za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu,

| — | uporaba drugih naprav za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

uporaba drugih naprav za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu,

| — | neuporaba mobilnih naprav za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu. |
| --- | --- |

—

neuporaba mobilnih naprav za dostop do interneta drugod kot doma ali na delovnem mestu.

2.   ZAJETJE

| (a) | Statistične enote za spremenljivke iz poglavja 1(b) te priloge, ki se nanašajo na gospodinjstva, so: gospodinjstva z vsaj enim članom v starostni skupini od 16 do 74 let. |
| --- | --- |

(a)

Statistične enote za spremenljivke iz poglavja 1(b) te priloge, ki se nanašajo na gospodinjstva, so: gospodinjstva z vsaj enim članom v starostni skupini od 16 do 74 let.

| (b) | Statistične enote za spremenljivke iz poglavja 1(b) te priloge, ki se nanašajo na posameznike, so: posamezniki v starosti od 16 do 74 let. |
| --- | --- |

(b)

Statistične enote za spremenljivke iz poglavja 1(b) te priloge, ki se nanašajo na posameznike, so: posamezniki v starosti od 16 do 74 let.

| (c) | Geografsko so zajeta gospodinjstva in/ali posamezniki, ki živijo na katerem koli delu ozemlja države članice. |
| --- | --- |

(c)

Geografsko so zajeta gospodinjstva in/ali posamezniki, ki živijo na katerem koli delu ozemlja države članice.

3.   REFERENČNO OBDOBJE

Glavno referenčno obdobje, v katerem se zbirajo statistični podatki, je prvo četrtletje leta 2015.

4.   SOCIALNO-EKONOMSKE OSNOVNE SPREMENLJIVKE

| (a) | Za področja in njihove spremenljivke iz poglavja 1(b) te priloge, ki se nanašajo na gospodinjstva, se zberejo naslednje osnovne spremenljivke:






  — | regija prebivališča (glede na klasifikacijo regij NUTS1), |
| --- | --- | --- |

(a)

Za področja in njihove spremenljivke iz poglavja 1(b) te priloge, ki se nanašajo na gospodinjstva, se zberejo naslednje osnovne spremenljivke:

—

regija prebivališča (glede na klasifikacijo regij NUTS1),

| — | (neobvezno) regija prebivališča glede na klasifikacijo NUTS2, |
| --- | --- |

—

(neobvezno) regija prebivališča glede na klasifikacijo NUTS2,

| — | geografski položaj: prebiva v manj razviti regiji; prebiva v prehodni regiji; prebiva v bolj razviti regiji, |
| --- | --- |

—

geografski položaj: prebiva v manj razviti regiji; prebiva v prehodni regiji; prebiva v bolj razviti regiji,

| — | stopnja urbanizacije: prebiva na gosto poseljenem območju; prebiva na srednje poseljenem območju; prebiva na redko poseljenem območju, |
| --- | --- |

—

stopnja urbanizacije: prebiva na gosto poseljenem območju; prebiva na srednje poseljenem območju; prebiva na redko poseljenem območju,

| — | vrsta gospodinjstva: število članov gospodinjstva; (neobvezno) število oseb, starih od 16 do 24 let; (neobvezno) število študentov, starih od 16 do 24 let; (neobvezno) število oseb, starih od 25 do 64 let; (neobvezno) število oseb, starih 65 let ali več (ločeno se zbira: število otrok, mlajših od 16 let, (neobvezno) število otrok, starih od 14 do 15 let, (neobvezno) število otrok, starih od 5 do 13 let, (neobvezno) število otrok, starih 4 leta ali manj), |
| --- | --- |

—

vrsta gospodinjstva: število članov gospodinjstva; (neobvezno) število oseb, starih od 16 do 24 let; (neobvezno) število študentov, starih od 16 do 24 let; (neobvezno) število oseb, starih od 25 do 64 let; (neobvezno) število oseb, starih 65 let ali več (ločeno se zbira: število otrok, mlajših od 16 let, (neobvezno) število otrok, starih od 14 do 15 let, (neobvezno) število otrok, starih od 5 do 13 let, (neobvezno) število otrok, starih 4 leta ali manj),

| — | (neobvezno) neto mesečni dohodek gospodinjstva (zbira se kot vrednost ali s pomočjo dohodkovnih razredov v skladu z dohodkovnimi kvartili), |
| --- | --- |

—

(neobvezno) neto mesečni dohodek gospodinjstva (zbira se kot vrednost ali s pomočjo dohodkovnih razredov v skladu z dohodkovnimi kvartili),

| — | (neobvezno) ekvivalentni neto mesečni dohodek gospodinjstva, sporočen v kvintilih. |
| --- | --- |

—

(neobvezno) ekvivalentni neto mesečni dohodek gospodinjstva, sporočen v kvintilih.

| (b) | Za področja in njihove spremenljivke iz poglavja 1(b) te priloge, ki se nanašajo na posameznike, se zberejo naslednje osnovne spremenljivke:






  — | spol: moški, ženski, |
| --- | --- | --- |

(b)

Za področja in njihove spremenljivke iz poglavja 1(b) te priloge, ki se nanašajo na posameznike, se zberejo naslednje osnovne spremenljivke:

—

spol: moški, ženski,

| — | država rojstva: nacionalna država; tuja država: rojen v drugi državi članici EU; tuja država: rojen v državi nečlanici EU, |
| --- | --- |

—

država rojstva: nacionalna država; tuja država: rojen v drugi državi članici EU; tuja država: rojen v državi nečlanici EU,

| — | država državljanstva: nacionalna; tuja: državljan druge države članice EU; tuja: državljan države nečlanice EU, |
| --- | --- |

—

država državljanstva: nacionalna; tuja: državljan druge države članice EU; tuja: državljan države nečlanice EU,

| — | dopolnjena starost; (neobvezno) manj kot 16 let in/ali več kot 74 let, |
| --- | --- |

—

dopolnjena starost; (neobvezno) manj kot 16 let in/ali več kot 74 let,

| — | stopnja dosežene izobrazbe (najvišja uspešno končana stopnja izobrazbe) v skladu z mednarodno standardno klasifikacijo izobrazbe (ISCED 2011): največ nižja sekundarna izobrazba (ISCED 0, 1 ali 2); višja sekundarna in postsekundarna neterciarna izobrazba (ISCED 3 ali 4); terciarna izobrazba (ISCED 5, 6, 7 ali 8); manj kot primarna izobrazba (ISCED 0); primarna izobrazba (ISCED 1); nižja sekundarna izobrazba (ISCED 2); višja sekundarna izobrazba (ISCED 3); postsekundarna neterciarna izobrazba (ISCED 4); kratka terciarna izobrazba (ISCED 5); diplomska ali enakovredna (ISCED 6); magisterij ali enakovredna (ISCED 7); doktorska ali enakovredna (ISCED 8), |
| --- | --- |

—

stopnja dosežene izobrazbe (najvišja uspešno končana stopnja izobrazbe) v skladu z mednarodno standardno klasifikacijo izobrazbe (ISCED 2011): največ nižja sekundarna izobrazba (ISCED 0, 1 ali 2); višja sekundarna in postsekundarna neterciarna izobrazba (ISCED 3 ali 4); terciarna izobrazba (ISCED 5, 6, 7 ali 8); manj kot primarna izobrazba (ISCED 0); primarna izobrazba (ISCED 1); nižja sekundarna izobrazba (ISCED 2); višja sekundarna izobrazba (ISCED 3); postsekundarna neterciarna izobrazba (ISCED 4); kratka terciarna izobrazba (ISCED 5); diplomska ali enakovredna (ISCED 6); magisterij ali enakovredna (ISCED 7); doktorska ali enakovredna (ISCED 8),

| — | zaposlitveni status: zaposleni ali samozaposleni, vključno s pomagajočimi družinskimi člani (neobvezno: zaposleni za polni delovni čas ali samozaposleni, zaposleni za krajši delovni čas ali samozaposleni, zaposleni, zaposleni s stalno zaposlitvijo ali zaposlitvijo za nedoločen čas; zaposleni z začasno zaposlitvijo ali pogodbo o zaposlitvi za določen čas; samozaposleni, vključno s pomagajočimi družinskimi člani), |
| --- | --- |

—

zaposlitveni status: zaposleni ali samozaposleni, vključno s pomagajočimi družinskimi člani (neobvezno: zaposleni za polni delovni čas ali samozaposleni, zaposleni za krajši delovni čas ali samozaposleni, zaposleni, zaposleni s stalno zaposlitvijo ali zaposlitvijo za nedoločen čas; zaposleni z začasno zaposlitvijo ali pogodbo o zaposlitvi za določen čas; samozaposleni, vključno s pomagajočimi družinskimi člani),

| — | (neobvezno) gospodarski sektor zaposlitve:






  Področja NACE Rev. 2 | Opis |
| --- | --- | --- |
| A | Kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo |
| B, C, D in E | Predelovalne dejavnosti, rudarstvo in kamnoseštvo ter druge dejavnosti |
| F | Gradbeništvo |
| G, H in I | Trgovina na drobno in debelo, promet, skladiščenje in gostinstvo |
| J | Informacijske in komunikacijske dejavnosti |
| K | Finančne in zavarovalniške dejavnosti |
| L | Poslovanje z nepremičninami |
| M in N | Poslovne storitve |
| O, P in Q | Dejavnosti javne uprave, obrambe, izobraževanja, zdravstva in socialnega varstva |
| R, S, T in U | Druge storitve |

—

(neobvezno) gospodarski sektor zaposlitve:

Področja NACE Rev. 2

Opis

A

Kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo

B, C, D in E

Predelovalne dejavnosti, rudarstvo in kamnoseštvo ter druge dejavnosti

F

Gradbeništvo

G, H in I

Trgovina na drobno in debelo, promet, skladiščenje in gostinstvo

J

Informacijske in komunikacijske dejavnosti

K

Finančne in zavarovalniške dejavnosti

L

Poslovanje z nepremičninami

M in N

Poslovne storitve

O, P in Q

Dejavnosti javne uprave, obrambe, izobraževanja, zdravstva in socialnega varstva

R, S, T in U

Druge storitve

| — | zaposlitveni status: nezaposlen; študenti, ki niso na trgu dela; drugi, ki niso na trgu dela (neobvezno za drugi, ki niso na trgu dela: upokojenci ali predčasni upokojenci ali osebe, ki so opustile samostojno dejavnost; trajni invalidi; osebe, ki služijo obvezni vojaški rok ali opravljajo nadomestno civilno službo; osebe, ki opravljajo gospodinjska opravila; druge neaktivne osebe), |
| --- | --- |

—

zaposlitveni status: nezaposlen; študenti, ki niso na trgu dela; drugi, ki niso na trgu dela (neobvezno za drugi, ki niso na trgu dela: upokojenci ali predčasni upokojenci ali osebe, ki so opustile samostojno dejavnost; trajni invalidi; osebe, ki služijo obvezni vojaški rok ali opravljajo nadomestno civilno službo; osebe, ki opravljajo gospodinjska opravila; druge neaktivne osebe),

| — | poklic po Mednarodni standardni klasifikaciji poklicev (ISCO-08): delavci, ki opravljajo fizična dela; delavci, ki ne opravljajo fizičnih del; delavci, ki se ukvarjajo z IKT, delavci, ki se ne ukvarjajo z IKT; (neobvezno) vsi poklici po ISCO-08, kodirano na ravni dveh števk. |
| --- | --- |

—

poklic po Mednarodni standardni klasifikaciji poklicev (ISCO-08): delavci, ki opravljajo fizična dela; delavci, ki ne opravljajo fizičnih del; delavci, ki se ukvarjajo z IKT, delavci, ki se ne ukvarjajo z IKT; (neobvezno) vsi poklici po ISCO-08, kodirano na ravni dveh števk.

5.   PERIODIČNOST

Podatki se za leto 2015 zagotovijo enkrat.

6.   ROKI ZA POŠILJANJE REZULTATOV

| (a) | Posamezni podatkovni zapisi iz člena 6 in Priloge II(6) k Uredbi (ES) št. 808/2004, ki ne omogočajo neposredne prepoznavnosti zadevnih statističnih enot, se pošljejo Eurostatu pred 5. oktobrom 2015. Do navedenega datuma mora biti podatkovni niz dokončno izoblikovan, potrjen in sprejet. |
| --- | --- |

(a)

Posamezni podatkovni zapisi iz člena 6 in Priloge II(6) k Uredbi (ES) št. 808/2004, ki ne omogočajo neposredne prepoznavnosti zadevnih statističnih enot, se pošljejo Eurostatu pred 5. oktobrom 2015. Do navedenega datuma mora biti podatkovni niz dokončno izoblikovan, potrjen in sprejet.

| (b) | Metapodatki iz člena 6 Uredbe (ES) št. 808/2004 se pošljejo Eurostatu pred 31. majem 2015. |
| --- | --- |

(b)

Metapodatki iz člena 6 Uredbe (ES) št. 808/2004 se pošljejo Eurostatu pred 31. majem 2015.

| (c) | Poročilo o kakovosti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 808/2004 se pošlje Eurostatu do 5. novembra 2015. |
| --- | --- |

(c)

Poročilo o kakovosti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 808/2004 se pošlje Eurostatu do 5. novembra 2015.

| (d) | Podatki in metapodatki se Eurostatu pošljejo v skladu s standardom izmenjave, ki ga določi Eurostat z uporabo storitev enotne vstopne točke. Metapodatki in poročilo o kakovosti se predložijo v standardni strukturi metapodatkov, ki jo opredeli Eurostat. |
| --- | --- |

(d)

Podatki in metapodatki se Eurostatu pošljejo v skladu s standardom izmenjave, ki ga določi Eurostat z uporabo storitev enotne vstopne točke. Metapodatki in poročilo o kakovosti se predložijo v standardni strukturi metapodatkov, ki jo opredeli Eurostat.

---

| 6.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/55

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1197/2014

z dne 5. novembra 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. novembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 57,9 |
| MA | 75,8 |
| MK | 50,7 |
| ZZ | 61,5 |
| 0707 00 05 | AL | 84,5 |
| JO | 193,6 |
| TR | 136,8 |
| ZZ | 138,3 |
| 0709 93 10 | MA | 61,4 |
| TR | 125,2 |
| ZZ | 93,3 |
| 0805 20 10 | MA | 130,2 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 96,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 66,4 |
| ZZ | 66,4 |
| 0805 50 10 | MA | 52,7 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 71,6 |
| 0806 10 10 | BR | 309,4 |
| LB | 284,9 |
| PE | 379,1 |
| TR | 139,3 |
| US | 400,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 274,5 |
| 0808 10 80 | BA | 34,8 |
| BR | 52,7 |
| CA | 88,6 |
| CL | 88,2 |
| CN | 68,5 |
| NZ | 142,6 |
| US | 233,5 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 106,6 |
| 0808 30 90 | CN | 118,3 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 87,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

57,9

MA

75,8

MK

50,7

ZZ

61,5

0707 00 05

AL

84,5

JO

193,6

TR

136,8

ZZ

138,3

0709 93 10

MA

61,4

TR

125,2

ZZ

93,3

0805 20 10

MA

130,2

TR

61,9

ZZ

96,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

66,4

ZZ

66,4

0805 50 10

MA

52,7

TR

90,4

ZZ

71,6

0806 10 10

BR

309,4

LB

284,9

PE

379,1

TR

139,3

US

400,6

ZA

133,6

ZZ

274,5

0808 10 80

BA

34,8

BR

52,7

CA

88,6

CL

88,2

CN

68,5

NZ

142,6

US

233,5

ZA

143,5

ZZ

106,6

0808 30 90

CN

118,3

ZA

57,4

ZZ

87,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---