# Uradni list L 236/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 236 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 513. september 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 236

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 513. september 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 860/2008 z dne 2. septembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 861/2008 z dne 2. septembra 2008 o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 634/2008 o znižanih kmetijskih komponentah in dodatnih dajatvah, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterega blaga, ki vsebuje mlečne proizvode iz Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93, iz Švice v Skupnost | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 862/2008 z dne 1. septembra 2008 o prepovedi ribolova na trsko v norveških vodah con ICES I in II s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije | 4 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 863/2008 z dne 1. septembra 2008 o prepovedi ribolova na lenga v norveških vodah cone ICES IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije | 6 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 864/2008 z dne 1. septembra 2008 o prepovedi ribolova na lenga v coni ICES IIIa, v vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Danske | 8 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 860/2008 z dne 2. septembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 861/2008 z dne 2. septembra 2008 o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 634/2008 o znižanih kmetijskih komponentah in dodatnih dajatvah, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterega blaga, ki vsebuje mlečne proizvode iz Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93, iz Švice v Skupnost

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 862/2008 z dne 1. septembra 2008 o prepovedi ribolova na trsko v norveških vodah con ICES I in II s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

4

*

Uredba Komisije (ES) št. 863/2008 z dne 1. septembra 2008 o prepovedi ribolova na lenga v norveških vodah cone ICES IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

6

*

Uredba Komisije (ES) št. 864/2008 z dne 1. septembra 2008 o prepovedi ribolova na lenga v coni ICES IIIa, v vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Danske

8

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/708/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. oktobra 2007 o državni pomoči C 34/06 (ex N 29/05, ex CP 13/04) ki jo želi izvajati Zvezna republika Nemčija za uvedbo digitalne zemne televizije (DVB-T) v Severnem Porenju-Vestfaliji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5109)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2008/709/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. marca 2008 o državni pomoči Belgije za Volvo Cars Gent (C 35/2007 (ex N 256/07))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 832)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2008/710/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. aprila 2008 o državni pomoči C 23/07 (ex N 118/07), ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo za Vauxhall Motors Ltd
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1333)

   (
  1
  ) | 50 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/708/ES

*

Odločba Komisije z dne 23. oktobra 2007 o državni pomoči C 34/06 (ex N 29/05, ex CP 13/04) ki jo želi izvajati Zvezna republika Nemčija za uvedbo digitalne zemne televizije (DVB-T) v Severnem Porenju-Vestfaliji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5109)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5109)

1

10

2008/709/ES

*

Odločba Komisije z dne 11. marca 2008 o državni pomoči Belgije za Volvo Cars Gent (C 35/2007 (ex N 256/07))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 832)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 832)

1

45

2008/710/ES

*

Odločba Komisije z dne 16. aprila 2008 o državni pomoči C 23/07 (ex N 118/07), ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo za Vauxhall Motors Ltd
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1333)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1333)

1

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 3.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 860/2008

z dne 2. septembra 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 3. septembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. septembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 18,4 |
| ZZ | 18,4 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| TR | 137,3 |
| ZZ | 149,9 |
| 0709 90 70 | TR | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 50 10 | AR | 64,9 |
| CL | 65,6 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 72,0 |
| ZZ | 64,9 |
| 0806 10 10 | EG | 190,0 |
| IL | 237,7 |
| TR | 116,3 |
| US | 188,9 |
| XS | 61,0 |
| ZZ | 158,8 |
| 0808 10 80 | BR | 89,0 |
| CL | 85,9 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 103,2 |
| US | 92,7 |
| ZA | 79,9 |
| ZZ | 88,6 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CN | 58,4 |
| TR | 140,7 |
| ZA | 86,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0809 30 | TR | 138,1 |
| US | 168,0 |
| ZZ | 153,1 |
| 0809 40 05 | IL | 129,9 |
| MK | 53,9 |
| TR | 60,1 |
| XS | 48,8 |
| ZZ | 73,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

18,4

ZZ

18,4

0707 00 05

JO

162,5

TR

137,3

ZZ

149,9

0709 90 70

TR

100,9

ZZ

100,9

0805 50 10

AR

64,9

CL

65,6

UY

57,1

ZA

72,0

ZZ

64,9

0806 10 10

EG

190,0

IL

237,7

TR

116,3

US

188,9

XS

61,0

ZZ

158,8

0808 10 80

BR

89,0

CL

85,9

CN

80,8

NZ

103,2

US

92,7

ZA

79,9

ZZ

88,6

0808 20 50

AR

123,5

CN

58,4

TR

140,7

ZA

86,7

ZZ

102,3

0809 30

TR

138,1

US

168,0

ZZ

153,1

0809 40 05

IL

129,9

MK

53,9

TR

60,1

XS

48,8

ZZ

73,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 3.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 861/2008

z dne 2. septembra 2008

o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 634/2008 o znižanih kmetijskih komponentah in dodatnih dajatvah, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterega blaga, ki vsebuje mlečne proizvode iz Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93, iz Švice v Skupnost

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo (2) z dne 26. oktobra 2004 je bil Protokol št. 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 nadomeščen z novim Protokolom št. 2 o nekaterih predelanih kmetijskih proizvodih. Med izvajanjem tega protokola je Skupni odbor ES-Švica z Odločbo št. 1/2008 (3) spremenil notranje referenčne cene od 1. februarja 2008 naprej, zaradi česar so bile uvedene dajatve na uvoz nekaterega blaga, ki vsebuje mlečne proizvode iz Uredbe (ES) št. 3448/93, v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

S sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo (2) z dne 26. oktobra 2004 je bil Protokol št. 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 nadomeščen z novim Protokolom št. 2 o nekaterih predelanih kmetijskih proizvodih. Med izvajanjem tega protokola je Skupni odbor ES-Švica z Odločbo št. 1/2008 (3) spremenil notranje referenčne cene od 1. februarja 2008 naprej, zaradi česar so bile uvedene dajatve na uvoz nekaterega blaga, ki vsebuje mlečne proizvode iz Uredbe (ES) št. 3448/93, v Skupnost.

| (2) | Zato so bile v Uredbi Komisije (ES) št. 634/2008 (4) določene znižane kmetijske komponente in dodatne dajatve, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterega blaga, ki vsebuje mlečne proizvode, v Skupnost. |
| --- | --- |

(2)

Zato so bile v Uredbi Komisije (ES) št. 634/2008 (4) določene znižane kmetijske komponente in dodatne dajatve, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterega blaga, ki vsebuje mlečne proizvode, v Skupnost.

| (3) | Pri izvajanju Protokola št. 2 je Skupni odbor ES-Švica z Odločbo št. 2/2008 (5) spremenil notranje referenčne cene od 1. avgusta 2008 naprej, zaradi česar so ukrepi za cenovno nadomestilo iz člena 3(3) Protokola določeni v vrednosti nič. Zato se od tega datuma uvozne dajatve na uvoz nekaterega blaga, ki vsebuje mlečne proizvode iz Uredbe (ES) št. 3448/1993, iz Švice v Skupnost ne plačujejo več. |
| --- | --- |

(3)

Pri izvajanju Protokola št. 2 je Skupni odbor ES-Švica z Odločbo št. 2/2008 (5) spremenil notranje referenčne cene od 1. avgusta 2008 naprej, zaradi česar so ukrepi za cenovno nadomestilo iz člena 3(3) Protokola določeni v vrednosti nič. Zato se od tega datuma uvozne dajatve na uvoz nekaterega blaga, ki vsebuje mlečne proizvode iz Uredbe (ES) št. 3448/1993, iz Švice v Skupnost ne plačujejo več.

| (4) | Uredbo (ES) št. 634/2008 je zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 634/2008 je zato treba razveljaviti.

| (5) | Ker se referenčne cene, spremenjene v skladu s Protokolom št. 2, uporabljajo od 1. avgusta 2008, se mora ukrep, predviden s to uredbo, uporabljati od istega datuma – |
| --- | --- |

(5)

Ker se referenčne cene, spremenjene v skladu s Protokolom št. 2, uporabljajo od 1. avgusta 2008, se mora ukrep, predviden s to uredbo, uporabljati od istega datuma –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 634/2008 se razveljavi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. avgusta 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. septembra 2008

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18.

1

(2)  UL L 23, 26.1.2005, str. 19.

2

(3)  UL L 69, 13.3.2008, str. 34.

3

(4)  UL L 176, 4.7.2008, str. 3.

4

(5)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

5

---

| 3.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 862/2008

z dne 1. septembra 2008

o prepovedi ribolova na trsko v norveških vodah con ICES I in II s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. septembra 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 32/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | NEMČIJA |
| Stalež | COD/1N2AB. |
| Vrsta | trska (Gadus morhua) |
| Območje | norveške vode con ICES I in II |
| Datum | 24.7.2008 |

Št.

32/T&Q

Država članica

NEMČIJA

Stalež

COD/1N2AB.

Vrsta

trska (Gadus morhua)

Območje

norveške vode con ICES I in II

Datum

24.7.2008

---

| 3.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 863/2008

z dne 1. septembra 2008

o prepovedi ribolova na lenga v norveških vodah cone ICES IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. septembra 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 30/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež | LIN/4AB-N. |
| Vrsta | leng (Molva molva) |
| Območje | norveške vode cone ICES IV |
| Datum | 11.7.2008 |

Št.

30/T&Q

Država članica

Nemčija

Stalež

LIN/4AB-N.

Vrsta

leng (Molva molva)

Območje

norveške vode cone ICES IV

Datum

11.7.2008

---

| 3.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 864/2008

z dne 1. septembra 2008

o prepovedi ribolova na lenga v coni ICES IIIa, v vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Danske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. septembra 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 31/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Danska |
| Stalež | LIN/03 |
| Vrsta | leng (Molva molva) |
| Cona | cona ICES IIIa; vode ES con ICES IIIb, IIIc in IIId |
| Datum | 30.6.2008 |

Št.

31/T&Q

Država članica

Danska

Stalež

LIN/03

Vrsta

leng (Molva molva)

Cona

cona ICES IIIa; vode ES con ICES IIIb, IIIc in IIId

Datum

30.6.2008

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 3.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/10

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. oktobra 2007

o državni pomoči C 34/06 (ex N 29/05, ex CP 13/04) ki jo želi izvajati Zvezna republika Nemčija za uvedbo digitalne zemne televizije (DVB-T) v Severnem Porenju-Vestfaliji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5109)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/708/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 26. januarja 2004 je Komisija zaprosila zvezno vlado za informacije glede tiskovnih poročil o državni podpori za uvedbo digitalne prizemne televizije (v nadaljnjem besedilu „DVB-T“) v Severnem Porenju-Vestfaliji (v nadaljnjem besedilu „SPV“). Zvezna vlada je na to prošnjo odgovorila z dopisom z dne 23. marca 2004, evidentiranim istega dne. Službe Komisije so se 2. junija 2004 sestale z organom Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen (organ Severnega Porenja-Vestfalije za medije, „LfM“), odgovornim za ukrep, 10. decembra 2004 pa s predstavniki vlade zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija). |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 26. januarja 2004 je Komisija zaprosila zvezno vlado za informacije glede tiskovnih poročil o državni podpori za uvedbo digitalne prizemne televizije (v nadaljnjem besedilu „DVB-T“) v Severnem Porenju-Vestfaliji (v nadaljnjem besedilu „SPV“). Zvezna vlada je na to prošnjo odgovorila z dopisom z dne 23. marca 2004, evidentiranim istega dne. Službe Komisije so se 2. junija 2004 sestale z organom Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen (organ Severnega Porenja-Vestfalije za medije, „LfM“), odgovornim za ukrep, 10. decembra 2004 pa s predstavniki vlade zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija).

| (2) | Z dopisom z dne 13. januarja 2005, evidentiranim istega dne, je zvezna vlada v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES obvestila Komisijo o ukrepu glede financiranja uvedbe DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji. Zvezna vlada je ukrep priglasila zaradi pravne gotovosti. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 13. januarja 2005, evidentiranim istega dne, je zvezna vlada v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES obvestila Komisijo o ukrepu glede financiranja uvedbe DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji. Zvezna vlada je ukrep priglasila zaradi pravne gotovosti.

| (3) | Z dopisom z dne 10. marca 2005 je Komisija zaprosila za dodatne informacije in zvezna vlada je po podaljšanju roka odgovorila z dopisom z dne 29. aprila 2005, evidentiranim istega dne. Službe Komisije so se 23. junija 2005 sestale s predstavniki organa za medije in zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija in na tem sestanku so slednji predložili dodatne informacije. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 10. marca 2005 je Komisija zaprosila za dodatne informacije in zvezna vlada je po podaljšanju roka odgovorila z dopisom z dne 29. aprila 2005, evidentiranim istega dne. Službe Komisije so se 23. junija 2005 sestale s predstavniki organa za medije in zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija in na tem sestanku so slednji predložili dodatne informacije.

| (4) | Komisija je 9. novembra 2005 sprejela končno odločbo, v kateri je javno financiranje DVB-T v Berlin-Brandenburgu razglasila za nezdružljivo s skupnim trgom (2). Glede na podobnosti med obema primeroma sta se Komisija in Nemčija dogovorili za začasno zaustavitev postopka priglasitve (3), da bi tako organom omogočili oceno učinka odločbe v primeru Berlin-Brandenburga na trenutni primer. Hkrati je bil začasno zaustavljen postopek priglasitve glede še enega podobnega ukrepa v zvezi z zvezno deželo Bavarsko, ki je bil priglašen Komisiji 8. decembra 2004 (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 9. novembra 2005 sprejela končno odločbo, v kateri je javno financiranje DVB-T v Berlin-Brandenburgu razglasila za nezdružljivo s skupnim trgom (2). Glede na podobnosti med obema primeroma sta se Komisija in Nemčija dogovorili za začasno zaustavitev postopka priglasitve (3), da bi tako organom omogočili oceno učinka odločbe v primeru Berlin-Brandenburga na trenutni primer. Hkrati je bil začasno zaustavljen postopek priglasitve glede še enega podobnega ukrepa v zvezi z zvezno deželo Bavarsko, ki je bil priglašen Komisiji 8. decembra 2004 (4).

| (5) | Z dopisom z dne 12. aprila 2006 je Komisija zaprosila Nemčijo, naj v enem mesecu opredeli svoje mnenje o priglasitvenem postopku, ki poteka. Z dopisom z dne 12. maja 2006, evidentiranim istega dne, je Nemčija obvestila Komisijo, da ne namerava umakniti ali spremeniti priglašenega ukrepa glede SPV. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 12. aprila 2006 je Komisija zaprosila Nemčijo, naj v enem mesecu opredeli svoje mnenje o priglasitvenem postopku, ki poteka. Z dopisom z dne 12. maja 2006, evidentiranim istega dne, je Nemčija obvestila Komisijo, da ne namerava umakniti ali spremeniti priglašenega ukrepa glede SPV.

| (6) | Z dopisom z dne 19. julija 2006 je Komisija obvestila Zvezno republiko Nemčijo, da se je glede ukrepa odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES. Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (5). Komisija je zainteresirane stranke pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 19. julija 2006 je Komisija obvestila Zvezno republiko Nemčijo, da se je glede ukrepa odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES. Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (5). Komisija je zainteresirane stranke pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa.

| (7) | Po podaljšanju roka je Nemčija na poziv za pripombe v odločitvi o sprožitvi postopka odgovorila z dopisom z dne 4. oktobra 2006, evidentiranim istega dne. Komisija je prejela tudi pripombe Evropskega združenja satelitskih operaterjev (v nadaljnjem besedilu „ESOA“) (6), združenja Verband Privater Kabelnetzbetreiber e.V. (v nadaljnjem besedilu „ANGA“) (7) in družbe ish NRW GmbH (v nadaljnjem besedilu „ish“) (8) |
| --- | --- |

(7)

Po podaljšanju roka je Nemčija na poziv za pripombe v odločitvi o sprožitvi postopka odgovorila z dopisom z dne 4. oktobra 2006, evidentiranim istega dne. Komisija je prejela tudi pripombe Evropskega združenja satelitskih operaterjev (v nadaljnjem besedilu „ESOA“) (6), združenja Verband Privater Kabelnetzbetreiber e.V. (v nadaljnjem besedilu „ANGA“) (7) in družbe ish NRW GmbH (v nadaljnjem besedilu „ish“) (8)

| (8) | Z dopisom z dne 19. decembra 2006 je Komisija te pripombe predložila Nemčiji, da bi prejela njene pripombe. Organi so svoje pripombe po podaljšanju roka predložili z dopisom z dne 16. februarja 2007, evidentiranim istega dne. Komisija se je 19. aprila 2007 sestala z LfM, da bi omogočila zadnjo izmenjavo mnenj, preden dokonča svojo oceno. Komisija je z elektronsko pošto z dne 24. maja 2007 poslala dodatno neuradno prošnjo za informacije, na katero so nemški organi odgovorili z elektronsko pošto z dne 5. julija 2007, evidentirano 6. julija 2007. |
| --- | --- |

(8)

Z dopisom z dne 19. decembra 2006 je Komisija te pripombe predložila Nemčiji, da bi prejela njene pripombe. Organi so svoje pripombe po podaljšanju roka predložili z dopisom z dne 16. februarja 2007, evidentiranim istega dne. Komisija se je 19. aprila 2007 sestala z LfM, da bi omogočila zadnjo izmenjavo mnenj, preden dokonča svojo oceno. Komisija je z elektronsko pošto z dne 24. maja 2007 poslala dodatno neuradno prošnjo za informacije, na katero so nemški organi odgovorili z elektronsko pošto z dne 5. julija 2007, evidentirano 6. julija 2007.

II.   PODROBEN OPIS UKREPA

1.   OZADJE

| (9) | Priglašeni ukrep zadeva uvedbo digitalne prizemne televizije v Severnem Porenju-Vestfaliji. Treba ga je obravnavati v ozadju digitalizacije radiodifuzije, ki zadeva vse splošno razpoložljive platforme prenosa za televizijske signale, na primer kabelski, satelitski in prizemni prenos. |
| --- | --- |

(9)

Priglašeni ukrep zadeva uvedbo digitalne prizemne televizije v Severnem Porenju-Vestfaliji. Treba ga je obravnavati v ozadju digitalizacije radiodifuzije, ki zadeva vse splošno razpoložljive platforme prenosa za televizijske signale, na primer kabelski, satelitski in prizemni prenos.

| (10) | Glavna korist digitalizacije je večja prenosna zmogljivost na vseh platformah, dosežena z učinkovitejšo uporaba frekvenčnega spektra. To lahko omogoči ponudbo novih ali izboljšanih radiodifuznih storitev, izklop analogne prizemne televizije pa bi lahko omogočil sprostitev frekvenc, ki bi jih lahko na novo dodelili novim uporabnikom, morebitni prihod novih udeležencev na trg pa bi lahko povečal konkurenco na trgu in inovacije. Ob upoštevanju teh prednosti Komisija dejavno podpira digitalizacijo (9). Ta proces trenutno poteka v Nemčiji in drugih državah članicah, splošni cilj pa je popolnoma izklopiti analogno radiodifuzijo po vsej Evropski uniji do začetka leta 2012 (10). |
| --- | --- |

(10)

Glavna korist digitalizacije je večja prenosna zmogljivost na vseh platformah, dosežena z učinkovitejšo uporaba frekvenčnega spektra. To lahko omogoči ponudbo novih ali izboljšanih radiodifuznih storitev, izklop analogne prizemne televizije pa bi lahko omogočil sprostitev frekvenc, ki bi jih lahko na novo dodelili novim uporabnikom, morebitni prihod novih udeležencev na trg pa bi lahko povečal konkurenco na trgu in inovacije. Ob upoštevanju teh prednosti Komisija dejavno podpira digitalizacijo (9). Ta proces trenutno poteka v Nemčiji in drugih državah članicah, splošni cilj pa je popolnoma izklopiti analogno radiodifuzijo po vsej Evropski uniji do začetka leta 2012 (10).

| (11) | Zaradi pospeševanja digitalizacije radiodifuznega prenosa v Nemčiji je bila konec leta 1997 z odločbo zvezne vlade sprožena Pobuda za digitalno radiodifuzijo (Initiative Digitaler Rundfunk, v nadaljnjem besedilu „IDR“), sledila pa ji je odločba ministrskih predsednikov zveznih dežel. V skladu s to pobudo so zvezna vlada, zvezne dežele in različni drugi udeleženci na trgu sestavili priporočila glede digitalizacije. Prvotno poročilo IDR je zvezna vlada potrdila avgusta 1998, sledil pa mu je splošni načrt za uvedbo digitalne radiodifuzije, ki se je imenoval Startszenario 2000
   (11). Ta načrt je med drugim navajal, da bo digitalizacija kabelske, satelitske in prizemne radiodifuzije v Nemčiji končana najpozneje leta 2010. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi pospeševanja digitalizacije radiodifuznega prenosa v Nemčiji je bila konec leta 1997 z odločbo zvezne vlade sprožena Pobuda za digitalno radiodifuzijo (Initiative Digitaler Rundfunk, v nadaljnjem besedilu „IDR“), sledila pa ji je odločba ministrskih predsednikov zveznih dežel. V skladu s to pobudo so zvezna vlada, zvezne dežele in različni drugi udeleženci na trgu sestavili priporočila glede digitalizacije. Prvotno poročilo IDR je zvezna vlada potrdila avgusta 1998, sledil pa mu je splošni načrt za uvedbo digitalne radiodifuzije, ki se je imenoval Startszenario 2000
   (11). Ta načrt je med drugim navajal, da bo digitalizacija kabelske, satelitske in prizemne radiodifuzije v Nemčiji končana najpozneje leta 2010.

| (12) | V Severnem Porenju-Vestfaliji je projekt preklopa vodil LfM. V skladu s Poglavjem 27(1) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije (Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen) (12) je LfM pristojen za podporo in usmerjanje preklopa z analognega na digitalni prenos („die LfM unterstützt und begleitet die Umstellung der analogen auf digitale Übertragung“). V smislu digitalnega preklopa mora poskrbeti za zagotovitev raznolikosti programskih ponudb, tako da se prepletejo različna sredstva prenosa pod ustreznimi pogoji („Versorgung mit vielfältigen Programmangeboten durch das Zusammenspiel der verschiedenen Übertragungswege zu angemessenen Bedingungen“). Naslednja splošna naloga LfM vključuje nadzor nad komercialnimi izdajatelji televizijskega programa. |
| --- | --- |

(12)

V Severnem Porenju-Vestfaliji je projekt preklopa vodil LfM. V skladu s Poglavjem 27(1) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije (Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen) (12) je LfM pristojen za podporo in usmerjanje preklopa z analognega na digitalni prenos („die LfM unterstützt und begleitet die Umstellung der analogen auf digitale Übertragung“). V smislu digitalnega preklopa mora poskrbeti za zagotovitev raznolikosti programskih ponudb, tako da se prepletejo različna sredstva prenosa pod ustreznimi pogoji („Versorgung mit vielfältigen Programmangeboten durch das Zusammenspiel der verschiedenen Übertragungswege zu angemessenen Bedingungen“). Naslednja splošna naloga LfM vključuje nadzor nad komercialnimi izdajatelji televizijskega programa.

| (13) | V okviru digitalizacije kabelskega, satelitskega in prizemnega prenosa zadevni ukrep obravnava le preklop na prizemni platformi. Na splošno digitalni prizemni prenos zadeva dve skupini operaterjev, ki sta lahko povezani ali ne: omrežne operaterje, ki skrbijo za prenos radiodifuznih signalov, in izdajatelje televizijskega programa, ki proizvajajo in sestavljajo vsebino. |
| --- | --- |

(13)

V okviru digitalizacije kabelskega, satelitskega in prizemnega prenosa zadevni ukrep obravnava le preklop na prizemni platformi. Na splošno digitalni prizemni prenos zadeva dve skupini operaterjev, ki sta lahko povezani ali ne: omrežne operaterje, ki skrbijo za prenos radiodifuznih signalov, in izdajatelje televizijskega programa, ki proizvajajo in sestavljajo vsebino.

| (14) | Od pojava kabelske in satelitske radiodifuzije v osemdesetih letih prejšnjega stoletja je tržni delež prizemne radiodifuzije v Nemčiji kot celoti strmo padel. Po informacijah nemških organov so bila kabelska televizijska omrežja uvedena ob precejšnji podpori države v osemdesetih letih (13). Nemški organi trdijo, da dejansko lahko vsako gospodinjstvo v Nemčiji prek satelita sprejema brezplačne televizijske programe. |
| --- | --- |

(14)

Od pojava kabelske in satelitske radiodifuzije v osemdesetih letih prejšnjega stoletja je tržni delež prizemne radiodifuzije v Nemčiji kot celoti strmo padel. Po informacijah nemških organov so bila kabelska televizijska omrežja uvedena ob precejšnji podpori države v osemdesetih letih (13). Nemški organi trdijo, da dejansko lahko vsako gospodinjstvo v Nemčiji prek satelita sprejema brezplačne televizijske programe.

| (15) | To zmanjšanje tržnega deleža je prikazano na naslednjem grafu, ki je bil tudi vključen v odločitev o sprožitvi postopka.
  Prikaz 1
  Tržni delež prizemne platforme v Nemčiji in SPV (14) |
| --- | --- |

(15)

To zmanjšanje tržnega deleža je prikazano na naslednjem grafu, ki je bil tudi vključen v odločitev o sprožitvi postopka.

Prikaz 1

Tržni delež prizemne platforme v Nemčiji in SPV (14)

Image

| (16) | Leta 2004, po digitalnem preklopu, se je začelo upadanje tržnega deleža prizemne platforme ustaljevati in trend se je z letom 2005 obrnil. Po informacijah iz Poročila o digitalizaciji 2007 (15) so bili podatki o sprejemu v gospodinjstvih v Nemčiji sredi leta 2007 naslednji: 53,7 % kabelski, 42,5 % satelitski, 11,5 % prizemni (povečanje za dve odstotni točki v primerjavi z letom 2006). Delež digitalne prizemne televizije se je precej povečal: 3,6 milijona gospodinjstev je uporabljalo DVB-T, kar je skoraj dvakrat toliko kot v preteklem letu. Prizemni prenos je dosegel skoraj 90-odstotno raven digitalizacije. Poročilo o digitalizaciji navaja tudi razčlenitev televizijskega sprejema DVB-T po regijah (16). Po teh podatkih so se v SPV tržni deleži sprejema v gospodinjstvih v tako imenovanih „jedrnih območjih“ (Kerngebiete), ki vključujejo le tista območja, kjer je na voljo DVB-T, povečali z 9,5 % leta 2005 na 16,5 % leta 2007 (glej Prikaz 2).
  Prikaz 2
  Tržni delež digitalne prizemne platforme v Nemčiji in SPV po preklopu |
| --- | --- |

(16)

Leta 2004, po digitalnem preklopu, se je začelo upadanje tržnega deleža prizemne platforme ustaljevati in trend se je z letom 2005 obrnil. Po informacijah iz Poročila o digitalizaciji 2007 (15) so bili podatki o sprejemu v gospodinjstvih v Nemčiji sredi leta 2007 naslednji: 53,7 % kabelski, 42,5 % satelitski, 11,5 % prizemni (povečanje za dve odstotni točki v primerjavi z letom 2006). Delež digitalne prizemne televizije se je precej povečal: 3,6 milijona gospodinjstev je uporabljalo DVB-T, kar je skoraj dvakrat toliko kot v preteklem letu. Prizemni prenos je dosegel skoraj 90-odstotno raven digitalizacije. Poročilo o digitalizaciji navaja tudi razčlenitev televizijskega sprejema DVB-T po regijah (16). Po teh podatkih so se v SPV tržni deleži sprejema v gospodinjstvih v tako imenovanih „jedrnih območjih“ (Kerngebiete), ki vključujejo le tista območja, kjer je na voljo DVB-T, povečali z 9,5 % leta 2005 na 16,5 % leta 2007 (glej Prikaz 2).

Prikaz 2

Tržni delež digitalne prizemne platforme v Nemčiji in SPV po preklopu

Image

| (17) | S tehničnega vidika zahteva razvoj digitalnega prizemnega prenosa posodobitev opreme za prenos s strani omrežnega operaterja in dodelitev frekvenc, ki se bodo uporabljale za prenos. Da bi imeli koristi od digitalizacije, je treba postopoma opustiti obstoječe analogne prenose. V obdobju vzporedne analogne in digitalne radiodifuzije (tako imenovanem obdobju sočasnega oddajanja) lahko preklop dejansko poslabša omejenost spektra (17). Akterji na trgu se morajo dogovoriti o skupnem datumu preklopa na digitalni prenos in izklopa analognega, da tako premagajo pomanjkanje frekvenčnega spektra in čim bolj znižajo stroške vzporednega oddajanja. Ker je prizemni preklop zapleten, je začetni scenarij (Startszenario 2000) predvidel postopno uvedbo DVB-T v različnih zveznih deželah, začeli pa naj bi na območjih, kjer je gostota prebivalstva večja (18). |
| --- | --- |

(17)

S tehničnega vidika zahteva razvoj digitalnega prizemnega prenosa posodobitev opreme za prenos s strani omrežnega operaterja in dodelitev frekvenc, ki se bodo uporabljale za prenos. Da bi imeli koristi od digitalizacije, je treba postopoma opustiti obstoječe analogne prenose. V obdobju vzporedne analogne in digitalne radiodifuzije (tako imenovanem obdobju sočasnega oddajanja) lahko preklop dejansko poslabša omejenost spektra (17). Akterji na trgu se morajo dogovoriti o skupnem datumu preklopa na digitalni prenos in izklopa analognega, da tako premagajo pomanjkanje frekvenčnega spektra in čim bolj znižajo stroške vzporednega oddajanja. Ker je prizemni preklop zapleten, je začetni scenarij (Startszenario 2000) predvidel postopno uvedbo DVB-T v različnih zveznih deželah, začeli pa naj bi na območjih, kjer je gostota prebivalstva večja (18).

| (18) | V okviru prve pobude v Severnem Porenju-Vestfaliji se je LfM (19)27. novembra 1998 odločil za začetek preizkusnega projekta DVB-T (DVB-T Feldversuch), ki je v letih 1999 in 2000 potekal v Kölnu. Glede na cilje iz začetneka scenarija so se organi v Severnem Porenju-Vestfaliji pozneje dogovorili, da bodo sodelovali s pristojnimi organi v severnih zveznih državah Spodnji Saški, Schleswig-Holsteinu, Hamburgu in Bremnu ter hkrati zaradi večje učinkovitosti hkrati digitalizirali prizemni prenos. |
| --- | --- |

(18)

V okviru prve pobude v Severnem Porenju-Vestfaliji se je LfM (19)27. novembra 1998 odločil za začetek preizkusnega projekta DVB-T (DVB-T Feldversuch), ki je v letih 1999 in 2000 potekal v Kölnu. Glede na cilje iz začetneka scenarija so se organi v Severnem Porenju-Vestfaliji pozneje dogovorili, da bodo sodelovali s pristojnimi organi v severnih zveznih državah Spodnji Saški, Schleswig-Holsteinu, Hamburgu in Bremnu ter hkrati zaradi večje učinkovitosti hkrati digitalizirali prizemni prenos.

| (19) | Dne 20. oktobra 2003 so LfM, javni izdajatelji televizijskega programa (v nadaljnjem besedilu „JITP“) ARD, ZDF in WDR Köln (20), komercialni izdajatelji televizijskega programa (v nadaljnjem besedilu „KITP“) RTL Television (v nadaljnejem besedilu „RTL“), VOX Film in Fernseh-GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu „VOX“) ter ProSiebenSat.1 Media AG (v nadaljnjem besedilu „ProSiebenSat.1“) podpisali splošni sporazum (Vereinbarung zur Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Nordrhein-Westfalen) o uvedbi DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji. Sporazum je Köln/Bonn in Ruhr/Düsseldorf opredelil kot območji, na katerih naj bi DVB-T uvedli takoj po uspešnem preklopu na območju Berlina/Potsdama, ter določil zavezujoč časovni razpored preklopa. Sporazum ni vseboval nobenih specifičnih podrobnosti o predvidenem ukrepu financiranja. V njem je bilo navedeno le, da „LfM v obliki podpornega ukrepa zagotavlja finančna sredstva za tehnično infrastrukturo za prenos DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji“. Poleg tega je priloga vsebovala sklicevanje na oblikovanje načrta financiranja za socialno šibke državljane (21). |
| --- | --- |

(19)

Dne 20. oktobra 2003 so LfM, javni izdajatelji televizijskega programa (v nadaljnjem besedilu „JITP“) ARD, ZDF in WDR Köln (20), komercialni izdajatelji televizijskega programa (v nadaljnjem besedilu „KITP“) RTL Television (v nadaljnejem besedilu „RTL“), VOX Film in Fernseh-GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu „VOX“) ter ProSiebenSat.1 Media AG (v nadaljnjem besedilu „ProSiebenSat.1“) podpisali splošni sporazum (Vereinbarung zur Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Nordrhein-Westfalen) o uvedbi DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji. Sporazum je Köln/Bonn in Ruhr/Düsseldorf opredelil kot območji, na katerih naj bi DVB-T uvedli takoj po uspešnem preklopu na območju Berlina/Potsdama, ter določil zavezujoč časovni razpored preklopa. Sporazum ni vseboval nobenih specifičnih podrobnosti o predvidenem ukrepu financiranja. V njem je bilo navedeno le, da „LfM v obliki podpornega ukrepa zagotavlja finančna sredstva za tehnično infrastrukturo za prenos DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji“. Poleg tega je priloga vsebovala sklicevanje na oblikovanje načrta financiranja za socialno šibke državljane (21).

| (20) | Splošni sporazum z dne 20. oktobra 2003 je bil dopolnjen s sporazumom o sodelovanju (Kooperationsvereinbarung zur Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Nordrhein-Westfalen), ki so ga 10. decembra 2003 podpisale iste stranke (WDR je zastopal tudi izdajatelje televizijskega programa iz ARD) in zvezna dežela Severno Porenje-Vestfalija. Sporazum o sodelovanju je opredelil skupna načela za komunikacijo o DVB-T ter imenoval organe, odgovorne za izvajanje sporazuma, predvsem usmerjevalni odbor (Lenkungsausschuss) za odločanje in projektni urad (Projektbüro) za izvajanje. Projektni urad je bil ustanovljen s pogodbo med LfM (LfM Nova GmbH), WDR (ki je zastopal tudi izdajatelje televizijskega programa iz ARD) in ZDF z dne 14. januarja 2004. |
| --- | --- |

(20)

Splošni sporazum z dne 20. oktobra 2003 je bil dopolnjen s sporazumom o sodelovanju (Kooperationsvereinbarung zur Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Nordrhein-Westfalen), ki so ga 10. decembra 2003 podpisale iste stranke (WDR je zastopal tudi izdajatelje televizijskega programa iz ARD) in zvezna dežela Severno Porenje-Vestfalija. Sporazum o sodelovanju je opredelil skupna načela za komunikacijo o DVB-T ter imenoval organe, odgovorne za izvajanje sporazuma, predvsem usmerjevalni odbor (Lenkungsausschuss) za odločanje in projektni urad (Projektbüro) za izvajanje. Projektni urad je bil ustanovljen s pogodbo med LfM (LfM Nova GmbH), WDR (ki je zastopal tudi izdajatelje televizijskega programa iz ARD) in ZDF z dne 14. januarja 2004.

| (21) | Skupna prenosna zmogljivost omrežja DVB-T vključuje šest multipleksov (22), ki lahko skupaj nosijo 24 programskih kanalov na območjih Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra. Za začetek digitalnega prizemnega prenosa je bilo treba dodeliti frekvence z izdajo dovoljenj izdajateljem televizijskega programa za prenos njihovih programov in omrežnim operaterjem za upravljanje platforme DVB-T. Glede razširjanja programov na območjih Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra je bil vsakemu od javnih izdajateljev televizijskega programa (ARD, ZDF in WDR) dodeljen po en multipleks. Za zmogljivosti, rezervirane za komercialne izdajatelje televizijskega programa, je LfM objavil javni razpis, zadevna dovoljenja za DVB-T pa so bila dodeljena 14. maja 2004. V zvezi z upravljanjem omrežja je Regulativni organ za telekomunikacije in pošto (Regulierungsbehörde für Telekommunikation und Post, RegTP – zdaj Bundesnetzagentur für Elektrizität, Telekommunikation, Post und Eisenbahn, BNetzA) izdal dovoljenja leta 2004 (za več informacij o postopkih dodelitve glej uvodne izjave 24–30 spodaj). |
| --- | --- |

(21)

Skupna prenosna zmogljivost omrežja DVB-T vključuje šest multipleksov (22), ki lahko skupaj nosijo 24 programskih kanalov na območjih Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra. Za začetek digitalnega prizemnega prenosa je bilo treba dodeliti frekvence z izdajo dovoljenj izdajateljem televizijskega programa za prenos njihovih programov in omrežnim operaterjem za upravljanje platforme DVB-T. Glede razširjanja programov na območjih Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra je bil vsakemu od javnih izdajateljev televizijskega programa (ARD, ZDF in WDR) dodeljen po en multipleks. Za zmogljivosti, rezervirane za komercialne izdajatelje televizijskega programa, je LfM objavil javni razpis, zadevna dovoljenja za DVB-T pa so bila dodeljena 14. maja 2004. V zvezi z upravljanjem omrežja je Regulativni organ za telekomunikacije in pošto (Regulierungsbehörde für Telekommunikation und Post, RegTP – zdaj Bundesnetzagentur für Elektrizität, Telekommunikation, Post und Eisenbahn, BNetzA) izdal dovoljenja leta 2004 (za več informacij o postopkih dodelitve glej uvodne izjave 24–30 spodaj).

| (22) | V skladu z datumi, določenimi v splošnem sporazumu z dne 20. oktobra 2003, so bili digitalni prizemni prenosi na območju Kölna/Bonna uvedeni 24. maja 2004, na območju Düsseldorfa/Ruhra pa 8. novembra 2004. Analogni prizemni prenos („APP“) komercialnih izdajateljev televizijskega programa je bil od zadevnih datumov uvedbe zaustavljen. Analogni prizemni prenos treh kanalov javnih izdajateljev televizijskega programa ARD-Das Erste, ZDF in WDR se je približno pet mesecev nadaljeval vzporedno v fazi sočasnega oddajanja in je bil na območju Kölna/Bonna izklopljen 8. novembra 2004, na območju Düsseldorfa/Ruhra pa 4. aprila 2005. LfM je 19. novembra 2004 izdal Direktivo o finančni podpori za DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T) z učinkom za nazaj od 3. maja 2004. |
| --- | --- |

(22)

V skladu z datumi, določenimi v splošnem sporazumu z dne 20. oktobra 2003, so bili digitalni prizemni prenosi na območju Kölna/Bonna uvedeni 24. maja 2004, na območju Düsseldorfa/Ruhra pa 8. novembra 2004. Analogni prizemni prenos („APP“) komercialnih izdajateljev televizijskega programa je bil od zadevnih datumov uvedbe zaustavljen. Analogni prizemni prenos treh kanalov javnih izdajateljev televizijskega programa ARD-Das Erste, ZDF in WDR se je približno pet mesecev nadaljeval vzporedno v fazi sočasnega oddajanja in je bil na območju Kölna/Bonna izklopljen 8. novembra 2004, na območju Düsseldorfa/Ruhra pa 4. aprila 2005. LfM je 19. novembra 2004 izdal Direktivo o finančni podpori za DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T) z učinkom za nazaj od 3. maja 2004.

| (23) | Po začetku na območjih Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra se je DVB-T postopno uvajal na drugih območjih Severnega Porenja-Vestfalije. Prenosi DVB-T so bili 29. maja 2006 uvedeni še na dveh območjih (Wuppertal in Ostwestfalen-Lippe). V Münsterlandu je bil DVB-T uveden 12. junija 2007, novembra 2007 pa se načrtuje uvedba digitalne prizemne televizije v Aachnu in Južni Vestfaliji. Obratno kot pri območjih Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra poteka preklop na teh območjih samo pri javnih izdajateljih televizijskega programa brez sodelovanja komercialnih izdajateljev televizijskega programa (23). |
| --- | --- |

(23)

Po začetku na območjih Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra se je DVB-T postopno uvajal na drugih območjih Severnega Porenja-Vestfalije. Prenosi DVB-T so bili 29. maja 2006 uvedeni še na dveh območjih (Wuppertal in Ostwestfalen-Lippe). V Münsterlandu je bil DVB-T uveden 12. junija 2007, novembra 2007 pa se načrtuje uvedba digitalne prizemne televizije v Aachnu in Južni Vestfaliji. Obratno kot pri območjih Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra poteka preklop na teh območjih samo pri javnih izdajateljih televizijskega programa brez sodelovanja komercialnih izdajateljev televizijskega programa (23).

| (24) | V skladu z Oddelkom 52a(1) Meddeželnega sporazuma o radiodifuziji (Staatsvertrags über den Rundfunk im vereinten Deutschland (RStV)) (24) Oddelek 28 Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije navaja, da „je treba pri prvi dodelitvi zmogljivosti digitalne prizemne radiodifuzije dati prednost tistim izdajateljem televizijskega programa, ki imajo programske kanale, ki se na zadevnem območju prenosa oddajajo v analogni obliki“. |
| --- | --- |

(24)

V skladu z Oddelkom 52a(1) Meddeželnega sporazuma o radiodifuziji (Staatsvertrags über den Rundfunk im vereinten Deutschland (RStV)) (24) Oddelek 28 Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije navaja, da „je treba pri prvi dodelitvi zmogljivosti digitalne prizemne radiodifuzije dati prednost tistim izdajateljem televizijskega programa, ki imajo programske kanale, ki se na zadevnem območju prenosa oddajajo v analogni obliki“.

| (25) | LfM je 14. novembra 2003 izdal pravila za dodeljevanje prenosne zmogljivosti prizemne radiodifuzije (Zuweisungssatzung). Vendar pa je digitalizacija zahtevala tudi uporabo obstoječih analognih prizemnih televizijskih kanalov, dodeljenih RTL Television (RTL Television GmbH), VOX/DTCP (VOX Film-und Fernseh GmbH & Co. KG, ki tudi pripada skupini RTL z DTCP GmbH) in SAT1 (Sat1 Satelliten Fernsehen GmbH, v nadaljevanju ProSiebenSat.1). LfM je zadevna analogna dovoljenja izdal v letih 2002 in 2003 ter bi potekla 21. julija 2008 za RTL Television, 31. januarja 2007 za VOX in 31. oktobra 2010 za SAT1. Z dopisi z dne 13. novembra 2003 je LfM zaprosil komercialne izdajatelje televizijskih programov RTL, VOX in ProSiebenSat.1, naj pisno potrdijo svojo pripravljenost vrniti analogne kanale, da bi lahko nadaljevali dodeljevanje prenosne zmogljivosti. Po prejeti potrditvi izdajateljev televizijskega programa (25) je bila napoved LfM z dne 4. decembra 2003 o prvi dodelitvi prenosnih zmogljivosti DVB-T komercialnim izdajateljem televizijskega programa za območje Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra objavljena v Deželnem uradnem listu (Landesministerialblatt) 30. decembra 2003 (26). |
| --- | --- |

(25)

LfM je 14. novembra 2003 izdal pravila za dodeljevanje prenosne zmogljivosti prizemne radiodifuzije (Zuweisungssatzung). Vendar pa je digitalizacija zahtevala tudi uporabo obstoječih analognih prizemnih televizijskih kanalov, dodeljenih RTL Television (RTL Television GmbH), VOX/DTCP (VOX Film-und Fernseh GmbH & Co. KG, ki tudi pripada skupini RTL z DTCP GmbH) in SAT1 (Sat1 Satelliten Fernsehen GmbH, v nadaljevanju ProSiebenSat.1). LfM je zadevna analogna dovoljenja izdal v letih 2002 in 2003 ter bi potekla 21. julija 2008 za RTL Television, 31. januarja 2007 za VOX in 31. oktobra 2010 za SAT1. Z dopisi z dne 13. novembra 2003 je LfM zaprosil komercialne izdajatelje televizijskih programov RTL, VOX in ProSiebenSat.1, naj pisno potrdijo svojo pripravljenost vrniti analogne kanale, da bi lahko nadaljevali dodeljevanje prenosne zmogljivosti. Po prejeti potrditvi izdajateljev televizijskega programa (25) je bila napoved LfM z dne 4. decembra 2003 o prvi dodelitvi prenosnih zmogljivosti DVB-T komercialnim izdajateljem televizijskega programa za območje Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra objavljena v Deželnem uradnem listu (Landesministerialblatt) 30. decembra 2003 (26).

| (26) | Javni razpis je vključeval tisti del prenosne zmogljivosti, ki je bil rezerviran za komercialne izdajatelje televizijskega programa, to je tri multiplekse ali 12 programskih kanalov na vsakem od ciljnih območij. Specifikacija javnega razpisa je opredelila izbirna merila, če bi število prosilcev presegalo število razpoložljivih programskih kanalov in bi se bilo treba odločati med različnimi kandidati. V skladu z določbami Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije so merila vključevala prispevek programskega kanala k uravnoteženi skupni programski ponudbi (Programmvielfalt) in pluralizmu izdajateljev televizijskega programa (Anbietervielfalt) ter navzočnost izdajateljev televizijskega programa v omrežju analognega prizemnega prenosa (27). Razpis ni opredelil stroškov prenosa programskega kanala DVB-T ali kakršnega koli namena za finančno podpiranje preklopa. Rok za predložitev ponudb je bil 3. marec 2004. |
| --- | --- |

(26)

Javni razpis je vključeval tisti del prenosne zmogljivosti, ki je bil rezerviran za komercialne izdajatelje televizijskega programa, to je tri multiplekse ali 12 programskih kanalov na vsakem od ciljnih območij. Specifikacija javnega razpisa je opredelila izbirna merila, če bi število prosilcev presegalo število razpoložljivih programskih kanalov in bi se bilo treba odločati med različnimi kandidati. V skladu z določbami Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije so merila vključevala prispevek programskega kanala k uravnoteženi skupni programski ponudbi (Programmvielfalt) in pluralizmu izdajateljev televizijskega programa (Anbietervielfalt) ter navzočnost izdajateljev televizijskega programa v omrežju analognega prizemnega prenosa (27). Razpis ni opredelil stroškov prenosa programskega kanala DVB-T ali kakršnega koli namena za finančno podpiranje preklopa. Rok za predložitev ponudb je bil 3. marec 2004.

| (27) | LfM je v odziv na objavljeni razpis prejel 21 ponudb izdajateljev televizijskega programa in ponudnikov medijskih storitev. ProSiebenSat.1 in skupina RTL sta s skupkom programov (Programmbouquets) zaprosila vsak za en multipleks (28). Komisija za medije (Medienkommission) pri LfM je 23. aprila 2004 odločila o dodelitvi programskih kanalov, rezerviranih za komercialne izdajatelje televizijskega programa. Na podlagi te odločitve je LfM 14. maja 2004 izdal odlok o dodelitvi zadevnih dovoljenj za DVB-T. Skladno s to odločitvijo je bil po en multipleks dodeljen skupinama komercialnih izdajateljev televizijskega programa RTL in ProSiebenSat.1, zmogljivost preostalega multipleksa pa izdajateljem posameznih programskih kanalov: VIVA (VIVA Fernsehen GmbH), CNN (Turner Broadcasting Systems Deutschland GmbH), Eurosport (Eurosport S.A.) in onyx.tv/TerraNova (Onyx Television GmbH) (29). |
| --- | --- |

(27)

LfM je v odziv na objavljeni razpis prejel 21 ponudb izdajateljev televizijskega programa in ponudnikov medijskih storitev. ProSiebenSat.1 in skupina RTL sta s skupkom programov (Programmbouquets) zaprosila vsak za en multipleks (28). Komisija za medije (Medienkommission) pri LfM je 23. aprila 2004 odločila o dodelitvi programskih kanalov, rezerviranih za komercialne izdajatelje televizijskega programa. Na podlagi te odločitve je LfM 14. maja 2004 izdal odlok o dodelitvi zadevnih dovoljenj za DVB-T. Skladno s to odločitvijo je bil po en multipleks dodeljen skupinama komercialnih izdajateljev televizijskega programa RTL in ProSiebenSat.1, zmogljivost preostalega multipleksa pa izdajateljem posameznih programskih kanalov: VIVA (VIVA Fernsehen GmbH), CNN (Turner Broadcasting Systems Deutschland GmbH), Eurosport (Eurosport S.A.) in onyx.tv/TerraNova (Onyx Television GmbH) (29).

| (28) | V skladu z Oddelkom 12(2) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, ki je bil naveden tudi v objavi razpisa, je dovoljenja, ki se izdajo prvič, mogoče dodeliti za obdobje štirih do desetih let. Z odredbo LfM z dne 14. maja 2004 so bila dovoljenja izdana programskim kanalom ProSiebenSat.1, RTL in CNN za pet let, VIVA do 2. decembra 2008, Eurosport S.A. za tri leta in TerraNova do 17. junija 2009. Vendar pa je s 1. julijem 2007 TerraNova prenehala oddajati prek platforme DVB-T in je bila nadomeščena s Tele 5 (TM-TV GmbH) (30), ki ga je LfM izbral med sedmimi prosilci. Tabela 1 prikazuje proces preklopa na območju Kölna/Bonna, vključno z obdobjem sočasnega oddajanja za javne izdajatelje televizijskega programa, za komercialne izdajatelje televizijskega programa pa ne, kot je navedeno v uvodni izjavi 23 zgoraj.
  Tabela 1
  Prizemni prenos v Kölnu/Bonnu pred preklopom in po njem










  Kanal prenosa | Analogna TV | Storitveno področje omrežja dne 4.4.2005 | Programi dne 24.5.2004 | Programi dne 8.11.2004 | Programi dne 4.4.2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| K 05 | Sat.1 | | ARD — Simulcast | X | X |
| K 26 | ZDF | po vsej državi | ZDF Bouquet | ZDF Bouquet | ZDF Bouquet |
| K 29 | ZDF | D | ZDF — Simulcast | RTL Bouquet | RTL Bouquet |
| K 34 | VOX | | ZDF bouquet | X | X |
| K 36 | RTL | E | | | Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova (Tele5 od 1.7.2007) |
| K 43 | ARD | C | RTL/VOX/ProSieben/Sat.1 | Pro7Sat.1 Bouquet | Pro7Sat.1 Bouquet |
| K 49 | WDR | B | WDR — Simulcast | WDR Bouquet | WDR Bouquet |
| K 65 | X | A | ARD Bouquet | ARD Bouquet | ARD Bouquet |
| K 66 | X | | N24/Kabel 1/RTL II/Super RTL | Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova | X |
| Razlage: Omrežne storitve za kanale prenosa DVB-T K26, K29, K36 in K43 zagotavlja družba T-Systems, medtem ko sta bila kanala prenosa K49 in K65 dodeljena WDR, vendar pa del prenosa še vedno zagotavlja T-Systems. Analogni prenosi so v ležeči pisavi. „Bouquet“ pomeni skupek štirih programov, prenašanih prek enega digitalnega multipleksa. Dodelitev kanalov DVB-T izdajateljem televizijskega programa v Düsseldorfu/Ruhru ni predstavljena v tej tabeli. Preklop na območju Kölna/Bonna je bil končan 8. novembra 2004, vendar pa je 4. aprila 2005 prišlo do nekaterih manjših tehničnih prilagoditev v zvezi z dodelitvijo kanalov zaradi preklopa na območju Düsseldorfa/Ruhra. Po obdobju simultanega oddajanja se oddajni kanali K05, K65 in K66, po informacijah, ki jih ima na voljo Komisija, trenutno ne uporabljajo za televizijski prenos. Pregled je namenjen samo v ponazoritev. |

(28)

V skladu z Oddelkom 12(2) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, ki je bil naveden tudi v objavi razpisa, je dovoljenja, ki se izdajo prvič, mogoče dodeliti za obdobje štirih do desetih let. Z odredbo LfM z dne 14. maja 2004 so bila dovoljenja izdana programskim kanalom ProSiebenSat.1, RTL in CNN za pet let, VIVA do 2. decembra 2008, Eurosport S.A. za tri leta in TerraNova do 17. junija 2009. Vendar pa je s 1. julijem 2007 TerraNova prenehala oddajati prek platforme DVB-T in je bila nadomeščena s Tele 5 (TM-TV GmbH) (30), ki ga je LfM izbral med sedmimi prosilci. Tabela 1 prikazuje proces preklopa na območju Kölna/Bonna, vključno z obdobjem sočasnega oddajanja za javne izdajatelje televizijskega programa, za komercialne izdajatelje televizijskega programa pa ne, kot je navedeno v uvodni izjavi 23 zgoraj.

Tabela 1

Prizemni prenos v Kölnu/Bonnu pred preklopom in po njem

Kanal prenosa

Analogna TV

Storitveno področje omrežja dne 4.4.2005

Programi dne 24.5.2004

Programi dne 8.11.2004

Programi dne 4.4.2005

K 05

Sat.1

ARD — Simulcast

X

X

K 26

ZDF

po vsej državi

ZDF Bouquet

ZDF Bouquet

ZDF Bouquet

K 29

ZDF

D

ZDF — Simulcast

RTL Bouquet

RTL Bouquet

K 34

VOX

ZDF bouquet

X

X

K 36

RTL

E

Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova (Tele5 od 1.7.2007)

K 43

ARD

C

RTL/VOX/ProSieben/Sat.1

Pro7Sat.1 Bouquet

Pro7Sat.1 Bouquet

K 49

WDR

B

WDR — Simulcast

WDR Bouquet

WDR Bouquet

K 65

X

A

ARD Bouquet

ARD Bouquet

ARD Bouquet

K 66

X

N24/Kabel 1/RTL II/Super RTL

Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova

X

Razlage: Omrežne storitve za kanale prenosa DVB-T K26, K29, K36 in K43 zagotavlja družba T-Systems, medtem ko sta bila kanala prenosa K49 in K65 dodeljena WDR, vendar pa del prenosa še vedno zagotavlja T-Systems. Analogni prenosi so v ležeči pisavi. „Bouquet“ pomeni skupek štirih programov, prenašanih prek enega digitalnega multipleksa. Dodelitev kanalov DVB-T izdajateljem televizijskega programa v Düsseldorfu/Ruhru ni predstavljena v tej tabeli. Preklop na območju Kölna/Bonna je bil končan 8. novembra 2004, vendar pa je 4. aprila 2005 prišlo do nekaterih manjših tehničnih prilagoditev v zvezi z dodelitvijo kanalov zaradi preklopa na območju Düsseldorfa/Ruhra. Po obdobju simultanega oddajanja se oddajni kanali K05, K65 in K66, po informacijah, ki jih ima na voljo Komisija, trenutno ne uporabljajo za televizijski prenos. Pregled je namenjen samo v ponazoritev.

| (29) | Na zahtevo urada ministrskega predsednika zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija je Regulativni organ za telekomunikacije in pošto (RegTP) 4. februarja 2004 (31) začel odprti postopek za dodelitev frekvence. Tako kot izdajatelji televizijskega programa so se tudi operaterji analognega prizemnega omrežja predhodno odpovedali svojim analognim dovoljenjem, katerih trajanje je bilo neomejeno. Celotna zahteva glede digitalnega prenosa je bila razdeljena na pet storitvenih področij omrežja (Versorgungsbedarfe A do E), ki so ustrezala posameznim prenosnim kanalom (multipleksom v digitalnem načinu). V ustreznem zakonodajnem aktu (Verfügung) ni bilo navedeno, da je obstajalo še eno storitveno področje s pokritjem po vsej deželi, ki je že bilo objavljeno 27. novembra 2002 (32). To storitveno področje je bilo dodeljeno T-Systems, odvisnemu podjetju družbe Deutsche Telekom, in se uporablja za prenos programskih kanalov ZDF. |
| --- | --- |

(29)

Na zahtevo urada ministrskega predsednika zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija je Regulativni organ za telekomunikacije in pošto (RegTP) 4. februarja 2004 (31) začel odprti postopek za dodelitev frekvence. Tako kot izdajatelji televizijskega programa so se tudi operaterji analognega prizemnega omrežja predhodno odpovedali svojim analognim dovoljenjem, katerih trajanje je bilo neomejeno. Celotna zahteva glede digitalnega prenosa je bila razdeljena na pet storitvenih področij omrežja (Versorgungsbedarfe A do E), ki so ustrezala posameznim prenosnim kanalom (multipleksom v digitalnem načinu). V ustreznem zakonodajnem aktu (Verfügung) ni bilo navedeno, da je obstajalo še eno storitveno področje s pokritjem po vsej deželi, ki je že bilo objavljeno 27. novembra 2002 (32). To storitveno področje je bilo dodeljeno T-Systems, odvisnemu podjetju družbe Deutsche Telekom, in se uporablja za prenos programskih kanalov ZDF.

| (30) | V postopku dodelitve v Severnem Porenju-Vestfaliji je družba T-Systems zaprosila za frekvence za storitvena področja C, D in E, ki ustrezajo multipleksom, namenjenim komercialnim izdajateljem televizijskega programa, družba WDR pa za frekvence za storitveni področji A in B, ki sta bili rezervirani za javne izdajatelje televizijskega programa. Ker je za vsako od petih storitvenih področij prispela samo ena vloga, je RegTP dodelil frekvence po tako imenovanem postopku za obravnavanje vlog in mu ni bilo treba izvesti druge faze postopka za dodelitev frekvence, to je razpisnega postopka. Ker sta bila T-Systems in WDR že operaterja v omrežju analognega prizemnega prenosa in sta tako imela telekomunikacijsko dovoljenje, je bila izpolnjena tudi ta zahteva za dodelitev frekvenc prek postopka za obravnavanje vlog. Pravice za upravljanje omrežja DVB-T so bile dodeljene za približno dvajset let do 31. decembra 2025. |
| --- | --- |

(30)

V postopku dodelitve v Severnem Porenju-Vestfaliji je družba T-Systems zaprosila za frekvence za storitvena področja C, D in E, ki ustrezajo multipleksom, namenjenim komercialnim izdajateljem televizijskega programa, družba WDR pa za frekvence za storitveni področji A in B, ki sta bili rezervirani za javne izdajatelje televizijskega programa. Ker je za vsako od petih storitvenih področij prispela samo ena vloga, je RegTP dodelil frekvence po tako imenovanem postopku za obravnavanje vlog in mu ni bilo treba izvesti druge faze postopka za dodelitev frekvence, to je razpisnega postopka. Ker sta bila T-Systems in WDR že operaterja v omrežju analognega prizemnega prenosa in sta tako imela telekomunikacijsko dovoljenje, je bila izpolnjena tudi ta zahteva za dodelitev frekvenc prek postopka za obravnavanje vlog. Pravice za upravljanje omrežja DVB-T so bile dodeljene za približno dvajset let do 31. decembra 2025.

2.   PODROBNOSTI O UKREPU POMOČI

| (31) | Predmet priglasitve je finančna pomoč, ki jo želi LfM odobriti komercialnim izdajateljem televizijskega programa za digitalni prizemni prenos njihovih programskih kanalov na območjih Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra. Nemški organi so ocenili, da lahko z uvedbo DVB-T sprejema DVB-T na teh območjih približno 14 milijonov prebivalcev od skupaj 18 milijonov v tej zvezni deželi (33). |
| --- | --- |

(31)

Predmet priglasitve je finančna pomoč, ki jo želi LfM odobriti komercialnim izdajateljem televizijskega programa za digitalni prizemni prenos njihovih programskih kanalov na območjih Kölna/Bonna in Düsseldorfa/Ruhra. Nemški organi so ocenili, da lahko z uvedbo DVB-T sprejema DVB-T na teh območjih približno 14 milijonov prebivalcev od skupaj 18 milijonov v tej zvezni deželi (33).

| (32) | Pravna podlaga za to pomoč sta Oddelek 40(1)(2) Meddeželnega sporazuma o radiodifuziji (Rundfunkstaatsvertrag) in Oddelek 88(3) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, v skladu s katerima so organi za medije v zvezni deželi in v tem primeru LfM med drugim odgovorni za pospeševanje razvoja tehnične infrastrukture za radiodifuzijo in projekte za nove radiodifuzne tehnologije iz svojega deleža licenčnine. Proračun LfM se financira predvsem z dvema odstotkoma naročnine na javno radiotelevizijo, zbrane v Severnem Porenju-Vestfaliji v skladu z Oddelkom 40 Meddeželnega sporazuma o radiodifuziji, branim v povezavi z Oddelkom 55 tega Sporazuma, oddelkoma 10 in 11 Meddeželnega sporazuma o financiranju radiodifuzije (Rundfunkfinanzierungs-Staatsvertrag) in Oddelkom 116(1) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije (34). Naročnine nemških gospodinjstev zbira Nemški urad za zbiranje televizijskih naročnin (Gebühreinziehungszentrale) in jih prenaša prejemnim organizacijam, kot je LfM. |
| --- | --- |

(32)

Pravna podlaga za to pomoč sta Oddelek 40(1)(2) Meddeželnega sporazuma o radiodifuziji (Rundfunkstaatsvertrag) in Oddelek 88(3) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, v skladu s katerima so organi za medije v zvezni deželi in v tem primeru LfM med drugim odgovorni za pospeševanje razvoja tehnične infrastrukture za radiodifuzijo in projekte za nove radiodifuzne tehnologije iz svojega deleža licenčnine. Proračun LfM se financira predvsem z dvema odstotkoma naročnine na javno radiotelevizijo, zbrane v Severnem Porenju-Vestfaliji v skladu z Oddelkom 40 Meddeželnega sporazuma o radiodifuziji, branim v povezavi z Oddelkom 55 tega Sporazuma, oddelkoma 10 in 11 Meddeželnega sporazuma o financiranju radiodifuzije (Rundfunkfinanzierungs-Staatsvertrag) in Oddelkom 116(1) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije (34). Naročnine nemških gospodinjstev zbira Nemški urad za zbiranje televizijskih naročnin (Gebühreinziehungszentrale) in jih prenaša prejemnim organizacijam, kot je LfM.

| (33) | Direktiva o finančni podpori za DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T) (35), izdana 19. novembra 2004, določa splošne pogoje finančne pomoči, ki jo LfM dodeli komercialnim izdajateljem televizijskega programa. Člen 2 te direktive navaja, da finančna pomoč zadeva pristojbine za prenos, ki jih izdajatelji televizijskega programa plačajo omrežnemu operaterju. V skladu s členom 3 so prejemniki lahko tisti komercialni izdajatelji televizijskega programa ali ponudniki medijskih storitev, ki so prejeli zmogljivosti za digitalni prizemni prenos. Člen 4 določa, da se sredstva zagotavljajo v obliki subvencij. Člen 5(1) omejuje trajanje financiranja na pet poslovnih let. Člen 5(2) določa, da „sredstva v povprečju ne smejo preseči 30 % pristojbin za prenos, plačljivih za upravljanje omrežja, in so dodeljena po padajoči lestvici. Sredstva v prvem poslovnem letu znašajo 40 % pristojbin za prenos, plačljivih za upravljanje omrežja, potem pa se vsako leto zmanjšajo za pet odstotnih točk, tako da znaša v petem poslovnem letu delež teh sredstev le 20 %.“ Poleg tega člen 5(3) določa, da „bodo prihranki, ki izhajajo iz izklopa analognih prenosov, odbiti od finančnih sredstev“. |
| --- | --- |

(33)

Direktiva o finančni podpori za DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T) (35), izdana 19. novembra 2004, določa splošne pogoje finančne pomoči, ki jo LfM dodeli komercialnim izdajateljem televizijskega programa. Člen 2 te direktive navaja, da finančna pomoč zadeva pristojbine za prenos, ki jih izdajatelji televizijskega programa plačajo omrežnemu operaterju. V skladu s členom 3 so prejemniki lahko tisti komercialni izdajatelji televizijskega programa ali ponudniki medijskih storitev, ki so prejeli zmogljivosti za digitalni prizemni prenos. Člen 4 določa, da se sredstva zagotavljajo v obliki subvencij. Člen 5(1) omejuje trajanje financiranja na pet poslovnih let. Člen 5(2) določa, da „sredstva v povprečju ne smejo preseči 30 % pristojbin za prenos, plačljivih za upravljanje omrežja, in so dodeljena po padajoči lestvici. Sredstva v prvem poslovnem letu znašajo 40 % pristojbin za prenos, plačljivih za upravljanje omrežja, potem pa se vsako leto zmanjšajo za pet odstotnih točk, tako da znaša v petem poslovnem letu delež teh sredstev le 20 %.“ Poleg tega člen 5(3) določa, da „bodo prihranki, ki izhajajo iz izklopa analognih prenosov, odbiti od finančnih sredstev“.

| (34) | Podrobnosti v zvezi s konkretnim izvajanjem Direktive o finančni podpori so bile opredeljene v priglasitvi. V primeru izdajateljev televizijskega programa na programskih kanalih Viva, Eurosport, CNN in TerraNova (od 1. julija 2007 Tele5), ki niso sodelovali v analognem prizemnem prenosu, ostaja predvidena finančna podpora enaka: postopoma se vsako leto zmanjšuje za 5 odstotnih točk s 40 % pristojbin za prenos DVB-T v prvem letu na 20 % pristojbin za prenos v petem letu, v skladu s členom 5(2) Direktive o finančni podpori. |
| --- | --- |

(34)

Podrobnosti v zvezi s konkretnim izvajanjem Direktive o finančni podpori so bile opredeljene v priglasitvi. V primeru izdajateljev televizijskega programa na programskih kanalih Viva, Eurosport, CNN in TerraNova (od 1. julija 2007 Tele5), ki niso sodelovali v analognem prizemnem prenosu, ostaja predvidena finančna podpora enaka: postopoma se vsako leto zmanjšuje za 5 odstotnih točk s 40 % pristojbin za prenos DVB-T v prvem letu na 20 % pristojbin za prenos v petem letu, v skladu s členom 5(2) Direktive o finančni podpori.

| (35) | V primeru skupine RTL in ProSiebenSat.1, komercialnih izdajateljev televizijskega programa, ki sta bila predhodno navzoča na analogni prizemni platformi, priglasitev ne predvideva uporabe padajočega deleža podpore iz člena 5(2) Direktive o finančni podpori. V primeru teh izdajateljev televizijskega programa, katerima je bil vsakemu dodeljen po en multipleks, temelji izračun subvencije na razliki med skupnim zneskom pristojbin za prenos v analognem in digitalnem načinu v Severnem Porenju-Vestfaliji ter v drugih zveznih deželah severne Nemčije. Po navedbah nemških organov želi obračunska metoda tako upoštevati prihranke, ki izhajajo iz izklopa analognih prenosov, kot določa člen 5(3) Direktive o finančni podpori. |
| --- | --- |

(35)

V primeru skupine RTL in ProSiebenSat.1, komercialnih izdajateljev televizijskega programa, ki sta bila predhodno navzoča na analogni prizemni platformi, priglasitev ne predvideva uporabe padajočega deleža podpore iz člena 5(2) Direktive o finančni podpori. V primeru teh izdajateljev televizijskega programa, katerima je bil vsakemu dodeljen po en multipleks, temelji izračun subvencije na razliki med skupnim zneskom pristojbin za prenos v analognem in digitalnem načinu v Severnem Porenju-Vestfaliji ter v drugih zveznih deželah severne Nemčije. Po navedbah nemških organov želi obračunska metoda tako upoštevati prihranke, ki izhajajo iz izklopa analognih prenosov, kot določa člen 5(3) Direktive o finančni podpori.

| (36) | V priglasitvi so nemški organi predložili tudi informacije o predvidenem znesku sredstev, ki temelji na ocenjenih pristojbinah za prenos DVB-T. Hkrati so poudarili, da naj bi izračun državne podpore temeljil na dejanskih pristojbinah za prenos, ki jih je omrežni operater zaračunal komercialnemu izdajatelju televizijskega programa ob odobritvi sredstev. V skladu z Zveznim zakonom o telekomunikacijah (Telekommunikationsgesetz) določa pristojbine za prenos regulativni organ BNetzA samo, če ugotovi, da ima omrežni operater precejšnjo tržno moč na upoštevnem trgu. Julija 2006 je BNetzA opredelil upoštevni trg za prenos radiodifuznih signalov v skladu s predpisi Skupnosti. Posledično je bilo ugotovljeno, da je imel omrežni operater za komercialne izdajatelje televizijskega programa, T-Systems, večjo tržno moč le na trgu prizemnega radijskega prenosa prek FM (36). Zato lahko prosto določa znesek pristojbin za prenos za komercialne izdajatelje televizijskega programa na platformi DVB-T. |
| --- | --- |

(36)

V priglasitvi so nemški organi predložili tudi informacije o predvidenem znesku sredstev, ki temelji na ocenjenih pristojbinah za prenos DVB-T. Hkrati so poudarili, da naj bi izračun državne podpore temeljil na dejanskih pristojbinah za prenos, ki jih je omrežni operater zaračunal komercialnemu izdajatelju televizijskega programa ob odobritvi sredstev. V skladu z Zveznim zakonom o telekomunikacijah (Telekommunikationsgesetz) določa pristojbine za prenos regulativni organ BNetzA samo, če ugotovi, da ima omrežni operater precejšnjo tržno moč na upoštevnem trgu. Julija 2006 je BNetzA opredelil upoštevni trg za prenos radiodifuznih signalov v skladu s predpisi Skupnosti. Posledično je bilo ugotovljeno, da je imel omrežni operater za komercialne izdajatelje televizijskega programa, T-Systems, večjo tržno moč le na trgu prizemnega radijskega prenosa prek FM (36). Zato lahko prosto določa znesek pristojbin za prenos za komercialne izdajatelje televizijskega programa na platformi DVB-T.

| (37) | V priglasitvi so nemški organi ocenili, da bi v primeru multipleksa pristojbine za prenos DVB-T znašale 2,7 milijona EUR letno. Tako so bile pristojbine za prenos enega programskega kanala ocenjene na 0,675 milijona EUR letno in na 3,375 milijona EUR za celotno petletno obdobje sheme (37). Te številke so nižje od pristojbin za analogni prizemni prenos na programski kanal. |
| --- | --- |

(37)

V priglasitvi so nemški organi ocenili, da bi v primeru multipleksa pristojbine za prenos DVB-T znašale 2,7 milijona EUR letno. Tako so bile pristojbine za prenos enega programskega kanala ocenjene na 0,675 milijona EUR letno in na 3,375 milijona EUR za celotno petletno obdobje sheme (37). Te številke so nižje od pristojbin za analogni prizemni prenos na programski kanal.

| (38) | Na podlagi teh podatkov je bila načrtovana skupna finančna podpora, dodeljena posameznim programskim kanalom Viva, Eurosport, CNN in TerraNova (od 1. julija 2007 Tele5) v znesku 4 050 000 EUR. Stopnja financiranja, predvidena za vsak programski kanal v petletnem obdobju, je prikazana v tabeli 2.
  Tabela 2
  Ocenjene pristojbine za prenos in sredstva za Vivo, Eurosport, CNN, TerraNovo (Tele5)








  (v EUR) |
| --- | --- |
| Leta | Pristojbina za prenos na programski kanal | Intenzivnost pomoči | Znesek sredstev |
| Leto 1 | 675 000 | 40 % | 270 000 |
| Leto 2 | 675 000 | 35 % | 236 250 |
| Leto 3 | 675 000 | 30 % | 202 500 |
| Leto 4 | 675 000 | 25 % | 168 750 |
| Leto 5 | 675 000 | 20 % | 135 000 |
| Skupni znesek na programski kanal | 3 375 000 | | 1 012 500 |

(38)

Na podlagi teh podatkov je bila načrtovana skupna finančna podpora, dodeljena posameznim programskim kanalom Viva, Eurosport, CNN in TerraNova (od 1. julija 2007 Tele5) v znesku 4 050 000 EUR. Stopnja financiranja, predvidena za vsak programski kanal v petletnem obdobju, je prikazana v tabeli 2.

Tabela 2

Ocenjene pristojbine za prenos in sredstva za Vivo, Eurosport, CNN, TerraNovo (Tele5)

(v EUR)

Leta

Pristojbina za prenos na programski kanal

Intenzivnost pomoči

Znesek sredstev

Leto 1

675 000

40 %

270 000

Leto 2

675 000

35 %

236 250

Leto 3

675 000

30 %

202 500

Leto 4

675 000

25 %

168 750

Leto 5

675 000

20 %

135 000

Skupni znesek na programski kanal

3 375 000

1 012 500

| (39) | Pri skupini RTL in ProSiebenSat.1 je izračun iz priglasitve predstavljen v tabeli 3. Druge upoštevane zvezne dežele severne Nemčije so v priglasitvi skupaj imenovane „Sever“ (38).
  Tabela 3
  Izračun nemških organov glede „dodatnih stroškov“ za ProSiebenSat.1 in RTL (39)










  (v EUR) |
| --- | --- |
| | Skupina RTL | ProSiebenSat.1 |
| SPV | „Sever“ | SPV | „Sever“ |
| Analogni programski kanali/ letna pristojbina za prenos v EUR | RTL, VOX | RTL | Sat1 | Sat1, Pro7 |
| 2,2 milijona | 3,9 milijona | 0,8 milijona | 4,6 milijona |
| Digitalni programski kanali/ letna pristojbina za prenos v EUR | RTL, VOX, RTL2, S.RTL | RTL, VOX, RTL2, S.RTL | Sat1, Pro7, N24, K1 | Sat1, Pro7, N24, K1 |
| 2,7 milijona | 3,3 milijona | 2,7 milijona | 3,3 milijona |
| Razlike v pristojbinah analogno/digitalno | – 0,5 milijona | + 0,6 milijona | – 1,9 milijona | + 1,3 milijona |
| Skupaj | + 0,1 milijona | – 0,6 milijona |

(39)

Pri skupini RTL in ProSiebenSat.1 je izračun iz priglasitve predstavljen v tabeli 3. Druge upoštevane zvezne dežele severne Nemčije so v priglasitvi skupaj imenovane „Sever“ (38).

Tabela 3

Izračun nemških organov glede „dodatnih stroškov“ za ProSiebenSat.1 in RTL (39)

(v EUR)

Skupina RTL

ProSiebenSat.1

SPV

„Sever“

SPV

„Sever“

Analogni programski kanali/ letna pristojbina za prenos v EUR

RTL, VOX

RTL

Sat1

Sat1, Pro7

2,2 milijona

3,9 milijona

0,8 milijona

4,6 milijona

Digitalni programski kanali/ letna pristojbina za prenos v EUR

RTL, VOX, RTL2, S.RTL

RTL, VOX, RTL2, S.RTL

Sat1, Pro7, N24, K1

Sat1, Pro7, N24, K1

2,7 milijona

3,3 milijona

2,7 milijona

3,3 milijona

Razlike v pristojbinah analogno/digitalno

– 0,5 milijona

- 0,6 milijona

– 1,9 milijona

- 1,3 milijona

Skupaj

- 0,1 milijona

– 0,6 milijona

| (40) | Na podlagi tega izračuna LfM ne namerava dodeliti subvencije skupini RTL. Po eni strani je za skupino RTL ugotovljeno, da ima pozitivno skupno bilanco. Po drugi strani pa priglasitev navaja, da se je skupina RTL izrecno odpovedala financiranju v okviru pogajanj, ki zadevajo vračilo analognih dovoljenj. Za ProSiebenSat.1 velja, da bo imel „dodatne stroške“ v znesku do 600 000 EUR letno, in nemški organi predvidevajo financiranje v znesku do 550 000 EUR letno v petletnem obdobju (skupaj do 2,75 milijona EUR). To pomeni približno 28 % celotnih pristojbin za prenos DVB-T, ki jih plača ProSiebenSat.1 v Severnem Porenju-Vestfaliji. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi tega izračuna LfM ne namerava dodeliti subvencije skupini RTL. Po eni strani je za skupino RTL ugotovljeno, da ima pozitivno skupno bilanco. Po drugi strani pa priglasitev navaja, da se je skupina RTL izrecno odpovedala financiranju v okviru pogajanj, ki zadevajo vračilo analognih dovoljenj. Za ProSiebenSat.1 velja, da bo imel „dodatne stroške“ v znesku do 600 000 EUR letno, in nemški organi predvidevajo financiranje v znesku do 550 000 EUR letno v petletnem obdobju (skupaj do 2,75 milijona EUR). To pomeni približno 28 % celotnih pristojbin za prenos DVB-T, ki jih plača ProSiebenSat.1 v Severnem Porenju-Vestfaliji.

| (41) | V skladu z zgornjimi izračuni je petletni skupni proračun za subvencioniranje prenosa DVB-T pri komercialnih izdajateljih televizijskega programa ocenjen na 6,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

(41)

V skladu z zgornjimi izračuni je petletni skupni proračun za subvencioniranje prenosa DVB-T pri komercialnih izdajateljih televizijskega programa ocenjen na 6,8 milijona EUR.

| (42) | LfM dodeljuje zgoraj opisano finančno pomoč samo programskim kanalom komercialnih izdajateljev televizijskega programa. Javni izdajatelji televizijskega programa financirajo stroške prenosa DVB-T s prejetim prihodkom iz naročnine. Po informacijah, ki so jih predložili nemški organi, ima WDR na voljo projektni proračun v znesku približno 40,8 milijona EUR za obdobje med letoma 2001 in 2008, da pokrije stroške preklopa. Pri ZDF je znesek proračuna za preklop na DVB-T po vsej državi znašal 36,8 milijona EUR za obdobje med letoma 2001 in 2004 ter 33,2 milijona EUR za obdobje med letoma 2005 in 2008. |
| --- | --- |

(42)

LfM dodeljuje zgoraj opisano finančno pomoč samo programskim kanalom komercialnih izdajateljev televizijskega programa. Javni izdajatelji televizijskega programa financirajo stroške prenosa DVB-T s prejetim prihodkom iz naročnine. Po informacijah, ki so jih predložili nemški organi, ima WDR na voljo projektni proračun v znesku približno 40,8 milijona EUR za obdobje med letoma 2001 in 2008, da pokrije stroške preklopa. Pri ZDF je znesek proračuna za preklop na DVB-T po vsej državi znašal 36,8 milijona EUR za obdobje med letoma 2001 in 2004 ter 33,2 milijona EUR za obdobje med letoma 2005 in 2008.

| (43) | Direktiva o financiranju je z učinkom za nazaj začela veljati 3. maja 2004. Vendar pa so se z odločitvijo Komisije LfM za medije nemški organi zavezali, da financiranja ne bodo izvedli, dokler Komisija ne izda svoje odobritve v skladu s pravili o državni pomoči. Tako do zdaj komercialnim izdajateljem televizijskega programa še niso bila dodeljena nobena finančna sredstva v skladu z ukrepom. |
| --- | --- |

(43)

Direktiva o financiranju je z učinkom za nazaj začela veljati 3. maja 2004. Vendar pa so se z odločitvijo Komisije LfM za medije nemški organi zavezali, da financiranja ne bodo izvedli, dokler Komisija ne izda svoje odobritve v skladu s pravili o državni pomoči. Tako do zdaj komercialnim izdajateljem televizijskega programa še niso bila dodeljena nobena finančna sredstva v skladu z ukrepom.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV URADNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (44) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela predhodno stališče, da je bilo glede subvencij LfM videti, da izpolnjujejo vse pogoje iz člena 87(1) Pogodbe ES in tako pomenijo državno pomoč. Za ukrep je bilo videti, da je odobren iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi. Videti je bilo, da pomeni prednost za komercialne izdajatelje televizijskega programa kot neposredne prejemnike in bi lahko pomenil posredno korist tudi za omrežnega operaterja T-Systems. |
| --- | --- |

(44)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela predhodno stališče, da je bilo glede subvencij LfM videti, da izpolnjujejo vse pogoje iz člena 87(1) Pogodbe ES in tako pomenijo državno pomoč. Za ukrep je bilo videti, da je odobren iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi. Videti je bilo, da pomeni prednost za komercialne izdajatelje televizijskega programa kot neposredne prejemnike in bi lahko pomenil posredno korist tudi za omrežnega operaterja T-Systems.

| (45) | Odločitev o sprožitvi postopka je tudi sprožila dvome o tem, ali so bili postopki za dodelitev radiodifuznih in omrežnih dovoljenj taki, da so čim bolj zmanjšali ali odpravili selektivno gospodarsko prednost, ki izhaja iz subvencije, ter s tem preprečili izkrivljanje konkurence. Komisija je menila, da je ukrep pomenil sektorsko pomoč in da je zanj videti, da izkrivlja konkurenco med različnimi platformami prenosa (prizemno, kabelsko in satelitsko). Navedla je tudi, da bi ukrep lahko izkrivil konkurenco med komercialnimi izdajatelji televizijskega programa. Glede na mednarodno konkurenco med izdajatelji televizijskega programa in omrežnimi operaterji je Komisija menila, da bi ukrep lahko vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(45)

Odločitev o sprožitvi postopka je tudi sprožila dvome o tem, ali so bili postopki za dodelitev radiodifuznih in omrežnih dovoljenj taki, da so čim bolj zmanjšali ali odpravili selektivno gospodarsko prednost, ki izhaja iz subvencije, ter s tem preprečili izkrivljanje konkurence. Komisija je menila, da je ukrep pomenil sektorsko pomoč in da je zanj videti, da izkrivlja konkurenco med različnimi platformami prenosa (prizemno, kabelsko in satelitsko). Navedla je tudi, da bi ukrep lahko izkrivil konkurenco med komercialnimi izdajatelji televizijskega programa. Glede na mednarodno konkurenco med izdajatelji televizijskega programa in omrežnimi operaterji je Komisija menila, da bi ukrep lahko vplival na trgovino med državami članicami.

| (46) | Komisija je tudi izrazila dvome o združljivosti ukrepa s Pogodbo ES. V odločitvi o sprožitvi postopka je ugotovila, da pogoji za uporabo členov 87(3)(c), 87(3)(d) in 86(2) Pogodbe ES niso bili videti izpolnjeni. Komisija je predvsem menila, da ni videti nobenega kazalnika, da bi v razmerah na trgu, ki prevladujejo v Severnem Porenju-Vestfaliji, ta ukrep lahko štel za ustreznega, potrebnega in sorazmernega za premagovanje kakršne koli specifične tržne nepopolnosti, ki bi lahko ovirala preklop na digitalno televizijo. V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo predstavljeno mnenje, da finančna podpora ni bila povezana z nobeno posebno kulturno vsebino. Komisija je tudi podvomila, da lahko ukrep šteje kot nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je tudi izrazila dvome o združljivosti ukrepa s Pogodbo ES. V odločitvi o sprožitvi postopka je ugotovila, da pogoji za uporabo členov 87(3)(c), 87(3)(d) in 86(2) Pogodbe ES niso bili videti izpolnjeni. Komisija je predvsem menila, da ni videti nobenega kazalnika, da bi v razmerah na trgu, ki prevladujejo v Severnem Porenju-Vestfaliji, ta ukrep lahko štel za ustreznega, potrebnega in sorazmernega za premagovanje kakršne koli specifične tržne nepopolnosti, ki bi lahko ovirala preklop na digitalno televizijo. V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo predstavljeno mnenje, da finančna podpora ni bila povezana z nobeno posebno kulturno vsebino. Komisija je tudi podvomila, da lahko ukrep šteje kot nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena.

| (47) | Na koncu je Komisija sprožila formalni postopek preiskave tudi zato, da bi Nemčiji in zainteresiranim strankam dala možnost, da predložijo svoje pripombe o njenih začasnih ocenah opisanega ukrepa in dajo Komisiji na voljo vse ustrezne informacije, povezane z ukrepom. |
| --- | --- |

(47)

Na koncu je Komisija sprožila formalni postopek preiskave tudi zato, da bi Nemčiji in zainteresiranim strankam dala možnost, da predložijo svoje pripombe o njenih začasnih ocenah opisanega ukrepa in dajo Komisiji na voljo vse ustrezne informacije, povezane z ukrepom.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK (40)

| (48) | ANGA (Verband Privater Kabelnetzbetrieber e.V.), združenje zasebnih operaterjev kabelskih omrežij, je poudarila, da je finančna podpora za prenos DVB-T izkrivljala konkurenco med različnimi načini prenosa v škodo kabelskih operaterjev. Menila je, da je uvedba DVB-T že pripeljala do izgube strank za kabelske operaterje v zadevnih zveznih deželah. Selitev uporabnikov prizemnega prenosa med uporabnike kabelskega prenosa, do katere je prišlo po izklopu analogne prizemne televizije, je bila zelo omejena in še zdaleč ni nadomestila stalne izgube uporabnikov kabelskega prenosa. Po mnenju ANGE je bil ukrep namenjen zmanjšanju deleža kabelskega prenosa, kljub močni konkurenci s satelitskimi in širokopasovnimi operaterji (IPTV) ter med različnimi operaterji znotraj kabelskega sektorja. Poleg tega je ANGA izpodbijala odprtost postopkov za izdajanje radiodifuznih in omrežnih dovoljenj. Glede dodeljevanja dovoljenj za radiodifuzijo je trdila, da je postopek dajal prednost tistim podjetjem, ki so že bila navzoča v analognem omrežju (ProSiebenSat.1 in skupini RTL), saj jim je dodelil celotne multiplekse, ki so se uporabljali tudi za prenos programov, ki jih analogno niso oddajala. Glede dodeljevanja omrežnih dovoljenj je dejala, da je bilo od začetka jasno, da bodo dovoljenje dobili javni izdajatelji televizijskega programa pri ARD in T-Systems. Trdila je, da so subvencije pomenile prednost za Deutsche Telekom, kar bi lahko izkrivilo konkurenco ne le v sektorju radiodifuzije, temveč tudi v sektorju elektronskih komunikacij, če bi Deutsche Telekom povezal ponudbo svoje odvisne družbe T-Systems s svojimi ponudbami širokopasovnih storitev za stranke. Na koncu je uveljavljala mnenje, da bi obstajale druge na trgu temelječe alternative za financiranje DVB-T prek kodiranja programov in zaračunavanja pristojbin uporabnikom. |
| --- | --- |

(48)

ANGA (Verband Privater Kabelnetzbetrieber e.V.), združenje zasebnih operaterjev kabelskih omrežij, je poudarila, da je finančna podpora za prenos DVB-T izkrivljala konkurenco med različnimi načini prenosa v škodo kabelskih operaterjev. Menila je, da je uvedba DVB-T že pripeljala do izgube strank za kabelske operaterje v zadevnih zveznih deželah. Selitev uporabnikov prizemnega prenosa med uporabnike kabelskega prenosa, do katere je prišlo po izklopu analogne prizemne televizije, je bila zelo omejena in še zdaleč ni nadomestila stalne izgube uporabnikov kabelskega prenosa. Po mnenju ANGE je bil ukrep namenjen zmanjšanju deleža kabelskega prenosa, kljub močni konkurenci s satelitskimi in širokopasovnimi operaterji (IPTV) ter med različnimi operaterji znotraj kabelskega sektorja. Poleg tega je ANGA izpodbijala odprtost postopkov za izdajanje radiodifuznih in omrežnih dovoljenj. Glede dodeljevanja dovoljenj za radiodifuzijo je trdila, da je postopek dajal prednost tistim podjetjem, ki so že bila navzoča v analognem omrežju (ProSiebenSat.1 in skupini RTL), saj jim je dodelil celotne multiplekse, ki so se uporabljali tudi za prenos programov, ki jih analogno niso oddajala. Glede dodeljevanja omrežnih dovoljenj je dejala, da je bilo od začetka jasno, da bodo dovoljenje dobili javni izdajatelji televizijskega programa pri ARD in T-Systems. Trdila je, da so subvencije pomenile prednost za Deutsche Telekom, kar bi lahko izkrivilo konkurenco ne le v sektorju radiodifuzije, temveč tudi v sektorju elektronskih komunikacij, če bi Deutsche Telekom povezal ponudbo svoje odvisne družbe T-Systems s svojimi ponudbami širokopasovnih storitev za stranke. Na koncu je uveljavljala mnenje, da bi obstajale druge na trgu temelječe alternative za financiranje DVB-T prek kodiranja programov in zaračunavanja pristojbin uporabnikom.

| (49) | Pripombe, ki jih je predložil ish (ish NRW GmbH), glavni širokopasovni kabelski operater v Severnem Porenju-Vestfaliji, so podobne pripombam ANGE in na splošno podpirajo mnenje Komisije, ki ga je ta izrazila v odločitvi o sprožitvi postopka. V svojih pripombah je ish trdil, da je utrpel precejšnje izgube strank (približno 500 000 v letu 2005) zaradi uvedbe DVB-T in predvsem zaradi „brezplačnega“ (subvencioniranega) sprejema DVB-T v primerjavi z uporabo kabelskega prenosa, ki temelji na naročnini (41). Omejeno povečanje števila strank po izklopu analognega prizemnega prenosa ni nadomestilo te izgube strank. Po mnenju družbe ish bi lahko število njenih strank stabilizirali le s precejšnjimi naložbami v posodobitev kabelske infrastrukture in obnovo strukture produkta. Družba je menila, da so bile subvencije namenjene ohranitvi tehnologije, katere gospodarska upravičenost je bila dvomljiva ter ki bi jo lahko financirali z drugimi sredstvi, kot so kodiranje in pristojbine uporabnikov. Podobno kot ANGA je tudi ish menil, da bi ukrep okrepil položaj družbe Deutsche Telekom na širokopasovnem trgu. Na koncu je ish menil, da je neposredna finančna podpora povečala prednost, ki so jo že tako imeli izdajatelji televizijskega programa, ki oddajajo prek prizemne platforme zaradi predpisov o obveznosti izvajanja prenosa iz člena 16(2) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije (Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen), ki je operaterje kabelskega omrežja zavezoval, da na svojem omrežju prenašajo tiste programe, ki so od LfM prejeli dovoljenje za prizemno radiodifuzijo. |
| --- | --- |

(49)

Pripombe, ki jih je predložil ish (ish NRW GmbH), glavni širokopasovni kabelski operater v Severnem Porenju-Vestfaliji, so podobne pripombam ANGE in na splošno podpirajo mnenje Komisije, ki ga je ta izrazila v odločitvi o sprožitvi postopka. V svojih pripombah je ish trdil, da je utrpel precejšnje izgube strank (približno 500 000 v letu 2005) zaradi uvedbe DVB-T in predvsem zaradi „brezplačnega“ (subvencioniranega) sprejema DVB-T v primerjavi z uporabo kabelskega prenosa, ki temelji na naročnini (41). Omejeno povečanje števila strank po izklopu analognega prizemnega prenosa ni nadomestilo te izgube strank. Po mnenju družbe ish bi lahko število njenih strank stabilizirali le s precejšnjimi naložbami v posodobitev kabelske infrastrukture in obnovo strukture produkta. Družba je menila, da so bile subvencije namenjene ohranitvi tehnologije, katere gospodarska upravičenost je bila dvomljiva ter ki bi jo lahko financirali z drugimi sredstvi, kot so kodiranje in pristojbine uporabnikov. Podobno kot ANGA je tudi ish menil, da bi ukrep okrepil položaj družbe Deutsche Telekom na širokopasovnem trgu. Na koncu je ish menil, da je neposredna finančna podpora povečala prednost, ki so jo že tako imeli izdajatelji televizijskega programa, ki oddajajo prek prizemne platforme zaradi predpisov o obveznosti izvajanja prenosa iz člena 16(2) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije (Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen), ki je operaterje kabelskega omrežja zavezoval, da na svojem omrežju prenašajo tiste programe, ki so od LfM prejeli dovoljenje za prizemno radiodifuzijo.

| (50) | Evropsko združenje satelitskih operaterjev (ESOA) je na splošno prav tako podprlo stališča, ki jih je izrazila Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka. Menilo je, da je finančna pomoč LfM izkrivila konkurenco med različnimi platformami prenosa. Načeloma je menilo, da bi morali biti posegi politike države članice za pospešitev preklopa pregledni in utemeljeni, nediskriminacijski in tehnološko nevtralni. Trdilo je, da je podpora prizemnemu prenosu prispevala k izključevanju drugih oblik prenosa s trga. Poudarilo je dejstvo, da so satelitski operaterji uvedli digitalen prenos prek satelita brez državne podpore, in opozorilo, da je imel ta način prenosa, kljub precejšnjim naložbam, potrebnim za delovanje satelitov, številne prednosti pred prizemnim prenosom (na primer velik in celosten doseg, brez visokih infrastrukturnih stroškov). |
| --- | --- |

(50)

Evropsko združenje satelitskih operaterjev (ESOA) je na splošno prav tako podprlo stališča, ki jih je izrazila Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka. Menilo je, da je finančna pomoč LfM izkrivila konkurenco med različnimi platformami prenosa. Načeloma je menilo, da bi morali biti posegi politike države članice za pospešitev preklopa pregledni in utemeljeni, nediskriminacijski in tehnološko nevtralni. Trdilo je, da je podpora prizemnemu prenosu prispevala k izključevanju drugih oblik prenosa s trga. Poudarilo je dejstvo, da so satelitski operaterji uvedli digitalen prenos prek satelita brez državne podpore, in opozorilo, da je imel ta način prenosa, kljub precejšnjim naložbam, potrebnim za delovanje satelitov, številne prednosti pred prizemnim prenosom (na primer velik in celosten doseg, brez visokih infrastrukturnih stroškov).

V.   PRIPOMBE ZVEZNE REPUBLIKE NEMČIJE

| (51) | Nemčija meni, da ukrep ne pomeni državne pomoči. Poleg tega pa zavzema stališče, da bi bila ob ugotovitvi navzočnosti pomoči ta združljiva s skupnim trgom. Poleg posebnih pripomb o razvrstitvi in združljivosti ukrepa uveljavljajo pisne pripombe splošne argumente glede politike Komisije in pristojnosti v skladu s pravili državne pomoči. |
| --- | --- |

(51)

Nemčija meni, da ukrep ne pomeni državne pomoči. Poleg tega pa zavzema stališče, da bi bila ob ugotovitvi navzočnosti pomoči ta združljiva s skupnim trgom. Poleg posebnih pripomb o razvrstitvi in združljivosti ukrepa uveljavljajo pisne pripombe splošne argumente glede politike Komisije in pristojnosti v skladu s pravili državne pomoči.

| (52) | Nemčija načeloma meni, da Komisija nima pravice posegati v strateško odločitev zvezne vlade in zveznih dežel, da ohranijo prizemno platformo in jo digitalizirajo. Poleg tega meni, da Komisija nima pravice namesto organov držav članic ocenjevati, ali bi bili morebiti drugi ukrepi ustreznejši. Prav tako meni, da zahteva po tehnološki nevtralnosti ni ustrezno merilo za oceno združljivosti ukrepa pomoči na področju digitalne televizije. Poleg tega dvomi, da sta stališče Komisije in dolžina preiskave obravnavanega ukrepa v skladu z njenimi napovedanimi prizadevanji v podporo digitalizaciji. Pripombe izražajo mnenje, da pri odločanju Komisije manjka doslednost predvsem glede ocenjevanja razlogov za združljivost. Po mnenju Nemčije napotki iz končne odločitve o ukrepu v Berlin-Brandenburgu ne veljajo za trenutni primer in organom ne bi zagotovili dovolj kazalnikov za združljive ukrepe, ki bi pomagali ohraniti prizemno platformo. |
| --- | --- |

(52)

Nemčija načeloma meni, da Komisija nima pravice posegati v strateško odločitev zvezne vlade in zveznih dežel, da ohranijo prizemno platformo in jo digitalizirajo. Poleg tega meni, da Komisija nima pravice namesto organov držav članic ocenjevati, ali bi bili morebiti drugi ukrepi ustreznejši. Prav tako meni, da zahteva po tehnološki nevtralnosti ni ustrezno merilo za oceno združljivosti ukrepa pomoči na področju digitalne televizije. Poleg tega dvomi, da sta stališče Komisije in dolžina preiskave obravnavanega ukrepa v skladu z njenimi napovedanimi prizadevanji v podporo digitalizaciji. Pripombe izražajo mnenje, da pri odločanju Komisije manjka doslednost predvsem glede ocenjevanja razlogov za združljivost. Po mnenju Nemčije napotki iz končne odločitve o ukrepu v Berlin-Brandenburgu ne veljajo za trenutni primer in organom ne bi zagotovili dovolj kazalnikov za združljive ukrepe, ki bi pomagali ohraniti prizemno platformo.

| (53) | Glede razvrstitve obravnavanega ukrepa nemški organi vedno znova poudarjajo, da predvidena plačila pomenijo nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena in da so izpolnjena merila iz zadeve Altmark. Hkrati menijo, da ukrep ne izkrivlja konkurence niti med izdajatelji televizijskega programa niti med različnimi platformami prenosa. Poudarjajo, da so bili postopki za dodelitev dovoljenj za radiodifuzijo s strani LfM in omrežnih dovoljenj s strani RegTP pregledni ter popolnoma skladni z veljavnimi nacionalnimi zahtevami. Kljub dejstvu, da financiranje ni bilo omenjeno v objavi razpisa glede dodelitve dovoljenj za radiodifuzijo, ki je temeljil na splošnem sporazumu z dne 20. oktobra 2003, nemški organi menijo, da so prosilci vedeli za predvideni ukrep financiranja. |
| --- | --- |

(53)

Glede razvrstitve obravnavanega ukrepa nemški organi vedno znova poudarjajo, da predvidena plačila pomenijo nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena in da so izpolnjena merila iz zadeve Altmark. Hkrati menijo, da ukrep ne izkrivlja konkurence niti med izdajatelji televizijskega programa niti med različnimi platformami prenosa. Poudarjajo, da so bili postopki za dodelitev dovoljenj za radiodifuzijo s strani LfM in omrežnih dovoljenj s strani RegTP pregledni ter popolnoma skladni z veljavnimi nacionalnimi zahtevami. Kljub dejstvu, da financiranje ni bilo omenjeno v objavi razpisa glede dodelitve dovoljenj za radiodifuzijo, ki je temeljil na splošnem sporazumu z dne 20. oktobra 2003, nemški organi menijo, da so prosilci vedeli za predvideni ukrep financiranja.

| (54) | V odgovoru na pripombe, prejete od kabelske panoge, so nemški organi podvomili o domnevni izgubi strank kabelskih operaterjev in izpodbijali podatke, ki jih je predložil ish. Menijo, da, čeprav se je zmanjšalo število kabelskih uporabnikov, to ni nujno posledica uvedbe DVB-T. Uveljavljajo mnenje, da so bila širokopasovna televizijska kabelska omrežja razvita v osemdesetih letih prejšnjega stoletja z državno podporo in da je kabelski prenos do zdaj tudi imel koristi od regulativnih prednosti (v skladu z Odlokom o dodatnih stroških najema (Mietnebenkostenverordnung)). Poleg tega organi trdijo, da je njihov splošni pristop tehnološko nevtralen in da bi bili po potrebi pripravljeni podpreti tudi digitalizacijo kabelskega prenosa. |
| --- | --- |

(54)

V odgovoru na pripombe, prejete od kabelske panoge, so nemški organi podvomili o domnevni izgubi strank kabelskih operaterjev in izpodbijali podatke, ki jih je predložil ish. Menijo, da, čeprav se je zmanjšalo število kabelskih uporabnikov, to ni nujno posledica uvedbe DVB-T. Uveljavljajo mnenje, da so bila širokopasovna televizijska kabelska omrežja razvita v osemdesetih letih prejšnjega stoletja z državno podporo in da je kabelski prenos do zdaj tudi imel koristi od regulativnih prednosti (v skladu z Odlokom o dodatnih stroških najema (Mietnebenkostenverordnung)). Poleg tega organi trdijo, da je njihov splošni pristop tehnološko nevtralen in da bi bili po potrebi pripravljeni podpreti tudi digitalizacijo kabelskega prenosa.

| (55) | Glede na visoka tržna deleža kabelske in satelitske platforme menijo, da ni nobenega tveganja, da bi DVB-T odtegnil izdajatelje televizijskega programa od teh platform ali vplival na izbiro potrošnikov. Menijo, da ukrep ne bi vplival na njihov položaj na trgu, temveč bi prej pozitivno pritisnil na konkurenco kabelskih in satelitskih operaterjev ter s tem pospešil tudi digitalizacijo teh dveh platform. Hkrati je v pripombah izražen tudi dvom, ali kabelski, satelitski in prizemni prenosi spadajo na isti trg glede na tehnološke razlike in stroške preklopa z enega načina prenosa na drugega. Po mnenju nemških organov prizemna televizija ni neposredna tekmica, temveč predvsem dopolnilo satelitskemu in kabelskemu prenosu. |
| --- | --- |

(55)

Glede na visoka tržna deleža kabelske in satelitske platforme menijo, da ni nobenega tveganja, da bi DVB-T odtegnil izdajatelje televizijskega programa od teh platform ali vplival na izbiro potrošnikov. Menijo, da ukrep ne bi vplival na njihov položaj na trgu, temveč bi prej pozitivno pritisnil na konkurenco kabelskih in satelitskih operaterjev ter s tem pospešil tudi digitalizacijo teh dveh platform. Hkrati je v pripombah izražen tudi dvom, ali kabelski, satelitski in prizemni prenosi spadajo na isti trg glede na tehnološke razlike in stroške preklopa z enega načina prenosa na drugega. Po mnenju nemških organov prizemna televizija ni neposredna tekmica, temveč predvsem dopolnilo satelitskemu in kabelskemu prenosu.

| (56) | Nemški organi menijo, da ukrep ne zagotavlja neposredne koristi omrežnemu operaterju T-Systems. Menijo, da morebitne prednosti, ki izhaja iz financiranja omrežnega operaterja, ni mogoče niti dokazati, niti količinsko opredeliti in da ne zadošča za mnenje, da je T-Systems posredni prejemnik v skladu s pravili o državni pomoči. Ugotavljajo, da zagotovljena uporaba omrežja ne izhaja iz ukrepa, temveč iz izdaje dovoljenj za radiodifuzijo. Poleg tega menijo, da ni nujno, da družbi T-Systems omogoča zaračunavanje višjih pristojbin in doseganje višjih prihodkov. Glede učinka ukrepa na trgovino med državami članicami nemški organi menijo, da samo dejstvo, da so izdajatelji televizijskega programa in omrežni operaterji v mednarodni konkurenci, ne zadošča za ugotovitev o prizadetosti trgovine v Skupnosti. |
| --- | --- |

(56)

Nemški organi menijo, da ukrep ne zagotavlja neposredne koristi omrežnemu operaterju T-Systems. Menijo, da morebitne prednosti, ki izhaja iz financiranja omrežnega operaterja, ni mogoče niti dokazati, niti količinsko opredeliti in da ne zadošča za mnenje, da je T-Systems posredni prejemnik v skladu s pravili o državni pomoči. Ugotavljajo, da zagotovljena uporaba omrežja ne izhaja iz ukrepa, temveč iz izdaje dovoljenj za radiodifuzijo. Poleg tega menijo, da ni nujno, da družbi T-Systems omogoča zaračunavanje višjih pristojbin in doseganje višjih prihodkov. Glede učinka ukrepa na trgovino med državami članicami nemški organi menijo, da samo dejstvo, da so izdajatelji televizijskega programa in omrežni operaterji v mednarodni konkurenci, ne zadošča za ugotovitev o prizadetosti trgovine v Skupnosti.

| (57) | Čeprav bi ukrep obveljal za državno pomoč, nemški organi menijo, da bi moral biti razglašen za združljivega s skupnim trgom v skladu s členom 86(2), 87(3)(c) ali (b) Pogodbe ES. Ponavljajo mnenje, da je uvedba digitalne prizemne televizije storitev splošnega gospodarskega pomena. Po njihovem mnenju je bila ta storitev zaupana komercialnim izdajateljem televizijskega programa z dodelitvijo zmogljivosti prenosa DVB-T. |
| --- | --- |

(57)

Čeprav bi ukrep obveljal za državno pomoč, nemški organi menijo, da bi moral biti razglašen za združljivega s skupnim trgom v skladu s členom 86(2), 87(3)(c) ali (b) Pogodbe ES. Ponavljajo mnenje, da je uvedba digitalne prizemne televizije storitev splošnega gospodarskega pomena. Po njihovem mnenju je bila ta storitev zaupana komercialnim izdajateljem televizijskega programa z dodelitvijo zmogljivosti prenosa DVB-T.

| (58) | Poleg tega nemški organi glede člena 87(3)(c) Pogodbe ES trdijo, da Komisija ni ustrezno pretehtala pozitivnih vidikov uvedbe DVB-T. Komisija predvsem ni upoštevala prispevka DVB-T k pluralnosti medijev, primernosti prizemne platforme za prenos regionalnih in lokalnih programov, inovacijskega potenciala DVB-T (predvsem za mobilni sprejem) ter prispevka ukrepa k zagotavljanju pokritja DVB-T na podeželskih in odročnih območjih. Poleg tega Komisija ni upoštevala učinkovitosti, ki jo je dosegel LfM s spodbujanjem hitrega preklopa in usklajevanjem tega procesa z zveznimi deželami severne Nemčije. Po njihovem mnenju dejstvo, da se na drugih območjih Severnega Porenja-Vestfalije DVB-T uvaja brez sodelovanja komercialnih izdajateljev televizijskega programa, kaže, da zasebni operaterji niso zainteresirani za sodelovanje pri tej platformi brez dodatnih spodbud. Na splošno menijo, da je ukrep združljiv s Sporočilom Komisije o prehodu z analogne na digitalno radiodifuzijo („Sporočilo o preklopu“) (42). Prepričani so, da finančna sredstva obravnavajo težave, ki jih je ugotovila Komisija, in deloma nadomeščajo precejšnje kratkoročne stroške preklopa, prav tako navedene v Sporočilu. |
| --- | --- |

(58)

Poleg tega nemški organi glede člena 87(3)(c) Pogodbe ES trdijo, da Komisija ni ustrezno pretehtala pozitivnih vidikov uvedbe DVB-T. Komisija predvsem ni upoštevala prispevka DVB-T k pluralnosti medijev, primernosti prizemne platforme za prenos regionalnih in lokalnih programov, inovacijskega potenciala DVB-T (predvsem za mobilni sprejem) ter prispevka ukrepa k zagotavljanju pokritja DVB-T na podeželskih in odročnih območjih. Poleg tega Komisija ni upoštevala učinkovitosti, ki jo je dosegel LfM s spodbujanjem hitrega preklopa in usklajevanjem tega procesa z zveznimi deželami severne Nemčije. Po njihovem mnenju dejstvo, da se na drugih območjih Severnega Porenja-Vestfalije DVB-T uvaja brez sodelovanja komercialnih izdajateljev televizijskega programa, kaže, da zasebni operaterji niso zainteresirani za sodelovanje pri tej platformi brez dodatnih spodbud. Na splošno menijo, da je ukrep združljiv s Sporočilom Komisije o prehodu z analogne na digitalno radiodifuzijo („Sporočilo o preklopu“) (42). Prepričani so, da finančna sredstva obravnavajo težave, ki jih je ugotovila Komisija, in deloma nadomeščajo precejšnje kratkoročne stroške preklopa, prav tako navedene v Sporočilu.

| (59) | Poleg tega nemški organi menijo, da bi morala Komisija preučiti tudi združljivost ukrepa glede na člen 87(3)(b) Pogodbe ES. Po njihovem mnenju gre pri ukrepu za pomemben projekt skupnega evropskega interesa. Menijo, da to izhaja tudi iz Sporočila o preklopu in širokega razpona gospodarskih, socialnih in političnih koristi, povezanih z digitalizacijo. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega nemški organi menijo, da bi morala Komisija preučiti tudi združljivost ukrepa glede na člen 87(3)(b) Pogodbe ES. Po njihovem mnenju gre pri ukrepu za pomemben projekt skupnega evropskega interesa. Menijo, da to izhaja tudi iz Sporočila o preklopu in širokega razpona gospodarskih, socialnih in političnih koristi, povezanih z digitalizacijo.

VI.   OCENA UKREPA

1.   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V SKLADU S ČLENOM 87(1) POGODBE ES

| (60) | Komisija je preučila, ali bi bil lahko ukrep opredeljen kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ki določa, da „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, oziroma kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. V skladu s tem bo ukrep opredeljen kot državna pomoč, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (a) ukrep mora biti odobren iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi; (b) zagotavljati mora gospodarsko prednost za podjetja; (c) prednost mora biti selektivna in izkrivljati konkurenco oziroma pomeniti nevarnost izkrivljanja konkurence in (d) ukrep mora vplivati na trgovino znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je preučila, ali bi bil lahko ukrep opredeljen kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ki določa, da „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, oziroma kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. V skladu s tem bo ukrep opredeljen kot državna pomoč, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (a) ukrep mora biti odobren iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi; (b) zagotavljati mora gospodarsko prednost za podjetja; (c) prednost mora biti selektivna in izkrivljati konkurenco oziroma pomeniti nevarnost izkrivljanja konkurence in (d) ukrep mora vplivati na trgovino znotraj Skupnosti.

1.1   UKREP, KI JE ODOBREN IZ DRŽAVNIH SREDSTEV IN GA JE MOGOČE PRIPISATI DRŽAVI

| (61) | V skladu z uveljavljeno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti morajo biti prednosti, če naj bi bile opredeljene kot pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, prvič odobrene neposredno ali posredno iz državnih sredstev in drugič pripisljive državi (43). Razlikovanje med pomočjo, ki jo odobri država, in pomočjo, odobreno iz državnih sredstev, je namenjeno temu, da se v definicijo pomoči poleg pomoči, ki jo neposredno odobri država, vključi tudi pomoč, ki jo odobrijo javni ali zasebni organi, ki jih je imenovala ali ustanovila država (44). Zakonodaja Skupnosti ne more dovoliti, da bi pravila o državni pomoči zaobšli samo z oblikovanjem avtonomnih ustanov, pristojnih za dodeljevanje pomoči (45). |
| --- | --- |

(61)

V skladu z uveljavljeno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti morajo biti prednosti, če naj bi bile opredeljene kot pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, prvič odobrene neposredno ali posredno iz državnih sredstev in drugič pripisljive državi (43). Razlikovanje med pomočjo, ki jo odobri država, in pomočjo, odobreno iz državnih sredstev, je namenjeno temu, da se v definicijo pomoči poleg pomoči, ki jo neposredno odobri država, vključi tudi pomoč, ki jo odobrijo javni ali zasebni organi, ki jih je imenovala ali ustanovila država (44). Zakonodaja Skupnosti ne more dovoliti, da bi pravila o državni pomoči zaobšli samo z oblikovanjem avtonomnih ustanov, pristojnih za dodeljevanje pomoči (45).

| (62) | Med postopkom so nemški organi uveljavljali mnenje, da sredstva niso bila dodeljena iz državnih virov, ker so bila financirana iz naročnin, zbranih od posameznih televizijskih gledalcev, in tako ukrep ni pomenil bremena za državni proračun. Po njihovem mnenju to sledi iz sodb Sodišča v zadevah PreussenElektra
   (46), Sloman Neptun
   (47) in Pearle in drugi
   (48). |
| --- | --- |

(62)

Med postopkom so nemški organi uveljavljali mnenje, da sredstva niso bila dodeljena iz državnih virov, ker so bila financirana iz naročnin, zbranih od posameznih televizijskih gledalcev, in tako ukrep ni pomenil bremena za državni proračun. Po njihovem mnenju to sledi iz sodb Sodišča v zadevah PreussenElektra
   (46), Sloman Neptun
   (47) in Pearle in drugi
   (48).

| (63) | Nemški organi niso ugovarjali, da je LfM javni organ, ustanovljen s strani države, ki opravlja javne naloge, in da se finančna sredstva dodeljujejo iz njegovega proračuna. LfM je javni organ, ustanovljen po Zakonu o medijih Severnega Porenja-Vestfalije. Zakon opredeljuje organizacijsko strukturo LfM ter mu poverja širok razpon javnih nalog na področju radiodifuzije in upravljanja frekvenc. Za LfM je podrejen pravnemu nadzoru zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija (49), njegov proračun pa nadzoruje Računsko sodišče te zvezne dežele (50). Javna naloga, ki je pomembna za ta primer, to je pospeševanje tehnične infrastrukture za radiodifuzijo in projektov za nove tehnologije radiodifuznega prenosa, je določena v nacionalnem Meddeželnem sporazumu o radiodifuziji (51). Glede digitalnega preklopa Zakon o medijih Severnega Porenja-Vestfalije izrecneje določa, da mora LfM podpirati in usmerjati preklop z analognega na digitalni prenos (52). Tako LfM velja za javni organ, ki ga je ustanovila država zaradi splošnega interesa. |
| --- | --- |

(63)

Nemški organi niso ugovarjali, da je LfM javni organ, ustanovljen s strani države, ki opravlja javne naloge, in da se finančna sredstva dodeljujejo iz njegovega proračuna. LfM je javni organ, ustanovljen po Zakonu o medijih Severnega Porenja-Vestfalije. Zakon opredeljuje organizacijsko strukturo LfM ter mu poverja širok razpon javnih nalog na področju radiodifuzije in upravljanja frekvenc. Za LfM je podrejen pravnemu nadzoru zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija (49), njegov proračun pa nadzoruje Računsko sodišče te zvezne dežele (50). Javna naloga, ki je pomembna za ta primer, to je pospeševanje tehnične infrastrukture za radiodifuzijo in projektov za nove tehnologije radiodifuznega prenosa, je določena v nacionalnem Meddeželnem sporazumu o radiodifuziji (51). Glede digitalnega preklopa Zakon o medijih Severnega Porenja-Vestfalije izrecneje določa, da mora LfM podpirati in usmerjati preklop z analognega na digitalni prenos (52). Tako LfM velja za javni organ, ki ga je ustanovila država zaradi splošnega interesa.

| (64) | Jasno je, da financiranje, načrtovano v skladu z obravnavanim ukrepom, pomeni breme za proračun LfM. Dejstvo, da proračunska sredstva LfM izhajajo iz naročnin, zbranih od zasebnih gospodinjstev, ne preprečuje uvrstitve proračunskih sredstev LfM med državna sredstva. Dejstvo, da so subvencije dodeljene iz proračuna javnega organa, samo po sebi zadošča za sklepanje, da so vpletena državna sredstva. Poleg tega je naročnina obvezna dajatev, naložena lastnikom radijskih/televizijskih sprejemnikov, pobiranje naročnine pa poteka po postopkih, podobnih postopkom pri pobiranju davkov. O višini naročnine skupaj odločajo zvezne dežele, določena pa je v ustreznih pravnih aktih. Delež naročnin, ki se steče v LfM, je opredeljen v Meddeželnem sporazumu o radiodifuziji, Meddeželnem sporazumu o financiranju radiodifuzije in Zakonu o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, kot je opisano v uvodni izjavi 32. Tako so naročnine obvezne dajatve, ki so pod javnim nadzorom in pomenijo državna sredstva (53). |
| --- | --- |

(64)

Jasno je, da financiranje, načrtovano v skladu z obravnavanim ukrepom, pomeni breme za proračun LfM. Dejstvo, da proračunska sredstva LfM izhajajo iz naročnin, zbranih od zasebnih gospodinjstev, ne preprečuje uvrstitve proračunskih sredstev LfM med državna sredstva. Dejstvo, da so subvencije dodeljene iz proračuna javnega organa, samo po sebi zadošča za sklepanje, da so vpletena državna sredstva. Poleg tega je naročnina obvezna dajatev, naložena lastnikom radijskih/televizijskih sprejemnikov, pobiranje naročnine pa poteka po postopkih, podobnih postopkom pri pobiranju davkov. O višini naročnine skupaj odločajo zvezne dežele, določena pa je v ustreznih pravnih aktih. Delež naročnin, ki se steče v LfM, je opredeljen v Meddeželnem sporazumu o radiodifuziji, Meddeželnem sporazumu o financiranju radiodifuzije in Zakonu o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, kot je opisano v uvodni izjavi 32. Tako so naročnine obvezne dajatve, ki so pod javnim nadzorom in pomenijo državna sredstva (53).

| (65) | Na podlagi zgornjega in v skladu z uveljavljeno sodno prakso o davkom podobnih dajatvah (54) Komisija meni, da je obravnavani ukrep dodeljen iz državnih virov. Ta ugotovitev je skladna s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti, na katero se sklicujejo nemški organi. Primeri, na katere se sklicujejo nemški organi, so zadevali različne vrste ukrepa, ki niso vključevale prednosti, dodeljene iz proračuna javnih organov. |
| --- | --- |

(65)

Na podlagi zgornjega in v skladu z uveljavljeno sodno prakso o davkom podobnih dajatvah (54) Komisija meni, da je obravnavani ukrep dodeljen iz državnih virov. Ta ugotovitev je skladna s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti, na katero se sklicujejo nemški organi. Primeri, na katere se sklicujejo nemški organi, so zadevali različne vrste ukrepa, ki niso vključevale prednosti, dodeljene iz proračuna javnih organov.

| (66) | Nadalje so nemški organi zagovarjali stališče, da obravnavanega ukrepa ni bilo mogoče pripisati državi. S sklicevanjem na Stardust Marine
   (55) ter Pearle in drugi
   (56) so menili, da dejstvo, da je bil LfM javni organ pod nadzorom države, samo po sebi ni pomenilo, da je bilo ukrep mogoče pripisati državi. Trdili so, da glede na neodvisnost LfM v skladu z nemško zakonodajo („Staatsferne der LfM“) država ni imela nobenega vpliva na ukrep. |
| --- | --- |

(66)

Nadalje so nemški organi zagovarjali stališče, da obravnavanega ukrepa ni bilo mogoče pripisati državi. S sklicevanjem na Stardust Marine
   (55) ter Pearle in drugi
   (56) so menili, da dejstvo, da je bil LfM javni organ pod nadzorom države, samo po sebi ni pomenilo, da je bilo ukrep mogoče pripisati državi. Trdili so, da glede na neodvisnost LfM v skladu z nemško zakonodajo („Staatsferne der LfM“) država ni imela nobenega vpliva na ukrep.

| (67) | Komisija meni, da neodvisnost LfM v skladu z nemškim zakonom ne preprečuje, da bi zadevni ukrep obravnavali kot pripisljivega državi z vidika uporabe pravil o državni pomoči. Informacije, ki so jih predložili nemški organi, kažejo, da LfM dodeljuje ukrep v okviru svojih javnih nalog, kot so opredeljene v Meddeželnem sporazumu o radiodifuziji in Zakonu o medijih Severnega Porenja-Vestfalije. Čeprav določbe zagotavljajo LfM določeno stopnjo avtonomije zaradi varovanja neodvisnosti radiodifuzije, določajo omejeno diskrecijo glede uporabe njegovih proračunskih sredstev. |
| --- | --- |

(67)

Komisija meni, da neodvisnost LfM v skladu z nemškim zakonom ne preprečuje, da bi zadevni ukrep obravnavali kot pripisljivega državi z vidika uporabe pravil o državni pomoči. Informacije, ki so jih predložili nemški organi, kažejo, da LfM dodeljuje ukrep v okviru svojih javnih nalog, kot so opredeljene v Meddeželnem sporazumu o radiodifuziji in Zakonu o medijih Severnega Porenja-Vestfalije. Čeprav določbe zagotavljajo LfM določeno stopnjo avtonomije zaradi varovanja neodvisnosti radiodifuzije, določajo omejeno diskrecijo glede uporabe njegovih proračunskih sredstev.

| (68) | Ne glede na avtonomnost LfM gre – kot je navedeno zgoraj – za javni organ, čigar dejavnosti so jasno usmerjene z javno-političnimi premisleki. Za predvideno dodelitev nepovratnih subvencij komercialnim izdajateljem televizijskega programa v skladu z obravnavanim ukrepom brez neposredne gospodarske koristi za LfM ne more veljati, da jo poganjajo komercialni premisleki. Po mnenju Komisije te okoliščine dokazujejo, da je finančna sredstva, ki jih dodeli LfM, mogoče pripisati državi. Zadeve Sodišča Evropskih skupnosti, na katere se sklicujejo nemški organi, zadevajo drugačne situacije (dajatve, pobrane v čisto komercialni namen, v zadevi Pearle in drugi in javna podjetja, ki izvajajo komercialne dejavnosti, v zadevi Stardust Marine) in ne podpirajo mnenja nemških organov. |
| --- | --- |

(68)

Ne glede na avtonomnost LfM gre – kot je navedeno zgoraj – za javni organ, čigar dejavnosti so jasno usmerjene z javno-političnimi premisleki. Za predvideno dodelitev nepovratnih subvencij komercialnim izdajateljem televizijskega programa v skladu z obravnavanim ukrepom brez neposredne gospodarske koristi za LfM ne more veljati, da jo poganjajo komercialni premisleki. Po mnenju Komisije te okoliščine dokazujejo, da je finančna sredstva, ki jih dodeli LfM, mogoče pripisati državi. Zadeve Sodišča Evropskih skupnosti, na katere se sklicujejo nemški organi, zadevajo drugačne situacije (dajatve, pobrane v čisto komercialni namen, v zadevi Pearle in drugi in javna podjetja, ki izvajajo komercialne dejavnosti, v zadevi Stardust Marine) in ne podpirajo mnenja nemških organov.

| (69) | Glede na zgornje premisleke Komisija meni, da je obravnavani ukrep dodeljen iz državnih virov in ga je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(69)

Glede na zgornje premisleke Komisija meni, da je obravnavani ukrep dodeljen iz državnih virov in ga je mogoče pripisati državi.

1.2   GOSPODARSKA PREDNOST ZA PODJETJA

| (70) | Da bi ukrep opredelili kot državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES, mora ta zagotavljati gospodarsko prednost enemu ali več podjetjem. V odločitvi za sprožitev postopka je Komisija zavzela predhodno stališče, da je bilo videti, da ukrep daje prednost komercialnim izdajateljem televizijskega programa, ki so prejeli sredstva kot neposredni prejemniki, in da bi lahko tudi posredno koristil operaterju omrežja DVB-T za komercialne izdajatelje televizijskega programa, družbi T-Systems. V svojih ugotovitvah so nemški organi zagovarjali mnenje, da ukrep ni zagotovil niti neposredne prednosti komercialnim izdajateljem televizijskega programa, niti posredne prednosti omrežnemu operaterju. |
| --- | --- |

(70)

Da bi ukrep opredelili kot državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES, mora ta zagotavljati gospodarsko prednost enemu ali več podjetjem. V odločitvi za sprožitev postopka je Komisija zavzela predhodno stališče, da je bilo videti, da ukrep daje prednost komercialnim izdajateljem televizijskega programa, ki so prejeli sredstva kot neposredni prejemniki, in da bi lahko tudi posredno koristil operaterju omrežja DVB-T za komercialne izdajatelje televizijskega programa, družbi T-Systems. V svojih ugotovitvah so nemški organi zagovarjali mnenje, da ukrep ni zagotovil niti neposredne prednosti komercialnim izdajateljem televizijskega programa, niti posredne prednosti omrežnemu operaterju.

| (71) | Nemški organi menijo, da financiranje ne pomeni gospodarske prednosti za komercialne izdajatelje televizijskega programa, ki prejemajo sredstva v skladu z ukrepom. Prvič, trdijo, da financiranje ne pomeni prednosti, ker je za izdajatelje televizijskega programa samo nadomestilo za gospodarska tveganja, ki so posledica njihovega sodelovanja v DVB-T. Drugič, trdijo, da ukrep pokriva le „dodatne stroške“ digitalne prizemne radiodifuzije v primerjavi z analognim načinom. |
| --- | --- |

(71)

Nemški organi menijo, da financiranje ne pomeni gospodarske prednosti za komercialne izdajatelje televizijskega programa, ki prejemajo sredstva v skladu z ukrepom. Prvič, trdijo, da financiranje ne pomeni prednosti, ker je za izdajatelje televizijskega programa samo nadomestilo za gospodarska tveganja, ki so posledica njihovega sodelovanja v DVB-T. Drugič, trdijo, da ukrep pokriva le „dodatne stroške“ digitalne prizemne radiodifuzije v primerjavi z analognim načinom.

| (72) | Informacije, ki so jih predložili nemški organi, kažejo, da ukrep subvencionira pristojbine za prenos, ki jih komercialni izdajatelji televizijskega programa plačujejo omrežnemu operaterju. Ti stroški so del komercialnega poslovanja izdajateljev televizijskega programa. S pokritjem dela teh pristojbin ukrep izdajatelje televizijskega programa razbremeni stroškov, ki so del njihovih običajnih obratovalnih stroškov. Zato Komisija meni, da predvidena javna sredstva pomenijo gospodarsko prednost za prejemnike, ne glede na to, ali so namenjena nadomestitvi „gospodarskih tveganj“ ali domnevnih „dodatnih stroškov“. |
| --- | --- |

(72)

Informacije, ki so jih predložili nemški organi, kažejo, da ukrep subvencionira pristojbine za prenos, ki jih komercialni izdajatelji televizijskega programa plačujejo omrežnemu operaterju. Ti stroški so del komercialnega poslovanja izdajateljev televizijskega programa. S pokritjem dela teh pristojbin ukrep izdajatelje televizijskega programa razbremeni stroškov, ki so del njihovih običajnih obratovalnih stroškov. Zato Komisija meni, da predvidena javna sredstva pomenijo gospodarsko prednost za prejemnike, ne glede na to, ali so namenjena nadomestitvi „gospodarskih tveganj“ ali domnevnih „dodatnih stroškov“.

| (73) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da, v nasprotju z argumentom, ki so ga predložili nemški organi, za ukrep ne more veljati, da pokriva dejanske „dodatne stroške“ izdajateljev televizijskega programa v odnosu do DVB-T. Ta argument po eni strani ni bil utemeljen glede tistih izdajateljev televizijskega programa, ki predhodno niso bili navzoči na analogni prizemni platformi in zato niso imeli stroškov z analognim prizemnim prenosom v Severnem Porenju-Vestfaliji. V njihovem primeru ni bilo opravljene nobene primerjave in nemški organi niso predložili nobene utemeljitve za delež pristojbin za prenos, ki ga zajema ukrep. |
| --- | --- |

(73)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da, v nasprotju z argumentom, ki so ga predložili nemški organi, za ukrep ne more veljati, da pokriva dejanske „dodatne stroške“ izdajateljev televizijskega programa v odnosu do DVB-T. Ta argument po eni strani ni bil utemeljen glede tistih izdajateljev televizijskega programa, ki predhodno niso bili navzoči na analogni prizemni platformi in zato niso imeli stroškov z analognim prizemnim prenosom v Severnem Porenju-Vestfaliji. V njihovem primeru ni bilo opravljene nobene primerjave in nemški organi niso predložili nobene utemeljitve za delež pristojbin za prenos, ki ga zajema ukrep.

| (74) | Poleg tega v primeru tistih komercialnih izdajateljev televizijskega programa, ki so predhodno bili navzoči na analogni prizemni platformi, za obračunsko metodo, ki so jo uporabili nemški organi, ne more veljati, da izraža dejanske dodatne stroške, povezane s preklopom na digitalni prizemni prenos. Primerjano po programskih kanalih so pristojbine za prenos dejansko nižje za DVB-T kot v analognem načinu. Domnevni „dodatni stroški“ izhajajo samo iz povečanja števila kanalov, ki jih prenašajo ti izdajatelji televizijskega programa (glede pregleda višine pristojbin za prenos v Severnem Porenju-Vestfaliji in načrtovanih subvencij glej tabelo 4).
  Tabela 4
  Pregled stroškov prenosa na programski kanal in načrtovane javne podpore v Severnem Porenju-Vestfaliji (v EUR)










  Izdajatelji televizijskega programa/programski kanali | Letne pristojbine za prenos | Skupna razlika med stroški digitalnega/analognega prenosa na leto (57) | Povprečna načrtovana državna podpora na leto (58) | Povprečna intenzivnost pomoči |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| analogno (59) | digitalno (60) |
| RTL | 1 351 640 | 675 000 | – 676 640 | | |
| VOX | 783 663 | 675 000 | – 108 663 | | |
| RTL2 | nu | 675 000 | 675 000 | | |
| SUPER RTL | nu | 675 000 | 675 000 | | |
| Skupaj RTL | 2 135 303 | 2 700 000 | 564 697 | 0 | 0 |
| SAT 1 | 722 789 | 675 000 | –47 789 | | |
| Pro 7 | nu | 675 000 | 675 000 | | |
| N 24 | nu | 675 000 | 675 000 | | |
| Kabel 1 | nu | 675 000 | 675 000 | | |
| Skupaj P7Sat1 | 722 789 | 2 700 000 | 1 977 211 | 550 000 | 28 % |
| TerraNova | nu | 675 000 | nu | 202 500 | 30 % |
| Eurosport | nu | 675 000 | nu | 202 500 | 30 % |
| CNN | nu | 675 000 | nu | 202 500 | 30 % |
| VIVA | nu | 675 000 | nu | 202 500 | 30 % |

(74)

Poleg tega v primeru tistih komercialnih izdajateljev televizijskega programa, ki so predhodno bili navzoči na analogni prizemni platformi, za obračunsko metodo, ki so jo uporabili nemški organi, ne more veljati, da izraža dejanske dodatne stroške, povezane s preklopom na digitalni prizemni prenos. Primerjano po programskih kanalih so pristojbine za prenos dejansko nižje za DVB-T kot v analognem načinu. Domnevni „dodatni stroški“ izhajajo samo iz povečanja števila kanalov, ki jih prenašajo ti izdajatelji televizijskega programa (glede pregleda višine pristojbin za prenos v Severnem Porenju-Vestfaliji in načrtovanih subvencij glej tabelo 4).

Tabela 4

Pregled stroškov prenosa na programski kanal in načrtovane javne podpore v Severnem Porenju-Vestfaliji (v EUR)

Izdajatelji televizijskega programa/programski kanali

Letne pristojbine za prenos

Skupna razlika med stroški digitalnega/analognega prenosa na leto (57)

Povprečna načrtovana državna podpora na leto (58)

Povprečna intenzivnost pomoči

analogno (59)

digitalno (60)

RTL

1 351 640

675 000

– 676 640

VOX

783 663

675 000

– 108 663

RTL2

nu

675 000

675 000

SUPER RTL

nu

675 000

675 000

Skupaj RTL

2 135 303

2 700 000

564 697

0

0

SAT 1

722 789

675 000

–47 789

Pro 7

nu

675 000

675 000

N 24

nu

675 000

675 000

Kabel 1

nu

675 000

675 000

Skupaj P7Sat1

722 789

2 700 000

1 977 211

550 000

28 %

TerraNova

nu

675 000

nu

202 500

30 %

Eurosport

nu

675 000

nu

202 500

30 %

CNN

nu

675 000

nu

202 500

30 %

VIVA

nu

675 000

nu

202 500

30 %

| (75) | Tretjič, nemški organi tudi menijo, da je subvencija nadomestilo za tiste izdajatelje televizijskega programa, ki so se odpovedali svojim analognim dovoljenjem pred datumom poteka, da bi omogočili uvedbo DVB-T. Komisija najprej ugotavlja, da tega argumenta ni mogoče uporabiti za tiste izdajatelje televizijskega programa, ki predhodno niso bili navzoči na analogni platformi in niso imeli analognih dovoljenj. |
| --- | --- |

(75)

Tretjič, nemški organi tudi menijo, da je subvencija nadomestilo za tiste izdajatelje televizijskega programa, ki so se odpovedali svojim analognim dovoljenjem pred datumom poteka, da bi omogočili uvedbo DVB-T. Komisija najprej ugotavlja, da tega argumenta ni mogoče uporabiti za tiste izdajatelje televizijskega programa, ki predhodno niso bili navzoči na analogni platformi in niso imeli analognih dovoljenj.

| (76) | Glede izdajateljev televizijskega programa, ki so bili navzoči na analogni platformi, pa predloženi dokumenti nemških organov tudi navajajo, da posedovanje in preostalo trajanje dovoljenj ne vplivata neposredno na znesek subvencije, saj po njihovem mnenju ni mogoče točno ugotoviti gospodarske prednosti zaradi vračila zmogljivosti za analogni prenos. Organi menijo, da je bilo vračilo analognih dovoljenj namesto tega upoštevano v okviru dodelitve digitalnih multipleksov zadevnim izdajateljem televizijskega programa (61). Posledično sta tako skupina RTL kot ProSiebenSat.1 prejela dovoljenje za štiri programske kanale, namesto dveh APP programov pri skupini RTL in enega APP programa za ProSiebenSat.1. Da subvencija ni povezana z vračilom dovoljenj, je razvidno tudi iz dejstva, da je le ProSiebenSat.1 upravičen do prejetja finančnih sredstev v skladu z obračunsko metodo, ki so jo predložili nemški organi. Zato Komisija meni, da ukrepa ni mogoče obravnavati kot nadomestila za gospodarsko vrednost preostalega trajanja analognih dovoljenj, ki so jih vrnili RTL Television, VOX/DTCP in Sat1. |
| --- | --- |

(76)

Glede izdajateljev televizijskega programa, ki so bili navzoči na analogni platformi, pa predloženi dokumenti nemških organov tudi navajajo, da posedovanje in preostalo trajanje dovoljenj ne vplivata neposredno na znesek subvencije, saj po njihovem mnenju ni mogoče točno ugotoviti gospodarske prednosti zaradi vračila zmogljivosti za analogni prenos. Organi menijo, da je bilo vračilo analognih dovoljenj namesto tega upoštevano v okviru dodelitve digitalnih multipleksov zadevnim izdajateljem televizijskega programa (61). Posledično sta tako skupina RTL kot ProSiebenSat.1 prejela dovoljenje za štiri programske kanale, namesto dveh APP programov pri skupini RTL in enega APP programa za ProSiebenSat.1. Da subvencija ni povezana z vračilom dovoljenj, je razvidno tudi iz dejstva, da je le ProSiebenSat.1 upravičen do prejetja finančnih sredstev v skladu z obračunsko metodo, ki so jo predložili nemški organi. Zato Komisija meni, da ukrepa ni mogoče obravnavati kot nadomestila za gospodarsko vrednost preostalega trajanja analognih dovoljenj, ki so jih vrnili RTL Television, VOX/DTCP in Sat1.

| (77) | Na koncu, sklicujoč se na pripombe ProSiebenSat.1 v primeru Berlin-Brandenburga (62), nemški organi v svojem odgovoru na sprožitev formalnega postopka preiskave tudi navajajo, da bi po logiki odločitve Komisije o sprožitvi postopka komercialni izdajatelji televizijskega programa vse gospodarske prednosti, podeljene z javnimi sredstvi, v vsakem primeru prenesli na omrežnega operaterja T-Systems v obliki pristojbin za prenos. |
| --- | --- |

(77)

Na koncu, sklicujoč se na pripombe ProSiebenSat.1 v primeru Berlin-Brandenburga (62), nemški organi v svojem odgovoru na sprožitev formalnega postopka preiskave tudi navajajo, da bi po logiki odločitve Komisije o sprožitvi postopka komercialni izdajatelji televizijskega programa vse gospodarske prednosti, podeljene z javnimi sredstvi, v vsakem primeru prenesli na omrežnega operaterja T-Systems v obliki pristojbin za prenos.

| (78) | Komisija ugotavlja, da ta argument nasprotuje argumentom Nemčije v zvezi z navzočnostjo gospodarske prednosti za omrežnega operaterja in ga nemški organi niso utemeljili. Kot je bilo razloženo v uvodnih izjavah 80 in 88, Komisija meni, da bi omrežni operater T-Systems od ukrepa lahko imel posredno korist. Vendar pa ni nobenega znaka, da bi to pomenilo popoln prenos gospodarske prednosti izdajateljev televizijskega programa, ki izhajajo iz neposrednega financiranja njihovih običajnih obratovalnih stroškov. Zato po mnenju Komisije tudi tega argumenta ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(78)

Komisija ugotavlja, da ta argument nasprotuje argumentom Nemčije v zvezi z navzočnostjo gospodarske prednosti za omrežnega operaterja in ga nemški organi niso utemeljili. Kot je bilo razloženo v uvodnih izjavah 80 in 88, Komisija meni, da bi omrežni operater T-Systems od ukrepa lahko imel posredno korist. Vendar pa ni nobenega znaka, da bi to pomenilo popoln prenos gospodarske prednosti izdajateljev televizijskega programa, ki izhajajo iz neposrednega financiranja njihovih običajnih obratovalnih stroškov. Zato po mnenju Komisije tudi tega argumenta ni mogoče sprejeti.

| (79) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da za postopek za dodelitev dovoljenj za radiodifuzijo, opisan v uvodnih izjavah 24 in 28, ne more veljati, da je odpravil ali celo zmanjšal gospodarsko prednost, podeljeno komercialnim izdajateljem televizijskega programa. Objava razpisa ni vsebovala nobenega sklicevanja na financiranje. V splošnem sporazumu z dne 20. oktobra 2003 med LfM ter javnimi in komercialnimi izdajatelji televizijskega programa, navzočimi na analogni platformi, so bili morebitni podporni ukrepi le nedoločno omenjeni, brez kakršnih koli podrobnosti glede predvidene finančne pomoči. Zato izdajatelji televizijskega programa niso imeli nobene možnosti, da bi ta znesek finančnih sredstev upoštevali pri oddaji svojih vlog za izdajo dovoljenja. |
| --- | --- |

(79)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da za postopek za dodelitev dovoljenj za radiodifuzijo, opisan v uvodnih izjavah 24 in 28, ne more veljati, da je odpravil ali celo zmanjšal gospodarsko prednost, podeljeno komercialnim izdajateljem televizijskega programa. Objava razpisa ni vsebovala nobenega sklicevanja na financiranje. V splošnem sporazumu z dne 20. oktobra 2003 med LfM ter javnimi in komercialnimi izdajatelji televizijskega programa, navzočimi na analogni platformi, so bili morebitni podporni ukrepi le nedoločno omenjeni, brez kakršnih koli podrobnosti glede predvidene finančne pomoči. Zato izdajatelji televizijskega programa niso imeli nobene možnosti, da bi ta znesek finančnih sredstev upoštevali pri oddaji svojih vlog za izdajo dovoljenja.

| (80) | Nemški organi menijo, da finančna sredstva, zagotovljena komercialnim izdajateljem televizijskega programa, ne pomenijo posredne prednosti za omrežnega operaterja T-Systems. Po njihovem mnenju je mogoče kategorijo posrednega prejemnika uporabiti le v izrednih okoliščinah. S sklicevanjem na sodbe Sodišča Evropskih skupnosti v zadevah Nemčija proti Komisiji (63) in Nizozemska proti Komisiji (64) zagovarjajo stališče, da mora udeleženo podjetje, če naj bi obveljalo za posrednega prejemnika po pravilih o državni pomoči, imeti korist od prednosti, ki avtomatično izhaja iz ukrepa. Poleg tega menijo, da je mogoče koncept posrednega prejemnika – obratno kot v obravnavanem primeru – uporabiti samo, če je prednost mogoče dokazati in količinsko opredeliti. |
| --- | --- |

(80)

Nemški organi menijo, da finančna sredstva, zagotovljena komercialnim izdajateljem televizijskega programa, ne pomenijo posredne prednosti za omrežnega operaterja T-Systems. Po njihovem mnenju je mogoče kategorijo posrednega prejemnika uporabiti le v izrednih okoliščinah. S sklicevanjem na sodbe Sodišča Evropskih skupnosti v zadevah Nemčija proti Komisiji (63) in Nizozemska proti Komisiji (64) zagovarjajo stališče, da mora udeleženo podjetje, če naj bi obveljalo za posrednega prejemnika po pravilih o državni pomoči, imeti korist od prednosti, ki avtomatično izhaja iz ukrepa. Poleg tega menijo, da je mogoče koncept posrednega prejemnika – obratno kot v obravnavanem primeru – uporabiti samo, če je prednost mogoče dokazati in količinsko opredeliti.

| (81) | V okoliščinah obravnavanega primera nemški organi menijo, da ni nujno, da ukrep omrežnemu operaterju T-Systems omogoča zaračunavanje pristojbin za prenos izdajateljem televizijskega programa, ki so višje od tržne cene. Menijo, da je raven pristojbin za prenos odvisna od številnih drugih dejavnikov in da regulator (BNetzA, prej RegTP) v vsakem primeru nadzira kakršne koli morebitne zlorabe v zvezi s pristojbinami za prenos. Poleg tega, v povezavi s prejšnjim argumentom glede prednosti za izdajatelje televizijskega programa, organi menijo, da izdajatelji televizijskega programa nimajo nobenega interesa za plačevanje pristojbin za prenos, ki so višje od tržne cene, saj prejemajo nadomestilo samo za „dodatne stroške“ zaradi preklopa. |
| --- | --- |

(81)

V okoliščinah obravnavanega primera nemški organi menijo, da ni nujno, da ukrep omrežnemu operaterju T-Systems omogoča zaračunavanje pristojbin za prenos izdajateljem televizijskega programa, ki so višje od tržne cene. Menijo, da je raven pristojbin za prenos odvisna od številnih drugih dejavnikov in da regulator (BNetzA, prej RegTP) v vsakem primeru nadzira kakršne koli morebitne zlorabe v zvezi s pristojbinami za prenos. Poleg tega, v povezavi s prejšnjim argumentom glede prednosti za izdajatelje televizijskega programa, organi menijo, da izdajatelji televizijskega programa nimajo nobenega interesa za plačevanje pristojbin za prenos, ki so višje od tržne cene, saj prejemajo nadomestilo samo za „dodatne stroške“ zaradi preklopa.

| (82) | Nemški organi tudi izpodbijajo mnenje, da bi ukrep pripeljal do zajamčenega prihodka za T-Systems. Po njihovem mnenju pritekajo „zajamčeni prihodki“ iz uporabe omrežne infrastrukture, kar je posledica dodelitve dovoljenj za radiodifuzijo in ne financiranja. Poleg tega tudi menijo, da bi, čeprav bi zaradi ukrepa prišlo do večjega zanimanja za uporabo omrežja, bili posledični dodatni prihodki izravnani z dodatnimi stroški omrežnih storitev, ki bi jih imel T-Systems. |
| --- | --- |

(82)

Nemški organi tudi izpodbijajo mnenje, da bi ukrep pripeljal do zajamčenega prihodka za T-Systems. Po njihovem mnenju pritekajo „zajamčeni prihodki“ iz uporabe omrežne infrastrukture, kar je posledica dodelitve dovoljenj za radiodifuzijo in ne financiranja. Poleg tega tudi menijo, da bi, čeprav bi zaradi ukrepa prišlo do večjega zanimanja za uporabo omrežja, bili posledični dodatni prihodki izravnani z dodatnimi stroški omrežnih storitev, ki bi jih imel T-Systems.

| (83) | Obratno argumentom, ki so jih predložili nemški organi, Komisija meni, da bi T-Systems lahko dobil posredno prednost iz ukrepa, saj ukrep neposredno subvencionira pristojbine za prenos, ki jih komercialni izdajatelji televizijskega programa plačajo T-Systems, kjer gre za korist, ki je odvisna od uporabe platforme DVB-T, in ciljno promocijo platforme, ki jo upravlja T-Systems. |
| --- | --- |

(83)

Obratno argumentom, ki so jih predložili nemški organi, Komisija meni, da bi T-Systems lahko dobil posredno prednost iz ukrepa, saj ukrep neposredno subvencionira pristojbine za prenos, ki jih komercialni izdajatelji televizijskega programa plačajo T-Systems, kjer gre za korist, ki je odvisna od uporabe platforme DVB-T, in ciljno promocijo platforme, ki jo upravlja T-Systems.

| (84) | Po mnenju Komisije ni mogoče sprejeti restriktivne razlage kategorije posrednega prejemnika, ki so jo predlagali nemški organi. V obeh sodbah, ki so ju navedli nemški organi, je Sodišče Evropskih skupnosti podprlo opis udeleženih podjetij kot posrednih prejemnikov. V zadevi Nemčija proti Komisiji je menilo, da dejstvo, da je bila posredna prednost posledica neodvisnih odločitev neposrednih prejemnikov, ni odpravilo povezave med ukrepom in posredno prednostjo, ki je izhajala iz spremembe tržnih pogojev zaradi ukrepa (65). Ker v tem primeru pomoč ni bila dodeljena, dejansko ni mogoče količinsko opredeliti posredne prednosti, ki bi je bila lahko deležna družba T-Systems. Vendar pa Komisiji v nobenem primeru ni treba količinsko opredeliti točnega zneska prednosti, da bi ugotovila navzočnost gospodarske prednosti za podjetje v skladu s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(84)

Po mnenju Komisije ni mogoče sprejeti restriktivne razlage kategorije posrednega prejemnika, ki so jo predlagali nemški organi. V obeh sodbah, ki so ju navedli nemški organi, je Sodišče Evropskih skupnosti podprlo opis udeleženih podjetij kot posrednih prejemnikov. V zadevi Nemčija proti Komisiji je menilo, da dejstvo, da je bila posredna prednost posledica neodvisnih odločitev neposrednih prejemnikov, ni odpravilo povezave med ukrepom in posredno prednostjo, ki je izhajala iz spremembe tržnih pogojev zaradi ukrepa (65). Ker v tem primeru pomoč ni bila dodeljena, dejansko ni mogoče količinsko opredeliti posredne prednosti, ki bi je bila lahko deležna družba T-Systems. Vendar pa Komisiji v nobenem primeru ni treba količinsko opredeliti točnega zneska prednosti, da bi ugotovila navzočnost gospodarske prednosti za podjetje v skladu s pravili o državni pomoči.

| (85) | V obravnavanem primeru Komisija meni, da financiranje pristojbin za prenos, ki jih plačujejo komercialni izdajatelji televizijskega programa, spremeni pogoje, pod katerimi poslujejo, in jim navsezadnje omogoči, da prenesejo višje pristojbine za prenos. Kot je razloženo v uvodnih izjavah 73 in 74, za ta finančna sredstva ne more veljati, da pokrijejo dejanske dodatne stroške komercialnih izdajateljev televizijskega programa v zvezi z uvedbo DVB-T. Čeprav je raven pristojbine za prenos dejansko odvisna od številnih dejavnikov, je zmožnost komercialnih izdajateljev televizijskega programa, da prenesejo višje stroške, dejansko eden ključnih komercialnih premislekov z vidika omrežnega operaterja pri določanju višine pristojbine za prenos. V skladu z nemškim Zakonom o telekomunikacijah (Telekommunikationsgesetz) izvaja BNetzA nadzor samo prek pristojbin za prenos, ki jih zaračunajo operaterji z precejšnjo tržno močjo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 36 T-Systems, po mnenju BNetzA doslej ni imel večje tržne moči glede prizemnega televizijskega prenosa. Zato lahko prosto določa znesek pristojbin za prenos za komercialne izdajatelje televizijskega programa na platformi DVB-T. |
| --- | --- |

(85)

V obravnavanem primeru Komisija meni, da financiranje pristojbin za prenos, ki jih plačujejo komercialni izdajatelji televizijskega programa, spremeni pogoje, pod katerimi poslujejo, in jim navsezadnje omogoči, da prenesejo višje pristojbine za prenos. Kot je razloženo v uvodnih izjavah 73 in 74, za ta finančna sredstva ne more veljati, da pokrijejo dejanske dodatne stroške komercialnih izdajateljev televizijskega programa v zvezi z uvedbo DVB-T. Čeprav je raven pristojbine za prenos dejansko odvisna od številnih dejavnikov, je zmožnost komercialnih izdajateljev televizijskega programa, da prenesejo višje stroške, dejansko eden ključnih komercialnih premislekov z vidika omrežnega operaterja pri določanju višine pristojbine za prenos. V skladu z nemškim Zakonom o telekomunikacijah (Telekommunikationsgesetz) izvaja BNetzA nadzor samo prek pristojbin za prenos, ki jih zaračunajo operaterji z precejšnjo tržno močjo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 36 T-Systems, po mnenju BNetzA doslej ni imel večje tržne moči glede prizemnega televizijskega prenosa. Zato lahko prosto določa znesek pristojbin za prenos za komercialne izdajatelje televizijskega programa na platformi DVB-T.

| (86) | Glede argumenta, da „zajamčeni prihodki“ za T-Systems izhajajo iz dodelitve dovoljenj in ne iz ukrepa, Komisija potrjuje, da sta zanimanje komercialnih izdajateljev televizijskega programa za navzočnost na platformi in njihova pripravljenost, da nosijo ustrezne stroške, dokazana že z velikim številom vlog za dovoljenja. Vendar pa Komisija meni, da financiranje dela njihovih obratovalnih stroškov za obdobje petih let povečuje njihovo pripravljenost, da plačajo še višje stroške, da bi bili ves čas navzoči na platformi. Posledično lahko ukrep pripelje do dodatnih prihodkov za T-Systems, ki izhajajo iz pristojbin za prenos, ki jih plačujejo komercialni izdajatelji televizijskega programa. Za te prihodke ne more veljati, da se popolnoma izravnajo z omrežno storitvijo, ponujeno v zameno, brez kakršnega koli dobička za omrežnega operaterja, ki posluje pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(86)

Glede argumenta, da „zajamčeni prihodki“ za T-Systems izhajajo iz dodelitve dovoljenj in ne iz ukrepa, Komisija potrjuje, da sta zanimanje komercialnih izdajateljev televizijskega programa za navzočnost na platformi in njihova pripravljenost, da nosijo ustrezne stroške, dokazana že z velikim številom vlog za dovoljenja. Vendar pa Komisija meni, da financiranje dela njihovih obratovalnih stroškov za obdobje petih let povečuje njihovo pripravljenost, da plačajo še višje stroške, da bi bili ves čas navzoči na platformi. Posledično lahko ukrep pripelje do dodatnih prihodkov za T-Systems, ki izhajajo iz pristojbin za prenos, ki jih plačujejo komercialni izdajatelji televizijskega programa. Za te prihodke ne more veljati, da se popolnoma izravnajo z omrežno storitvijo, ponujeno v zameno, brez kakršnega koli dobička za omrežnega operaterja, ki posluje pod tržnimi pogoji.

| (87) | V skladu s tem Komisija meni, da bi T-Systems od podpornega ukrepa lahko imel posredno korist. Javno financiranje dela pristojbin za prenos bi družbi T-Systems omogočilo, da doseže višje prihodke kot v situaciji, ko ni nobene pomoči. |
| --- | --- |

(87)

V skladu s tem Komisija meni, da bi T-Systems od podpornega ukrepa lahko imel posredno korist. Javno financiranje dela pristojbin za prenos bi družbi T-Systems omogočilo, da doseže višje prihodke kot v situaciji, ko ni nobene pomoči.

| (88) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da za postopek za dodelitev omrežnih dovoljenj, ki ga je organiziral RegTP, ne more veljati, da je odpravil ali celo zmanjšal posredno korist, ki bi lahko iz ukrepa izhajala za omrežnega operaterja T-Systems. Obravnavani postopek se na noben način ni skliceval na ukrep financiranja, ki ga je predvidel LfM. Zato T-Systems ni mogel upoštevati razpoložljivosti teh finančnih sredstev za komercialne izdajatelje televizijskega programa, ko je predložil svojo vlogo za omrežno dovoljenje. Poleg tega je videti, da je bil T-Systems, prvotni operater in lastnik analognega prizemnega omrežja po vsej Nemčiji, deležen konkurenčne prednosti pred morebitnimi novimi udeleženci na trgu pri dodeljevanju omrežnih licenc. V postopku, sproženem leta 2002, mu je že bilo dodeljeno dovoljenje za upravljanje multipleksa DVB-T po vsej državi. Poleg tega sta od roka za postopek za dodelitev frekvenc (17. marec 2004) do začetka operacij DVB-T (24. maj 2004) minila komaj dva meseca, kar bi morebitnim novim udeležencem na trgu pustilo bolj malo časa za uvedbo omrežja in pravočasni začetek prenosov DVB-T. |
| --- | --- |

(88)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da za postopek za dodelitev omrežnih dovoljenj, ki ga je organiziral RegTP, ne more veljati, da je odpravil ali celo zmanjšal posredno korist, ki bi lahko iz ukrepa izhajala za omrežnega operaterja T-Systems. Obravnavani postopek se na noben način ni skliceval na ukrep financiranja, ki ga je predvidel LfM. Zato T-Systems ni mogel upoštevati razpoložljivosti teh finančnih sredstev za komercialne izdajatelje televizijskega programa, ko je predložil svojo vlogo za omrežno dovoljenje. Poleg tega je videti, da je bil T-Systems, prvotni operater in lastnik analognega prizemnega omrežja po vsej Nemčiji, deležen konkurenčne prednosti pred morebitnimi novimi udeleženci na trgu pri dodeljevanju omrežnih licenc. V postopku, sproženem leta 2002, mu je že bilo dodeljeno dovoljenje za upravljanje multipleksa DVB-T po vsej državi. Poleg tega sta od roka za postopek za dodelitev frekvenc (17. marec 2004) do začetka operacij DVB-T (24. maj 2004) minila komaj dva meseca, kar bi morebitnim novim udeležencem na trgu pustilo bolj malo časa za uvedbo omrežja in pravočasni začetek prenosov DVB-T.

| (89) | V svojih ugotovitvah so se nemški organi sklicevali tudi na sodbo v zadevi Altmark
   (66), s čimer so utemeljevali, da načrtovana plačila niso pomenila državne pomoči, temveč samo nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena. V tej sodbi je Sodišče Evropskih skupnosti navedlo, da nadomestilo za javno storitev ne pomeni prednosti v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, če so izpolnjeni vsi štirje naslednji pogoji:






  (a) | prvič, podjetje, ki je prejelo pomoč, mora dejansko imeti obveznosti iz opravljanja javnih storitev, ki jih mora izpolniti, in obveznosti morajo biti jasno opredeljene; |
| --- | --- | --- |

(89)

V svojih ugotovitvah so se nemški organi sklicevali tudi na sodbo v zadevi Altmark
   (66), s čimer so utemeljevali, da načrtovana plačila niso pomenila državne pomoči, temveč samo nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena. V tej sodbi je Sodišče Evropskih skupnosti navedlo, da nadomestilo za javno storitev ne pomeni prednosti v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, če so izpolnjeni vsi štirje naslednji pogoji:

(a)

prvič, podjetje, ki je prejelo pomoč, mora dejansko imeti obveznosti iz opravljanja javnih storitev, ki jih mora izpolniti, in obveznosti morajo biti jasno opredeljene;

| (b) | parametri nadomestila morajo biti objektivno in pregledno določeni vnaprej; |
| --- | --- |

(b)

parametri nadomestila morajo biti objektivno in pregledno določeni vnaprej;

| (c) | nadomestilo ne sme presegati stroškov, nastalih pri izpolnjevanju obveznosti iz opravljanja javnih storitev, in |
| --- | --- |

(c)

nadomestilo ne sme presegati stroškov, nastalih pri izpolnjevanju obveznosti iz opravljanja javnih storitev, in

| (d) | za zagotovitev kar najnižjih stroškov za skupnost je treba družbo, ki bo izpolnjevala obveznosti iz opravljanja javnih storitev, izbrati v skladu z javnim razpisnim postopkom; sicer se stroški opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena določijo na podlagi stroškov značilnega, dobro upravljanega podjetja. |
| --- | --- |

(d)

za zagotovitev kar najnižjih stroškov za skupnost je treba družbo, ki bo izpolnjevala obveznosti iz opravljanja javnih storitev, izbrati v skladu z javnim razpisnim postopkom; sicer se stroški opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena določijo na podlagi stroškov značilnega, dobro upravljanega podjetja.

| (90) | V skladu s prvim merilom iz zadeve Altmark je treba presoditi, ali so prejemna podjetja jasno opredelila obveznosti iz opravljanja javnih storitev, ki jih je treba izpolniti. |
| --- | --- |

(90)

V skladu s prvim merilom iz zadeve Altmark je treba presoditi, ali so prejemna podjetja jasno opredelila obveznosti iz opravljanja javnih storitev, ki jih je treba izpolniti.

| (91) | Nemški organi menijo, da prenos programov s strani zasebnih izdajateljev televizijskega programa prek digitalne prizemne platforme pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena, ki je skladna s Sporočilom o preklopu. Po njihovem mnenju izhaja splošni interes DVB-T iz prispevka digitalne prizemne televizije k prenosu regionalnih in lokalnih programov ter k pospeševanju inovacij, pluralnosti medijev in infrastrukturne konkurence med različnimi platformami prenosa. Poleg tega tudi menijo, da obveznost iz opravljanja javnih storitev izhaja iz Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, ki LfM izrecno zadolžuje za podporo in usmerjanje preklopa z analogne na digitalno prizemno televizijo (67). |
| --- | --- |

(91)

Nemški organi menijo, da prenos programov s strani zasebnih izdajateljev televizijskega programa prek digitalne prizemne platforme pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena, ki je skladna s Sporočilom o preklopu. Po njihovem mnenju izhaja splošni interes DVB-T iz prispevka digitalne prizemne televizije k prenosu regionalnih in lokalnih programov ter k pospeševanju inovacij, pluralnosti medijev in infrastrukturne konkurence med različnimi platformami prenosa. Poleg tega tudi menijo, da obveznost iz opravljanja javnih storitev izhaja iz Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, ki LfM izrecno zadolžuje za podporo in usmerjanje preklopa z analogne na digitalno prizemno televizijo (67).

| (92) | Nemški organi trdijo, da je z dodelitvijo dovoljenj za digitalno prizemno radiodifuzijo komercialnim izdajateljem televizijskega programa zaupana storitev splošnega gospodarskega pomena in da so zavezani za izvedbo te storitve. Uveljavljajo mnenje, da imajo glede na „dvojni sistem radiodifuzije“, ki v Nemčiji vključuje tako javne kot zasebne izdajatelje televizijskega programa, tudi komercialni operaterji vlogo v javnem interesu in da jih vežejo pravne zaveze glede njihovih programov. Organi nadalje trdijo, da brez javne finančne podpore nekateri komercialni izdajatelji televizijskega programa (predvsem ProSiebenSat.1) ne bi sodelovali v DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji. Menijo, da bi pomanjkanje javnega financiranja oviralo izvajanje te storitve in ogrozilo obstoj prizemne platforme (68). |
| --- | --- |

(92)

Nemški organi trdijo, da je z dodelitvijo dovoljenj za digitalno prizemno radiodifuzijo komercialnim izdajateljem televizijskega programa zaupana storitev splošnega gospodarskega pomena in da so zavezani za izvedbo te storitve. Uveljavljajo mnenje, da imajo glede na „dvojni sistem radiodifuzije“, ki v Nemčiji vključuje tako javne kot zasebne izdajatelje televizijskega programa, tudi komercialni operaterji vlogo v javnem interesu in da jih vežejo pravne zaveze glede njihovih programov. Organi nadalje trdijo, da brez javne finančne podpore nekateri komercialni izdajatelji televizijskega programa (predvsem ProSiebenSat.1) ne bi sodelovali v DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji. Menijo, da bi pomanjkanje javnega financiranja oviralo izvajanje te storitve in ogrozilo obstoj prizemne platforme (68).

| (93) | Komisija ni enakega mnenja kot nemški organi. Ne dvomi, da je digitalizacija radiodifuznega prenosa v javnem interesu. Vendar pa navzočnost ciljev javnega interesa v povezavi s preklopom ne zadošča za dokaz obstoja obveznosti iz opravljanja javnih storitev, ki jo imajo komercialni izdajatelji televizijskega programa v zvezi s prenosom svojih programov prek digitalne prizemne platforme v Severnem Porenju-Vestfaliji. Poleg tega samo dejstvo, da so komercialni izdajatelji televizijskega programa del dvojnega sistema radiodifuzije v Nemčiji ali da za njihove programe veljajo pravne obveznosti, ki so posledica radiodifuzne zakonodaje v Nemčiji, ne vodi v sklepanje, da morajo izpolnjevati obveznosti iz opravljanja javnih storitev glede prenosa njihovih programov prek digitalne prizemne platforme (69). |
| --- | --- |

(93)

Komisija ni enakega mnenja kot nemški organi. Ne dvomi, da je digitalizacija radiodifuznega prenosa v javnem interesu. Vendar pa navzočnost ciljev javnega interesa v povezavi s preklopom ne zadošča za dokaz obstoja obveznosti iz opravljanja javnih storitev, ki jo imajo komercialni izdajatelji televizijskega programa v zvezi s prenosom svojih programov prek digitalne prizemne platforme v Severnem Porenju-Vestfaliji. Poleg tega samo dejstvo, da so komercialni izdajatelji televizijskega programa del dvojnega sistema radiodifuzije v Nemčiji ali da za njihove programe veljajo pravne obveznosti, ki so posledica radiodifuzne zakonodaje v Nemčiji, ne vodi v sklepanje, da morajo izpolnjevati obveznosti iz opravljanja javnih storitev glede prenosa njihovih programov prek digitalne prizemne platforme (69).

| (94) | Po mnenju Komisije splošne določbe v zvezi z javnimi nalogami LfM glede preklopa za komercialne izdajatelje televizijskega programa ne vsebujejo jasno opredeljenih obveznosti iz opravljanja javnih storitev. Komisija nadalje ugotavlja, da nobeden od uradnih dokumentov, ki se nanašajo na uvedbo DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji (sporazumi v zvezi s preklopom, uradni dokumenti v zvezi z dovoljenji za DVB-T), ne vsebuje sklicevanja na obveznosti iz opravljanja javnih storitev. Tudi pogoji glede dovoljenj za radiodifuzijo ne vsebujejo nobene specifične obveznosti iz opravljanja javnih storitev (70). Poleg tega, obratno kot trdijo nemški organi, izdajatelji televizijskega programa niso zavezani, da svoje programe prenašajo prek DVB-T: kot je razvidno iz primera TerraNove, je mogoče dovoljenja vrniti na podlagi odločitve izdajatelja televizijskega programa, da bo vrnil dovoljenje. |
| --- | --- |

(94)

Po mnenju Komisije splošne določbe v zvezi z javnimi nalogami LfM glede preklopa za komercialne izdajatelje televizijskega programa ne vsebujejo jasno opredeljenih obveznosti iz opravljanja javnih storitev. Komisija nadalje ugotavlja, da nobeden od uradnih dokumentov, ki se nanašajo na uvedbo DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji (sporazumi v zvezi s preklopom, uradni dokumenti v zvezi z dovoljenji za DVB-T), ne vsebuje sklicevanja na obveznosti iz opravljanja javnih storitev. Tudi pogoji glede dovoljenj za radiodifuzijo ne vsebujejo nobene specifične obveznosti iz opravljanja javnih storitev (70). Poleg tega, obratno kot trdijo nemški organi, izdajatelji televizijskega programa niso zavezani, da svoje programe prenašajo prek DVB-T: kot je razvidno iz primera TerraNove, je mogoče dovoljenja vrniti na podlagi odločitve izdajatelja televizijskega programa, da bo vrnil dovoljenje.

| (95) | Zato je videti, kot je že bilo navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka (71), da so nemški organi argument o navzočnosti storitve splošnega gospodarskega pomena oblikovali na ad hoc podlagi, po dodelitvi dovoljenj in začetku prenosa prek digitalnega prizemnega omrežja. Po mnenju Komisije pri komercialnih izdajateljih televizijskega programa prenos programov prek digitalnega prizemnega omrežja ni obveznost iz opravljanja javnih storitev, temveč del njihovih običajnih poslovnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(95)

Zato je videti, kot je že bilo navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka (71), da so nemški organi argument o navzočnosti storitve splošnega gospodarskega pomena oblikovali na ad hoc podlagi, po dodelitvi dovoljenj in začetku prenosa prek digitalnega prizemnega omrežja. Po mnenju Komisije pri komercialnih izdajateljih televizijskega programa prenos programov prek digitalnega prizemnega omrežja ni obveznost iz opravljanja javnih storitev, temveč del njihovih običajnih poslovnih dejavnosti.

| (96) | Skladno s tem Komisija meni, da obravnavani ukrep predvideva podporo običajnim poslovnim dejavnostim komercialnih podjetij, ne pa nadomestilo za stroške, nastale pri izpolnjevanju obveznosti iz opravljanja javnih storitev. Iz tega sledi, da prvo merilo iz zadeve Altmark ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(96)

Skladno s tem Komisija meni, da obravnavani ukrep predvideva podporo običajnim poslovnim dejavnostim komercialnih podjetij, ne pa nadomestilo za stroške, nastale pri izpolnjevanju obveznosti iz opravljanja javnih storitev. Iz tega sledi, da prvo merilo iz zadeve Altmark ni izpolnjeno.

| (97) | Glede drugega merila iz zadeve Altmark Komisija ugotavlja, da parametri domnevnega „nadomestila“ niso bili vnaprej določeni na objektiven in pregleden način. Direktiva o finančni podpori je bila izdana 19. novembra 2004 (z retroaktivnim učinkom od 3. maja 2004), medtem ko so bila dovoljenja dodeljena z odlokom z dne 14. maja 2004. Tako ne more veljati za vnaprejšnjo opredelitev parametrov financiranja. Poleg tega v direktivi ni jasno opredeljeno, kako bi se izračunavala finančna sredstva pri tistih izdajateljih televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi. To je mogoče ugotoviti samo iz priglasitve. Zato parametri niso bili pregledno določeni. Poleg tega po mnenju Komisije izračun ne more veljati za objektivnega, saj določitev finančne podpore za posamezne komercialne izdajatelje televizijskega programa ne upošteva niti povečanja števila programskih kanalov tistih izdajateljev televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, niti morebitnih dodatnih prihodkov iz oglaševanja zaradi navzočnosti na prizemni platformi (glej tudi uvodno izjavo 123). Zato Komisija ocenjuje, da drugo merilo iz zadeve Altmark ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(97)

Glede drugega merila iz zadeve Altmark Komisija ugotavlja, da parametri domnevnega „nadomestila“ niso bili vnaprej določeni na objektiven in pregleden način. Direktiva o finančni podpori je bila izdana 19. novembra 2004 (z retroaktivnim učinkom od 3. maja 2004), medtem ko so bila dovoljenja dodeljena z odlokom z dne 14. maja 2004. Tako ne more veljati za vnaprejšnjo opredelitev parametrov financiranja. Poleg tega v direktivi ni jasno opredeljeno, kako bi se izračunavala finančna sredstva pri tistih izdajateljih televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi. To je mogoče ugotoviti samo iz priglasitve. Zato parametri niso bili pregledno določeni. Poleg tega po mnenju Komisije izračun ne more veljati za objektivnega, saj določitev finančne podpore za posamezne komercialne izdajatelje televizijskega programa ne upošteva niti povečanja števila programskih kanalov tistih izdajateljev televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, niti morebitnih dodatnih prihodkov iz oglaševanja zaradi navzočnosti na prizemni platformi (glej tudi uvodno izjavo 123). Zato Komisija ocenjuje, da drugo merilo iz zadeve Altmark ni izpolnjeno.

| (98) | Glede tretjega merila iz zadeve Altmark, v skladu s katerim nadomestilo ne sme presegati stroškov, nastalih pri izpolnjevanju obveznosti iz opravljanja javnih storitev, nemški organi menijo, da je to merilo uporabno samo v tistih primerih, kjer je mogoče izračunati stroške, prihodke in primeren dobiček. Menijo, da bi morala v situacijah, kot je obravnavani primer, kjer gre za dodelitev zagonskih finančnih sredstev zaradi zmanjšanja gospodarskih tveganj udeležencev na trgu, veljati druga merila pri odločanju, ali ukrep pomeni državno pomoči. V tem okviru trdijo, da je obravnavani ukrep omejen na potrebni minimum in tvori del tehnološko nevtralne politike. |
| --- | --- |

(98)

Glede tretjega merila iz zadeve Altmark, v skladu s katerim nadomestilo ne sme presegati stroškov, nastalih pri izpolnjevanju obveznosti iz opravljanja javnih storitev, nemški organi menijo, da je to merilo uporabno samo v tistih primerih, kjer je mogoče izračunati stroške, prihodke in primeren dobiček. Menijo, da bi morala v situacijah, kot je obravnavani primer, kjer gre za dodelitev zagonskih finančnih sredstev zaradi zmanjšanja gospodarskih tveganj udeležencev na trgu, veljati druga merila pri odločanju, ali ukrep pomeni državno pomoči. V tem okviru trdijo, da je obravnavani ukrep omejen na potrebni minimum in tvori del tehnološko nevtralne politike.

| (99) | Po mnenju Komisije zahtev iz sodbe v zadevi Altmark ni mogoče nadomestiti z drugimi premisleki, kot trdijo nemški organi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 97 zgoraj, predvidena javna sredstva niso opredeljena na objektivno določenih merilih, ki upoštevajo ustrezne prihodke izdajateljev televizijskega programa, finančna sredstva pa ne ustrezajo dejanskim dodatnim stroškom, ki so jih imeli komercialni izdajatelji televizijskega programa (glej uvodni izjavi 73 in 74). |
| --- | --- |

(99)

Po mnenju Komisije zahtev iz sodbe v zadevi Altmark ni mogoče nadomestiti z drugimi premisleki, kot trdijo nemški organi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 97 zgoraj, predvidena javna sredstva niso opredeljena na objektivno določenih merilih, ki upoštevajo ustrezne prihodke izdajateljev televizijskega programa, finančna sredstva pa ne ustrezajo dejanskim dodatnim stroškom, ki so jih imeli komercialni izdajatelji televizijskega programa (glej uvodni izjavi 73 in 74).

| (100) | Na koncu Komisija v zvezi s četrtim merilom iz zadeve Altmark ugotavlja, da glede na pomanjkanje jasno opredeljene obveznosti iz opravljanja javnih storitev ni mogoče ugotoviti, ali višina nadomestila za obveznost iz opravljanja javnih storitev ustreza stroškom značilnega, dobro upravljanega podjetja. Komisija ugotavlja, da nemški organi niso predložili nobenih argumentov v zvezi s tem. Subvencija dejansko pokriva del pristojbin za prenos, ki jih je določil operater omrežja komercialnih izdajateljev televizijskega programa, T-Systems. Ker so bila omrežna dovoljenja dodeljena v tako imenovanem postopku za obravnavanje vlog, brez razpisnega postopka, za stopnjo teh pristojbin za prenos ne more veljati, da je bila predmet konkurenčnega razpisnega postopka. |
| --- | --- |

(100)

Na koncu Komisija v zvezi s četrtim merilom iz zadeve Altmark ugotavlja, da glede na pomanjkanje jasno opredeljene obveznosti iz opravljanja javnih storitev ni mogoče ugotoviti, ali višina nadomestila za obveznost iz opravljanja javnih storitev ustreza stroškom značilnega, dobro upravljanega podjetja. Komisija ugotavlja, da nemški organi niso predložili nobenih argumentov v zvezi s tem. Subvencija dejansko pokriva del pristojbin za prenos, ki jih je določil operater omrežja komercialnih izdajateljev televizijskega programa, T-Systems. Ker so bila omrežna dovoljenja dodeljena v tako imenovanem postopku za obravnavanje vlog, brez razpisnega postopka, za stopnjo teh pristojbin za prenos ne more veljati, da je bila predmet konkurenčnega razpisnega postopka.

| (101) | Skladno s tem Komisija meni, da v obravnavanem primeru ni bilo izpolnjeno nobeno od štirih meril iz sodbe v zadevi Altmark. |
| --- | --- |

(101)

Skladno s tem Komisija meni, da v obravnavanem primeru ni bilo izpolnjeno nobeno od štirih meril iz sodbe v zadevi Altmark.

1.3   SELEKTIVNOST IN IZKRIVLJANJE KONKURENCE

| (102) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES mora biti ukrep selektiven in izkrivljati konkurenco oziroma pomeniti nevarnost izkrivljanja konkurence, da je opredeljen kot državna pomoč. V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela predhodno stališče, da je ukrep pomenil sektorsko pomoč, ker je platformi DVB-T dal prednost pred drugimi platformami prenosa. Poleg tega je Komisija menila, da bi različna stopnja javnega financiranja lahko imela za posledico izkrivljanje konkurence med izdajatelji televizijskega programa, ki sodelujejo v DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji. Po njenem mnenju postopki za dodelitev zadevnih radiodifuznih in omrežnih dovoljenj niso bili taki, da bi izključili selektivnost ukrepa in izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz njega. |
| --- | --- |

(102)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES mora biti ukrep selektiven in izkrivljati konkurenco oziroma pomeniti nevarnost izkrivljanja konkurence, da je opredeljen kot državna pomoč. V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela predhodno stališče, da je ukrep pomenil sektorsko pomoč, ker je platformi DVB-T dal prednost pred drugimi platformami prenosa. Poleg tega je Komisija menila, da bi različna stopnja javnega financiranja lahko imela za posledico izkrivljanje konkurence med izdajatelji televizijskega programa, ki sodelujejo v DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji. Po njenem mnenju postopki za dodelitev zadevnih radiodifuznih in omrežnih dovoljenj niso bili taki, da bi izključili selektivnost ukrepa in izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz njega.

| (103) | Nemški organi menijo, da ukrep ne izkrivlja konkurence, ker so bila zadevna radiodifuzna in omrežna dovoljenja dodeljena z odprtimi in preglednimi postopki v skladu z ustreznimi pravnimi zahtevami na nacionalni ravni. Zagovarjajo stališče, da bi načeloma lahko vsak izdajatelj televizijskega programa ali omrežni operater imel korist od financiranja, saj ukrep ne more veljati za selektivnega. |
| --- | --- |

(103)

Nemški organi menijo, da ukrep ne izkrivlja konkurence, ker so bila zadevna radiodifuzna in omrežna dovoljenja dodeljena z odprtimi in preglednimi postopki v skladu z ustreznimi pravnimi zahtevami na nacionalni ravni. Zagovarjajo stališče, da bi načeloma lahko vsak izdajatelj televizijskega programa ali omrežni operater imel korist od financiranja, saj ukrep ne more veljati za selektivnega.

| (104) | Glede dodelitve dovoljenj za radiodifuzijo nemški organi menijo, da je bilo prednostno obravnavanje izdajateljev televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, nadomestilo za vračilo njihovih analognih dovoljenj in kot tako potrebno za uresničitev preklopa. |
| --- | --- |

(104)

Glede dodelitve dovoljenj za radiodifuzijo nemški organi menijo, da je bilo prednostno obravnavanje izdajateljev televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, nadomestilo za vračilo njihovih analognih dovoljenj in kot tako potrebno za uresničitev preklopa.

| (105) | LfM je dejansko organiziral odprti postopek za dodelitev dovoljenj za radiodifuzijo za vse kanale DVB-T, rezervirane za komercialne izdajatelje televizijskega programa, kot je opisano v uvodnih izjavah od 24 do 28. Izbirna merila so se nanašala na pluralnost programov in izdajateljev televizijskega programa ter dala prednost izdajateljem televizijskega programa, predhodno navzočim na analogni platformi. Skladno s to prednostno obravnavo sta ProSiebenSat.1 in skupina RTL prejela celotna multipleksa za skupek programov. Od 21 vlog, prejetih v odgovor na objavo razpisa, so jih obdržali 6. |
| --- | --- |

(105)

LfM je dejansko organiziral odprti postopek za dodelitev dovoljenj za radiodifuzijo za vse kanale DVB-T, rezervirane za komercialne izdajatelje televizijskega programa, kot je opisano v uvodnih izjavah od 24 do 28. Izbirna merila so se nanašala na pluralnost programov in izdajateljev televizijskega programa ter dala prednost izdajateljem televizijskega programa, predhodno navzočim na analogni platformi. Skladno s to prednostno obravnavo sta ProSiebenSat.1 in skupina RTL prejela celotna multipleksa za skupek programov. Od 21 vlog, prejetih v odgovor na objavo razpisa, so jih obdržali 6.

| (106) | Komisija ne dvomi o skladnosti postopka dodelitve z ustreznimi nacionalnimi zahtevami. Vendar pa po njenem mnenju to ne odpravlja selektivnosti obravnavanega ukrepa z vidika ocene državne pomoči. Prvič, na podlagi tega postopka je bilo mogoče izbrati le omejeno število izdajateljev televizijskega programa. V izbirnem postopku je bila dana prednost tistim izdajateljem televizijskega programa, ki so že bili navzoči na analogni platformi (72). Dejansko imajo od financiranja v skladu z ukrepom lahko korist samo tisti izdajatelji televizijskega programa, ki so prejeli dovoljenje za DVB-T. Drugič, dodelitev dovoljenj je specifično zadevala prenos radiodifuznih programov na platformi DVB-T. |
| --- | --- |

(106)

Komisija ne dvomi o skladnosti postopka dodelitve z ustreznimi nacionalnimi zahtevami. Vendar pa po njenem mnenju to ne odpravlja selektivnosti obravnavanega ukrepa z vidika ocene državne pomoči. Prvič, na podlagi tega postopka je bilo mogoče izbrati le omejeno število izdajateljev televizijskega programa. V izbirnem postopku je bila dana prednost tistim izdajateljem televizijskega programa, ki so že bili navzoči na analogni platformi (72). Dejansko imajo od financiranja v skladu z ukrepom lahko korist samo tisti izdajatelji televizijskega programa, ki so prejeli dovoljenje za DVB-T. Drugič, dodelitev dovoljenj je specifično zadevala prenos radiodifuznih programov na platformi DVB-T.

| (107) | V zvezi z dodelitvijo omrežnih dovoljenj je ustrezni postopek organiziral RegTP, kot je opisano v uvodnih izjavah 29 in 30. Ker je bila za vsako od petih storitvenih področij, opredeljenih v Severnem Porenju-Vestfaliji, prejeta le po ena vloga (T-Systems za področja, ki zadevajo zasebne izdajatelje televizijskega programa, in WDR za področja, ki zadevajo člane skupine ARD), so bila dovoljenja dodeljena brez razpisnega postopka po tako imenovanem postopku za obravnavanje vlog. |
| --- | --- |

(107)

V zvezi z dodelitvijo omrežnih dovoljenj je ustrezni postopek organiziral RegTP, kot je opisano v uvodnih izjavah 29 in 30. Ker je bila za vsako od petih storitvenih področij, opredeljenih v Severnem Porenju-Vestfaliji, prejeta le po ena vloga (T-Systems za področja, ki zadevajo zasebne izdajatelje televizijskega programa, in WDR za področja, ki zadevajo člane skupine ARD), so bila dovoljenja dodeljena brez razpisnega postopka po tako imenovanem postopku za obravnavanje vlog.

| (108) | Tako kot pri dodelitvi dovoljenj za radiodifuzijo Komisija meni, da z vidika državne pomoči za postopek za dodelitev omrežnih dovoljenj ne more veljati, da izključuje selektivnost ukrepa. Postopek je specifično zadeval delovanje omrežja DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji. Poleg tega je bil T-Systems kot prvotni operater v še posebej ugodnem položaju pri vlogi za omrežno dovoljenje. |
| --- | --- |

(108)

Tako kot pri dodelitvi dovoljenj za radiodifuzijo Komisija meni, da z vidika državne pomoči za postopek za dodelitev omrežnih dovoljenj ne more veljati, da izključuje selektivnost ukrepa. Postopek je specifično zadeval delovanje omrežja DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji. Poleg tega je bil T-Systems kot prvotni operater v še posebej ugodnem položaju pri vlogi za omrežno dovoljenje.

| (109) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela predhodno stališče, da je ukrep pomenil sektorsko pomoč televizijski radiodifuziji prek DVB-T, ker je bila subvencija odobrena samo izdajateljem televizijskega programa, ki uporabljajo digitalno prizemno platformo, in, na primer, ni podprl oddajanja prek drugih platform prenosa. |
| --- | --- |

(109)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela predhodno stališče, da je ukrep pomenil sektorsko pomoč televizijski radiodifuziji prek DVB-T, ker je bila subvencija odobrena samo izdajateljem televizijskega programa, ki uporabljajo digitalno prizemno platformo, in, na primer, ni podprl oddajanja prek drugih platform prenosa.

| (110) | Nemški organi menijo, da ukrep ne izkrivlja konkurence med kabelskim, satelitskim in prizemnim prenosom. Trdijo, da so si ti načini prenosa konkurenčni le v omejenem obsegu. Po njihovem mnenju je prizemni prenos dopolnilen kabelskemu in satelitskemu, saj pokriva tudi območja, kjer kabelskega ni na voljo, omogoča prenos regionalnih in lokalnih programov ter pomeni podlago za razvoj mobilnega sprejema. |
| --- | --- |

(110)

Nemški organi menijo, da ukrep ne izkrivlja konkurence med kabelskim, satelitskim in prizemnim prenosom. Trdijo, da so si ti načini prenosa konkurenčni le v omejenem obsegu. Po njihovem mnenju je prizemni prenos dopolnilen kabelskemu in satelitskemu, saj pokriva tudi območja, kjer kabelskega ni na voljo, omogoča prenos regionalnih in lokalnih programov ter pomeni podlago za razvoj mobilnega sprejema.

| (111) | Po mnenju Nemčije, glede na visok tržni delež kabelske in satelitske ter nizek delež prizemne televizije, pospeševanje DVB-T ne bi smelo vplivati na tržni položaj drugih platform. Po njenem mnenju prizemna televizija zaradi nizkega tržnega deleža ni zmožna pritegniti izdajateljev televizijskega programa z drugih platform. Poleg tega ukrep prav tako ne bi vplival na izbiro potrošnikov, predvsem zaradi tehničnih, pravnih in finančnih ovir pri preklopu z enega načina prenosa na drugega. Nemčija hkrati zagovarja stališče, da pospeševanje DVB-T ne bo nadomestilo kabelskega ali satelitskega prenosa, temveč bo pomenilo „pozitiven konkurenčni pritisk“ na druge načine prenosa, pospešilo konkurenčnost infrastrukture in s tem omogočilo tudi digitalizacijo drugih platform. |
| --- | --- |

(111)

Po mnenju Nemčije, glede na visok tržni delež kabelske in satelitske ter nizek delež prizemne televizije, pospeševanje DVB-T ne bi smelo vplivati na tržni položaj drugih platform. Po njenem mnenju prizemna televizija zaradi nizkega tržnega deleža ni zmožna pritegniti izdajateljev televizijskega programa z drugih platform. Poleg tega ukrep prav tako ne bi vplival na izbiro potrošnikov, predvsem zaradi tehničnih, pravnih in finančnih ovir pri preklopu z enega načina prenosa na drugega. Nemčija hkrati zagovarja stališče, da pospeševanje DVB-T ne bo nadomestilo kabelskega ali satelitskega prenosa, temveč bo pomenilo „pozitiven konkurenčni pritisk“ na druge načine prenosa, pospešilo konkurenčnost infrastrukture in s tem omogočilo tudi digitalizacijo drugih platform.

| (112) | Nemški organi tudi izpodbijajo podatke, ki so jih predložili kabelski operaterji v zvezi z učinkom uvedbe DVB-T na število kabelskih uporabnikov. Podatki, ki jih ima na voljo LfM, se razlikujejo od podatkov, ki jih je predložil ish, in kažejo manjše zmanjšanje (81 000 gospodinjstev v nasprotju s 147 000 med letoma 2003 in 2006). Nemški organi menijo, da upad števila kabelskih uporabnikov, če bi do njega prišlo, ne bi bil nujno posledica uvedbe DVB-T. V zvezi s tem tudi poudarjajo, da ukrep ni namenjen spodkopavanju kabelskega prenosa. Poudarjajo dejstvo, da je bila širokopasovna kabelska infrastruktura vzpostavljena z državno podporo v osemdesetih letih prejšnjega stoletja in ima še vedno koristi od regulativnih prednosti, vključno s kabelskimi pristojbinami (v skladu z Odlokom o dodatnih stroških najema (Mietnebenkostenverordnung)). Menijo, da je celotna shema financiranja tehnološko nevtralna: po potrebi bi bili pripravljeni podpreti tudi digitalizacijo kabelskega prenosa. Kot primer svojega pozitivnega pristopa do kabelskega prenosa so navedli, da je LfM 17. februarja 2007 privolil v digitalizacijo analognega kabelskega kanala družbe ish (73). |
| --- | --- |

(112)

Nemški organi tudi izpodbijajo podatke, ki so jih predložili kabelski operaterji v zvezi z učinkom uvedbe DVB-T na število kabelskih uporabnikov. Podatki, ki jih ima na voljo LfM, se razlikujejo od podatkov, ki jih je predložil ish, in kažejo manjše zmanjšanje (81 000 gospodinjstev v nasprotju s 147 000 med letoma 2003 in 2006). Nemški organi menijo, da upad števila kabelskih uporabnikov, če bi do njega prišlo, ne bi bil nujno posledica uvedbe DVB-T. V zvezi s tem tudi poudarjajo, da ukrep ni namenjen spodkopavanju kabelskega prenosa. Poudarjajo dejstvo, da je bila širokopasovna kabelska infrastruktura vzpostavljena z državno podporo v osemdesetih letih prejšnjega stoletja in ima še vedno koristi od regulativnih prednosti, vključno s kabelskimi pristojbinami (v skladu z Odlokom o dodatnih stroških najema (Mietnebenkostenverordnung)). Menijo, da je celotna shema financiranja tehnološko nevtralna: po potrebi bi bili pripravljeni podpreti tudi digitalizacijo kabelskega prenosa. Kot primer svojega pozitivnega pristopa do kabelskega prenosa so navedli, da je LfM 17. februarja 2007 privolil v digitalizacijo analognega kabelskega kanala družbe ish (73).

| (113) | Komisija meni, da premisleki iz uvodnih izjav 110 do 112 ne morejo postaviti pod vprašaj narave ukrepa kot sektorske pomoči, ki podpira izdajatelje televizijskega programa na platformi DVB-T in ima lahko za posledico tudi posredno korist za operaterja omrežja T-Systems. Predvideni ukrep je posebej povezan z enim sektorjem dejavnosti, to je prenosom radiodifuznih signalov, in selektivno podpira predvsem digitalni prizemni prenos. Selektiven je na strani povpraševanja, to je komercialnih izdajateljev televizijskega programa, ki poslujejo na platformah DVB-T, in tudi na strani ponudbe, to je operaterja digitalnega prizemnega omrežja T-Systems. |
| --- | --- |

(113)

Komisija meni, da premisleki iz uvodnih izjav 110 do 112 ne morejo postaviti pod vprašaj narave ukrepa kot sektorske pomoči, ki podpira izdajatelje televizijskega programa na platformi DVB-T in ima lahko za posledico tudi posredno korist za operaterja omrežja T-Systems. Predvideni ukrep je posebej povezan z enim sektorjem dejavnosti, to je prenosom radiodifuznih signalov, in selektivno podpira predvsem digitalni prizemni prenos. Selektiven je na strani povpraševanja, to je komercialnih izdajateljev televizijskega programa, ki poslujejo na platformah DVB-T, in tudi na strani ponudbe, to je operaterja digitalnega prizemnega omrežja T-Systems.

| (114) | Komisija meni, da so si različni načini prenosa radiodifuznih signalov, to je kabelski, satelitski, prizemni in vedno bolj tudi IPTV, neposredno konkurenčni. Čeprav imajo različne platforme prenosa svoje prednosti in pomanjkljivosti, se v bistvu uporabljajo za isti namen, to je za prenos radiodifuznih programov, ter so medsebojno zamenljive na veleprodajni ravni z vidika komercialnih izdajateljev televizijskega programa in tudi na maloprodajni ravni z vidika gledalcev. V Nemčiji ponujajo kabelska, satelitska in prizemna platforma veliko število brezplačnih kanalov, in to kaže na določeno podobnost ponudbe. Povedano natančneje, trenutna ponudba skupaj 24 digitalnih prizemnih televizijskih kanalov je videti primerljiva ponudbi analognega kabelskega prenosa, ki je najobičajnejša platforma prenosa v Severnem Porenju-Vestfaliji, čeprav se digitalni kabelski prenos hitro razvija. |
| --- | --- |

(114)

Komisija meni, da so si različni načini prenosa radiodifuznih signalov, to je kabelski, satelitski, prizemni in vedno bolj tudi IPTV, neposredno konkurenčni. Čeprav imajo različne platforme prenosa svoje prednosti in pomanjkljivosti, se v bistvu uporabljajo za isti namen, to je za prenos radiodifuznih programov, ter so medsebojno zamenljive na veleprodajni ravni z vidika komercialnih izdajateljev televizijskega programa in tudi na maloprodajni ravni z vidika gledalcev. V Nemčiji ponujajo kabelska, satelitska in prizemna platforma veliko število brezplačnih kanalov, in to kaže na določeno podobnost ponudbe. Povedano natančneje, trenutna ponudba skupaj 24 digitalnih prizemnih televizijskih kanalov je videti primerljiva ponudbi analognega kabelskega prenosa, ki je najobičajnejša platforma prenosa v Severnem Porenju-Vestfaliji, čeprav se digitalni kabelski prenos hitro razvija.

| (115) | Razmeroma majhen delež prizemne televizije v primerjavi s kabelsko in satelitsko v Nemčiji na splošno in zlasti v severnem Porenju-Vestfaliji ne odpravlja konkurenčnega razmerja med različnimi platformami prenosa. Informacije, ki so jih predložili kabelski operaterji, kažejo, da je uvedba DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji vplivala na število kabelskih uporabnikov. Poleg tega kabelski operaterji v svojih predloženih dokumentih ugotavljajo, da se je po preklopu z analognega prizemnega omrežja rahlo povečalo število kabelskih uporabnikov, in to tudi kaže na medsebojno zamenljivost obeh oblik prenosa z vidika končnih uporabnikov. Ko nemški organi trdijo, da bo ukrep pomenil „pozitiven konkurenčni pritisk“ na druge platforme in pospešil infrastrukturno konkurenco, sami molče priznavajo konkurenčno razmerje med različnimi oblikami prenosa. Dejstvo, da je imela v preteklosti tudi kabelska infrastruktura korist od državne podpore, in navzočnost določenih regulativnih prednosti ne zmanjšata selektivnosti in izkrivljanja konkurence, ki izhajata iz obravnavanega ukrepa. |
| --- | --- |

(115)

Razmeroma majhen delež prizemne televizije v primerjavi s kabelsko in satelitsko v Nemčiji na splošno in zlasti v severnem Porenju-Vestfaliji ne odpravlja konkurenčnega razmerja med različnimi platformami prenosa. Informacije, ki so jih predložili kabelski operaterji, kažejo, da je uvedba DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji vplivala na število kabelskih uporabnikov. Poleg tega kabelski operaterji v svojih predloženih dokumentih ugotavljajo, da se je po preklopu z analognega prizemnega omrežja rahlo povečalo število kabelskih uporabnikov, in to tudi kaže na medsebojno zamenljivost obeh oblik prenosa z vidika končnih uporabnikov. Ko nemški organi trdijo, da bo ukrep pomenil „pozitiven konkurenčni pritisk“ na druge platforme in pospešil infrastrukturno konkurenco, sami molče priznavajo konkurenčno razmerje med različnimi oblikami prenosa. Dejstvo, da je imela v preteklosti tudi kabelska infrastruktura korist od državne podpore, in navzočnost določenih regulativnih prednosti ne zmanjšata selektivnosti in izkrivljanja konkurence, ki izhajata iz obravnavanega ukrepa.

| (116) | Izkrivljanje konkurence, ki je neločljivo povezano z ukrepom, lahko vpliva tudi na druge trge in ne samo na trg televizijskega prenosa. Z vidika izdajateljev televizijskega programa obravnavani ukrep sektorske pomoči pomaga doseči širše občinstvo in pritegniti oglaševalce. S pritegnitvijo oglaševalcev od drugih medijev lahko spodbujanje DVB-T vpliva tudi na številne družbe v drugih medijskih sektorjih. |
| --- | --- |

(116)

Izkrivljanje konkurence, ki je neločljivo povezano z ukrepom, lahko vpliva tudi na druge trge in ne samo na trg televizijskega prenosa. Z vidika izdajateljev televizijskega programa obravnavani ukrep sektorske pomoči pomaga doseči širše občinstvo in pritegniti oglaševalce. S pritegnitvijo oglaševalcev od drugih medijev lahko spodbujanje DVB-T vpliva tudi na številne družbe v drugih medijskih sektorjih.

| (117) | Poleg tega lahko glede omrežnega operaterja spodbujanje omrežja DVB-T vpliva tudi na druge trge. Prek DVB-T bi potencialno lahko ponudili storitve plačljive televizije, kot kaže razvoj dogodkov v drugih državah članicah, vključno z Italijo, Francijo, Švedsko in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

(117)

Poleg tega lahko glede omrežnega operaterja spodbujanje omrežja DVB-T vpliva tudi na druge trge. Prek DVB-T bi potencialno lahko ponudili storitve plačljive televizije, kot kaže razvoj dogodkov v drugih državah članicah, vključno z Italijo, Francijo, Švedsko in Združenim kraljestvom.

| (118) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela stališče, da bi ukrep lahko izkrivil konkurenco med različnimi komercialnimi izdajatelji televizijskega programa, navzočimi na platformi DVB-T, saj delež zajetih stroškov prenosa ni bil enak za vse komercialne izdajatelje televizijskega programa. |
| --- | --- |

(118)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela stališče, da bi ukrep lahko izkrivil konkurenco med različnimi komercialnimi izdajatelji televizijskega programa, navzočimi na platformi DVB-T, saj delež zajetih stroškov prenosa ni bil enak za vse komercialne izdajatelje televizijskega programa.

| (119) | Nemški organi menijo, da ukrep ne izkrivlja konkurence med komercialnimi izdajatelji televizijskega programa, ker so načela za določitev zneska subvencije enaka. Trdijo, da razlike v financiranju temeljijo na različnem položaju izdajateljev televizijskega programa in različnih obremenitvah zaradi preklopa na digitalno televizijo. |
| --- | --- |

(119)

Nemški organi menijo, da ukrep ne izkrivlja konkurence med komercialnimi izdajatelji televizijskega programa, ker so načela za določitev zneska subvencije enaka. Trdijo, da razlike v financiranju temeljijo na različnem položaju izdajateljev televizijskega programa in različnih obremenitvah zaradi preklopa na digitalno televizijo.

| (120) | Kot je opisano v uvodnih izjavah od 34 do 40, obstaja razlika pri izračunu subvencije za izdajatelje televizijskega programa, predhodno navzoče na analogni platformi (skupina RTL in ProSiebenSat.1, ki imata vsak po štiri digitalne programske kanale), in izdajatelje televizijskega programa, ki vstopajo na platformo prizemnega prenosa prek DVB-T, ki imajo vsak po en programski kanal. |
| --- | --- |

(120)

Kot je opisano v uvodnih izjavah od 34 do 40, obstaja razlika pri izračunu subvencije za izdajatelje televizijskega programa, predhodno navzoče na analogni platformi (skupina RTL in ProSiebenSat.1, ki imata vsak po štiri digitalne programske kanale), in izdajatelje televizijskega programa, ki vstopajo na platformo prizemnega prenosa prek DVB-T, ki imajo vsak po en programski kanal.

| (121) | Za zadnje znaša finančna podpora v povprečju 30 % pristojbine za prenos na kanal za pet let, kar se vsako leto zniža za pet odstotnih točk s 40 % v prvem letu na 20 % v petem. To velja enako za vse štiri zadevne komercialne izdajatelje televizijskega programa. |
| --- | --- |

(121)

Za zadnje znaša finančna podpora v povprečju 30 % pristojbine za prenos na kanal za pet let, kar se vsako leto zniža za pet odstotnih točk s 40 % v prvem letu na 20 % v petem. To velja enako za vse štiri zadevne komercialne izdajatelje televizijskega programa.

| (122) | Pri skupini RTL in ProSiebenSat.1 je subvencija izračunana na podlagi razlike v njunih skupnih stroških med analognim in digitalnim prizemnim prenosom v Severnem Porenju-Vestfaliji ter v zveznih deželah severne Nemčije (glej tabelo 3 ter uvodne izjave 35, 39 in 40). Po mnenju nemških organov skupina RTL ne velja za upravičeno, ker znižanje njenih skupnih stroškov prenosa v digitalnem načinu v drugih zveznih deželah severne Nemčije vpliva na skupno povečanje stroškov v Severnem Porenju-Vestfaliji. Poleg tega nemški organi navajajo, da skupina RTL ni zaprosila za finančna sredstva. |
| --- | --- |

(122)

Pri skupini RTL in ProSiebenSat.1 je subvencija izračunana na podlagi razlike v njunih skupnih stroških med analognim in digitalnim prizemnim prenosom v Severnem Porenju-Vestfaliji ter v zveznih deželah severne Nemčije (glej tabelo 3 ter uvodne izjave 35, 39 in 40). Po mnenju nemških organov skupina RTL ne velja za upravičeno, ker znižanje njenih skupnih stroškov prenosa v digitalnem načinu v drugih zveznih deželah severne Nemčije vpliva na skupno povečanje stroškov v Severnem Porenju-Vestfaliji. Poleg tega nemški organi navajajo, da skupina RTL ni zaprosila za finančna sredstva.

| (123) | Komisija meni, da metoda za izračunavanje subvencije ne more veljati za objektivno utemeljeno, saj ne temelji na podrobni predstavitvi stroškov izdajatelja televizijskega programa v povezavi s prenosom prek digitalne prizemne platforme in njihovimi prihodki. Poleg tega, kot je že razloženo v uvodni izjavi 74, za izdajatelje televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, te obračunske metode ni mogoče obravnavati kot objektivne za izračun potencialnih dodatnih stroškov digitalnega prenosa, saj ne upošteva povečanja števila programskih kanalov, ki poganjajo te stroške. Poleg tega je poljuben tudi izračun iz tabele 3, saj sta imela skupina RTL in ProSiebenSat.1 različno število analognih programskih kanalov v Severnem Porenju-Vestfaliji in severni Nemčiji, z različnimi stroški zaradi različnega geografskega pokritja. Dejansko so, kot kažejo tudi podatki nemških organov, stroški prenosa na kanal v obravnavanem primeru nižji v digitalnem načinu kot na analogni platformi (glej tabelo 4). Kot so navedli nemški organi, sta imela ProSiebenSat.1 in RTL dostop do dveh celotnih multipleksov, kar je bila posledica postopka za dodelitev dovoljenj za radiodifuzijo in prednostnega obravnavanja izdajateljev televizijskega programa, navzočih na analogni platformi, kot nadomestilo za vračilo njihovih analognih dovoljenj pred datumom poteka. Poleg tega jim finančna sredstva dajejo možnost radiodifuzije večjega števila kanalov v Severnem Porenju-Vestfaliji za bolj ali manj enake skupne stroške kot v analognem načinu. Nemški organi niso zagotovili nobene razlage, zakaj se delež zajetih stroškov za ProSiebenSat.1 razlikuje od deleža za tiste izdajatelje televizijskega programa, ki predhodno niso bili navzoči na analogni platformi. |
| --- | --- |

(123)

Komisija meni, da metoda za izračunavanje subvencije ne more veljati za objektivno utemeljeno, saj ne temelji na podrobni predstavitvi stroškov izdajatelja televizijskega programa v povezavi s prenosom prek digitalne prizemne platforme in njihovimi prihodki. Poleg tega, kot je že razloženo v uvodni izjavi 74, za izdajatelje televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, te obračunske metode ni mogoče obravnavati kot objektivne za izračun potencialnih dodatnih stroškov digitalnega prenosa, saj ne upošteva povečanja števila programskih kanalov, ki poganjajo te stroške. Poleg tega je poljuben tudi izračun iz tabele 3, saj sta imela skupina RTL in ProSiebenSat.1 različno število analognih programskih kanalov v Severnem Porenju-Vestfaliji in severni Nemčiji, z različnimi stroški zaradi različnega geografskega pokritja. Dejansko so, kot kažejo tudi podatki nemških organov, stroški prenosa na kanal v obravnavanem primeru nižji v digitalnem načinu kot na analogni platformi (glej tabelo 4). Kot so navedli nemški organi, sta imela ProSiebenSat.1 in RTL dostop do dveh celotnih multipleksov, kar je bila posledica postopka za dodelitev dovoljenj za radiodifuzijo in prednostnega obravnavanja izdajateljev televizijskega programa, navzočih na analogni platformi, kot nadomestilo za vračilo njihovih analognih dovoljenj pred datumom poteka. Poleg tega jim finančna sredstva dajejo možnost radiodifuzije večjega števila kanalov v Severnem Porenju-Vestfaliji za bolj ali manj enake skupne stroške kot v analognem načinu. Nemški organi niso zagotovili nobene razlage, zakaj se delež zajetih stroškov za ProSiebenSat.1 razlikuje od deleža za tiste izdajatelje televizijskega programa, ki predhodno niso bili navzoči na analogni platformi.

| (124) | Skladno s tem Komisija meni, da prednost, ki izhaja iz dodelitve dovoljenj za radiodifuzijo tistim izdajateljem televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, in izračun subvencije, ki ni objektivno utemeljen, uvajata izkrivljanje med temi izdajatelji televizijskega programa in tistimi, ki so prenos prek prizemne platforme začeli šele z uvedbo platforme DVB-T. |
| --- | --- |

(124)

Skladno s tem Komisija meni, da prednost, ki izhaja iz dodelitve dovoljenj za radiodifuzijo tistim izdajateljem televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, in izračun subvencije, ki ni objektivno utemeljen, uvajata izkrivljanje med temi izdajatelji televizijskega programa in tistimi, ki so prenos prek prizemne platforme začeli šele z uvedbo platforme DVB-T.

1.4   VPLIV NA TRGOVINO

| (125) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES mora državna intervencija vplivati na trgovino med državami članicami, da velja za državno pomoč. V postopku odločanja je Komisija zavzela stališče, da bi ukrep lahko vplival na trgovino znotraj Skupnosti, saj so bili komercialni izdajatelji televizijskega programa mednarodno dejavni, omrežni operater pa je tekmoval z mednarodnimi kabelskimi operaterji in medijskimi korporacijami ter satelitskimi operaterji. |
| --- | --- |

(125)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES mora državna intervencija vplivati na trgovino med državami članicami, da velja za državno pomoč. V postopku odločanja je Komisija zavzela stališče, da bi ukrep lahko vplival na trgovino znotraj Skupnosti, saj so bili komercialni izdajatelji televizijskega programa mednarodno dejavni, omrežni operater pa je tekmoval z mednarodnimi kabelskimi operaterji in medijskimi korporacijami ter satelitskimi operaterji.

| (126) | Nemški organi so zagovarjali mnenje, da ukrep ne bi utegnil vplivati na trgovino med državami članicami. Trdijo, da je znesek pomoči tako nizek, da bi bili vpliv na trgovino zanemarljiv. Poleg tega se ne strinjajo, da zaradi samega dejstva, da so udeležena podjetja mednarodno dejavna, nujno obstaja vpliv na trgovino med državami članicami. Po njihovem mnenju ni nobenega vpliva na trgovino, kar zadeva položaj komercialnih izdajateljev televizijskega programa. |
| --- | --- |

(126)

Nemški organi so zagovarjali mnenje, da ukrep ne bi utegnil vplivati na trgovino med državami članicami. Trdijo, da je znesek pomoči tako nizek, da bi bili vpliv na trgovino zanemarljiv. Poleg tega se ne strinjajo, da zaradi samega dejstva, da so udeležena podjetja mednarodno dejavna, nujno obstaja vpliv na trgovino med državami članicami. Po njihovem mnenju ni nobenega vpliva na trgovino, kar zadeva položaj komercialnih izdajateljev televizijskega programa.

| (127) | Iz sodne prakse evropskih sodišč izhaja, da „kadar (...) finančna pomoč, dodeljena s strani države ali prek državnih virov, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki tekmujejo v prometu znotraj Skupnosti, za zadnja velja, da so zaradi te pomoči prizadeta“ (74). Poleg tega tudi velja, da celo pomoč razmeroma nizkega zneska lahko vpliva na trgovino med državami članicami (75), predvsem kadar v sektorju, v katerem posluje prejemnik, obstaja močna konkurenca (76). |
| --- | --- |

(127)

Iz sodne prakse evropskih sodišč izhaja, da „kadar (...) finančna pomoč, dodeljena s strani države ali prek državnih virov, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki tekmujejo v prometu znotraj Skupnosti, za zadnja velja, da so zaradi te pomoči prizadeta“ (74). Poleg tega tudi velja, da celo pomoč razmeroma nizkega zneska lahko vpliva na trgovino med državami članicami (75), predvsem kadar v sektorju, v katerem posluje prejemnik, obstaja močna konkurenca (76).

| (128) | Zato Komisija meni, da bi predvideni ukrep utegnil vplivati na trgovino med državami članicami. Kot je razloženo zgoraj, ukrep neposredno daje prednost komercialnim izdajateljem televizijskega programa in bi lahko imel za posledico tudi posredno prednost za omrežnega operaterja T-Systems. Tako komercialni izdajatelji televizijskega programa kot tudi omrežni operater tekmujejo na mednarodni ravni z drugimi podjetji. Vsi komercialni izdajatelji televizijskega programa, ki jih zadeva obravnavani ukrep, tekmujejo z drugimi izdajatelji televizijskega programa in telekomunikacijskimi družbami na trgih za televizijsko oglaševanje in filmske pravice (77). Omrežni operaterji, kot je hčerinsko podjetje T-Systems družbe Deutsche Telekom, tekmujejo s kabelskimi operaterji in medijskimi korporacijami, kot je UPC (Liberty Media), satelitskimi operaterji, kot so SES Astra, NSAB in Eutelsat, ter drugimi podjetji, ki izdajateljem televizijskih programov ponujajo infrastrukturne storitve. Hkrati obstaja konkurenca med prizemnimi, širokopasovnimi kabelskimi in satelitskimi operaterji za končne uporabnike v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(128)

Zato Komisija meni, da bi predvideni ukrep utegnil vplivati na trgovino med državami članicami. Kot je razloženo zgoraj, ukrep neposredno daje prednost komercialnim izdajateljem televizijskega programa in bi lahko imel za posledico tudi posredno prednost za omrežnega operaterja T-Systems. Tako komercialni izdajatelji televizijskega programa kot tudi omrežni operater tekmujejo na mednarodni ravni z drugimi podjetji. Vsi komercialni izdajatelji televizijskega programa, ki jih zadeva obravnavani ukrep, tekmujejo z drugimi izdajatelji televizijskega programa in telekomunikacijskimi družbami na trgih za televizijsko oglaševanje in filmske pravice (77). Omrežni operaterji, kot je hčerinsko podjetje T-Systems družbe Deutsche Telekom, tekmujejo s kabelskimi operaterji in medijskimi korporacijami, kot je UPC (Liberty Media), satelitskimi operaterji, kot so SES Astra, NSAB in Eutelsat, ter drugimi podjetji, ki izdajateljem televizijskih programov ponujajo infrastrukturne storitve. Hkrati obstaja konkurenca med prizemnimi, širokopasovnimi kabelskimi in satelitskimi operaterji za končne uporabnike v različnih državah članicah.

| (129) | Komisija meni, da skupnega zneska pomoči v obravnavanem primeru, ki je ocenjen na 6,8 milijona EUR, ni mogoče obravnavati kot „razmeroma majhnega“. V vsakem primeru lahko v skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča prve stopnje na trgovino vpliva tudi majhen znesek, zlasti če je konkurenca močna. |
| --- | --- |

(129)

Komisija meni, da skupnega zneska pomoči v obravnavanem primeru, ki je ocenjen na 6,8 milijona EUR, ni mogoče obravnavati kot „razmeroma majhnega“. V vsakem primeru lahko v skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča prve stopnje na trgovino vpliva tudi majhen znesek, zlasti če je konkurenca močna.

1.5   UGOTOVITEV GLEDE ZNAČAJA DRŽAVNE POMOČI UKREPA

| (130) | Zaradi navedenih razlogov Komisija meni, da subvencije, ki jih je predvidel LfM, izpolnjujejo vse pogoje za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Neposredni prejemniki so komercialni izdajatelji televizijskega programa, ki prejmejo finančno pomoč. Hkrati bi lahko bil posredne koristi iz ukrepa deležen tudi T-Systems, operater multipleksov, ki jih uporabljajo komercialni izdajatelji televizijskega programa. |
| --- | --- |

(130)

Zaradi navedenih razlogov Komisija meni, da subvencije, ki jih je predvidel LfM, izpolnjujejo vse pogoje za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Neposredni prejemniki so komercialni izdajatelji televizijskega programa, ki prejmejo finančno pomoč. Hkrati bi lahko bil posredne koristi iz ukrepa deležen tudi T-Systems, operater multipleksov, ki jih uporabljajo komercialni izdajatelji televizijskega programa.

2.   ZDRUŽLJIVOST UKREPA POMOČI

2.1   SPLOŠNI PREMISLEKI

| (131) | Komisija dejavno podpira prehod z analogne na digitalno radiodifuzijo. Prednosti digitalnega preklopa so bile poudarjene v akcijskem načrtu „eEvropa 2005: Informacijska družba za vse“ in dveh sporočilih, ki se nanašata na digitalni preklop (78). Digitalni preklop ima precejšnje prednosti v smislu učinkovitejše uporabe spektra in večjih možnosti prenosa. To bo pripeljalo do novih in bolj kakovostnih storitev ter do večje izbire za potrošnike. Kot je Komisija poudarila tudi v svojem Sporočilu i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje, bo načrtovani izklop analogne prizemne televizije do leta 2012 izboljšal dostop do spektra v Evropi. |
| --- | --- |

(131)

Komisija dejavno podpira prehod z analogne na digitalno radiodifuzijo. Prednosti digitalnega preklopa so bile poudarjene v akcijskem načrtu „eEvropa 2005: Informacijska družba za vse“ in dveh sporočilih, ki se nanašata na digitalni preklop (78). Digitalni preklop ima precejšnje prednosti v smislu učinkovitejše uporabe spektra in večjih možnosti prenosa. To bo pripeljalo do novih in bolj kakovostnih storitev ter do večje izbire za potrošnike. Kot je Komisija poudarila tudi v svojem Sporočilu i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje, bo načrtovani izklop analogne prizemne televizije do leta 2012 izboljšal dostop do spektra v Evropi.

| (132) | Komisija se tudi zaveda, da bi lahko prišlo do odloga digitalnega preklopa, če bi bil v celoti prepuščen tržnim silam. Zato ne ugovarja načelu javne intervencije na tem področju. Javni organi imajo različna sredstva za pospeševanje in spodbujanje digitalnega preklopa, na primer z usklajevalnimi mehanizmi, obveščevalnimi kampanjami, regulativnimi sredstvi in finančno pomočjo. Če je javna intervencija v obliki državne pomoči, pa mora biti v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(132)

Komisija se tudi zaveda, da bi lahko prišlo do odloga digitalnega preklopa, če bi bil v celoti prepuščen tržnim silam. Zato ne ugovarja načelu javne intervencije na tem področju. Javni organi imajo različna sredstva za pospeševanje in spodbujanje digitalnega preklopa, na primer z usklajevalnimi mehanizmi, obveščevalnimi kampanjami, regulativnimi sredstvi in finančno pomočjo. Če je javna intervencija v obliki državne pomoči, pa mora biti v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe ES.

| (133) | V skladu s splošnim pristopom Komisije do manjše in bolje usmerjene državne pomoči lahko države članice načeloma uporabijo pomoč za premagovanje specifične tržne nepopolnosti ali za zagotovitev socialne oziroma regionalne kohezije. Vendar pa mora biti v vsakem specifičnem primeru dokazano, da je pomoč potrebna za obravnavanje vprašanja, da je ustrezen instrument, omejen na potrebni minimum, in da ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Sporočilo o preklopu podobno določa, da bi bila na specifičnem področju digitalizacije javna intervencija upravičena pod dvema pogojema: prvič, če gre za splošne interese; drugič, če gre za tržno nepopolnost, kar pomeni, da same tržne sile ne dosegajo rezultatov v smislu kolektivne blaginje. Določa tudi, da mora biti javna intervencija v vsakem primeru podprta z zanesljivo tržno analizo. |
| --- | --- |

(133)

V skladu s splošnim pristopom Komisije do manjše in bolje usmerjene državne pomoči lahko države članice načeloma uporabijo pomoč za premagovanje specifične tržne nepopolnosti ali za zagotovitev socialne oziroma regionalne kohezije. Vendar pa mora biti v vsakem specifičnem primeru dokazano, da je pomoč potrebna za obravnavanje vprašanja, da je ustrezen instrument, omejen na potrebni minimum, in da ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Sporočilo o preklopu podobno določa, da bi bila na specifičnem področju digitalizacije javna intervencija upravičena pod dvema pogojema: prvič, če gre za splošne interese; drugič, če gre za tržno nepopolnost, kar pomeni, da same tržne sile ne dosegajo rezultatov v smislu kolektivne blaginje. Določa tudi, da mora biti javna intervencija v vsakem primeru podprta z zanesljivo tržno analizo.

| (134) | Sporočilo o preklopu tudi navaja, da prehod na digitalno radiodifuzijo pomeni velik izziv za panogo, ki ga mora poganjati trg. Načeloma bi moralo vsako omrežje tekmovati po svojih močeh. Da bi ohranili to načelo, si mora vsaka javna intervencija prizadevati, da je tehnološko nevtralna. Izjeme je pri tem načelu mogoče predvideti samo, kot je razloženo zgoraj, če je intervencija usmerjena v specifično tržno nepopolnost ali neravnovesje ter je hkrati potrebna, ustrezna in sorazmerna za premagovanje teh težav. |
| --- | --- |

(134)

Sporočilo o preklopu tudi navaja, da prehod na digitalno radiodifuzijo pomeni velik izziv za panogo, ki ga mora poganjati trg. Načeloma bi moralo vsako omrežje tekmovati po svojih močeh. Da bi ohranili to načelo, si mora vsaka javna intervencija prizadevati, da je tehnološko nevtralna. Izjeme je pri tem načelu mogoče predvideti samo, kot je razloženo zgoraj, če je intervencija usmerjena v specifično tržno nepopolnost ali neravnovesje ter je hkrati potrebna, ustrezna in sorazmerna za premagovanje teh težav.

| (135) | Na splošno velja, da lahko določene tržne nepopolnosti ovirajo preklop. Poleg tega obstaja nevarnost, da zaradi svojega neugodnega socialnega položaja (problem socialne kohezije) prednosti digitalne televizije ne morejo biti deležni vsi deli prebivalstva. Kot je Komisija poudarila tudi v primeru Berlin-Brandenburga, lahko tržna nepopolnost na primer obstaja, če se akterji na trgu niso pripravljeni dogovoriti o skupnem urniku preklopa na digitalno televizijo, ker čakajo na druge, da naredijo prvi korak (problem usklajevanja), ali če akterji na trgu ne upoštevajo pozitivnih učinkov preklopa na družbo kot celoto, ker nimajo pravih spodbud za to (pozitivni zunanji učinki). |
| --- | --- |

(135)

Na splošno velja, da lahko določene tržne nepopolnosti ovirajo preklop. Poleg tega obstaja nevarnost, da zaradi svojega neugodnega socialnega položaja (problem socialne kohezije) prednosti digitalne televizije ne morejo biti deležni vsi deli prebivalstva. Kot je Komisija poudarila tudi v primeru Berlin-Brandenburga, lahko tržna nepopolnost na primer obstaja, če se akterji na trgu niso pripravljeni dogovoriti o skupnem urniku preklopa na digitalno televizijo, ker čakajo na druge, da naredijo prvi korak (problem usklajevanja), ali če akterji na trgu ne upoštevajo pozitivnih učinkov preklopa na družbo kot celoto, ker nimajo pravih spodbud za to (pozitivni zunanji učinki).

| (136) | Glede socialne kohezije bodo države članice želele zagotoviti, da imajo po izklopu analogne televizije vsi državljani dostop do digitalne. Ker digitalni preklop pomeni stroške za uporabnike in zahteva spremembo navad, bodo države članice morda želele pomagati predvsem prikrajšanim skupinam v družbi, kot so starejši ljudje, gospodinjstva z nizkimi dohodki ali ljudje, ki živijo na odročnih območjih. |
| --- | --- |

(136)

Glede socialne kohezije bodo države članice želele zagotoviti, da imajo po izklopu analogne televizije vsi državljani dostop do digitalne. Ker digitalni preklop pomeni stroške za uporabnike in zahteva spremembo navad, bodo države članice morda želele pomagati predvsem prikrajšanim skupinam v družbi, kot so starejši ljudje, gospodinjstva z nizkimi dohodki ali ljudje, ki živijo na odročnih območjih.

| (137) | V zadnjih treh letih je Komisija ocenila številne državne ukrepe v različnih državah članicah, namenjene spodbujanju preklopa (79). V več odločbah o državni pomoči, ki temeljijo na sporočilih, povezanih z digitalnim preklopom, je Komisija pojasnila uporabo pravil o državni pomoči v tem sektorju ter zagotovila smernice za javne in zasebne akterje. Države članice imajo več možnosti za dodelitev javnih finančnih sredstev za preklop, če ukrepi ne povzročajo nepotrebnega izkrivljanja med tehnologijami ali družbami in so omejeni na potrebni minimum (80):






  (a) | pilotne projekte in raziskovalne dejavnosti za preizkušanje, na primer, tehnologij digitalnega prenosa in interaktivnih aplikacij; |
| --- | --- | --- |

(137)

V zadnjih treh letih je Komisija ocenila številne državne ukrepe v različnih državah članicah, namenjene spodbujanju preklopa (79). V več odločbah o državni pomoči, ki temeljijo na sporočilih, povezanih z digitalnim preklopom, je Komisija pojasnila uporabo pravil o državni pomoči v tem sektorju ter zagotovila smernice za javne in zasebne akterje. Države članice imajo več možnosti za dodelitev javnih finančnih sredstev za preklop, če ukrepi ne povzročajo nepotrebnega izkrivljanja med tehnologijami ali družbami in so omejeni na potrebni minimum (80):

(a)

pilotne projekte in raziskovalne dejavnosti za preizkušanje, na primer, tehnologij digitalnega prenosa in interaktivnih aplikacij;

| (b) | subvencije za posameznike za nakup boksov, ki se lahko postavijo na televizijske sprejemnike, za katero koli platformo, da bi preprečili izključenost gospodinjstev z nizkimi prihodki iz dostopa do televizijskega sprejema in dosegli kritično maso uporabnikov, predvsem na območjih, kjer bo treba zaradi pomanjkanja frekvenčnega spektra izključiti prizemni prenos brez obdobja sočasnega oddajanja; |
| --- | --- |

(b)

subvencije za posameznike za nakup boksov, ki se lahko postavijo na televizijske sprejemnike, za katero koli platformo, da bi preprečili izključenost gospodinjstev z nizkimi prihodki iz dostopa do televizijskega sprejema in dosegli kritično maso uporabnikov, predvsem na območjih, kjer bo treba zaradi pomanjkanja frekvenčnega spektra izključiti prizemni prenos brez obdobja sočasnega oddajanja;

| (c) | subvencije podjetjem za razvoj inovativnih digitalnih storitev, kot so elektronski programski vodniki in mobilne aplikacije; |
| --- | --- |

(c)

subvencije podjetjem za razvoj inovativnih digitalnih storitev, kot so elektronski programski vodniki in mobilne aplikacije;

| (d) | subvencije za izdajatelje televizijskega programa za nadomestitev dodatnih stroškov prenosa pri vzporedni radiodifuziji analogne in digitalne televizije („faze sočasnega oddajanja“); |
| --- | --- |

(d)

subvencije za izdajatelje televizijskega programa za nadomestitev dodatnih stroškov prenosa pri vzporedni radiodifuziji analogne in digitalne televizije („faze sočasnega oddajanja“);

| (e) | subvencije za potrošnike za nakup digitalnih dekoderjev. Take subvencije morajo biti tehnološko nevtralne. Pri dodeljevanju subvencij lahko organi spodbujajo uporabo odprtih standardov za interaktivnost. Odprti standardi potrošnikom omogočajo, da imajo koristi od interaktivnih storitev, ki jih ponujajo različni operaterji; |
| --- | --- |

(e)

subvencije za potrošnike za nakup digitalnih dekoderjev. Take subvencije morajo biti tehnološko nevtralne. Pri dodeljevanju subvencij lahko organi spodbujajo uporabo odprtih standardov za interaktivnost. Odprti standardi potrošnikom omogočajo, da imajo koristi od interaktivnih storitev, ki jih ponujajo različni operaterji;

| (f) | financiranje uvedbe omrežja za prenos na območjih, kjer bi bilo televizijsko pokritje sicer nezadostno; |
| --- | --- |

(f)

financiranje uvedbe omrežja za prenos na območjih, kjer bi bilo televizijsko pokritje sicer nezadostno;

| (g) | finančna sredstva za javne izdajatelje televizijskega programa, da se jim omogoči radiodifuzija prek vseh platform prenosa, da bi dosegli celotno prebivalstvo. V tem okviru morajo države članice jasno določiti vse obveznosti javnih izdajateljev televizijskega programa glede tega, katere platforme prenosa naj bi uporabljali; |
| --- | --- |

(g)

finančna sredstva za javne izdajatelje televizijskega programa, da se jim omogoči radiodifuzija prek vseh platform prenosa, da bi dosegli celotno prebivalstvo. V tem okviru morajo države članice jasno določiti vse obveznosti javnih izdajateljev televizijskega programa glede tega, katere platforme prenosa naj bi uporabljali;

| (h) | pošteno nadomestilo za izdajatelje televizijskega programa, od katerih se je zahtevalo, da se odpovedo uporabi analognega spektra pred potekom njihovih dovoljenj, kjer je potrebno in ustrezno. Nadomestilo mora upoštevati dejanske stroške preklopa, ki jih imajo izdajatelji televizijskega programa, na primer, stroške prilagoditve za radiodifuzijo na drugem kanalu/multipleksu, kjer je primerno. |
| --- | --- |

(h)

pošteno nadomestilo za izdajatelje televizijskega programa, od katerih se je zahtevalo, da se odpovedo uporabi analognega spektra pred potekom njihovih dovoljenj, kjer je potrebno in ustrezno. Nadomestilo mora upoštevati dejanske stroške preklopa, ki jih imajo izdajatelji televizijskega programa, na primer, stroške prilagoditve za radiodifuzijo na drugem kanalu/multipleksu, kjer je primerno.

2.2   PRAVNE PODLAGE ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI NAČRTOVANEGA UKREPA

| (138) | Nemški organi so zagovarjali mnenje, da je ukrep združljiv s skupnim trgom po členih 87(3)(c), 87(3)(b), 87(3)(d) in 86(2) Pogodbe ES. Komisija spodaj ocenjuje združljivost ukrepa z vidika teh določb, ob upoštevanju zgoraj razloženih splošnih premislekov (81). |
| --- | --- |

(138)

Nemški organi so zagovarjali mnenje, da je ukrep združljiv s skupnim trgom po členih 87(3)(c), 87(3)(b), 87(3)(d) in 86(2) Pogodbe ES. Komisija spodaj ocenjuje združljivost ukrepa z vidika teh določb, ob upoštevanju zgoraj razloženih splošnih premislekov (81).

2.3   ČLEN 87(3)(c) POGODBE ES

| (139) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija navedla, da ni bila prepričana, da bi ukrep lahko štel za združljivega po členu 87(3)(c) Pogodbe ES. Po oceni pripomb zainteresiranih strank in nemških organov Komisija ostaja tega mnenja. |
| --- | --- |

(139)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija navedla, da ni bila prepričana, da bi ukrep lahko štel za združljivega po členu 87(3)(c) Pogodbe ES. Po oceni pripomb zainteresiranih strank in nemških organov Komisija ostaja tega mnenja.

| (140) | Člen 87(3)(c) Pogodbe ES zadeva „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. |
| --- | --- |

(140)

Člen 87(3)(c) Pogodbe ES zadeva „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“.

| (141) | Da bi ukrep pomoči veljal za združljivega s skupnim trgom po členu 87(3)(c), mora slediti cilju skupnega interesa ter veljati za potrebnega in sorazmernega. Ukrep je treba oceniti predvsem z vidika naslednjih vprašanj:






  1. | Ali je ukrep pomoči načrtovan tako, da bo izpolnil jasno opredeljeni cilj skupnega interesa? |
| --- | --- | --- |

(141)

Da bi ukrep pomoči veljal za združljivega s skupnim trgom po členu 87(3)(c), mora slediti cilju skupnega interesa ter veljati za potrebnega in sorazmernega. Ukrep je treba oceniti predvsem z vidika naslednjih vprašanj:

1.

Ali je ukrep pomoči načrtovan tako, da bo izpolnil jasno opredeljeni cilj skupnega interesa?

| 2. | Ali je pomoč načrtovana tako, da je v skupnem interesu (tj. ali predlagana pomoč obravnava tržno nepopolnost ali kak drug cilj)? Še zlasti pa:






  (a) | Ali je ukrep pomoči ustrezen instrument? |
| --- | --- | --- |

2.

Ali je pomoč načrtovana tako, da je v skupnem interesu (tj. ali predlagana pomoč obravnava tržno nepopolnost ali kak drug cilj)? Še zlasti pa:

(a)

Ali je ukrep pomoči ustrezen instrument?

| (b) | Ali obstaja spodbujevalni učinek, tj. ali pomoč spreminja vedenje podjetij? |
| --- | --- |

(b)

Ali obstaja spodbujevalni učinek, tj. ali pomoč spreminja vedenje podjetij?

| (c) | Ali je ukrep pomoči sorazmeren, tj. ali bi lahko bila enaka sprememba v vedenju dosežena z manj pomoči? |
| --- | --- |

(c)

Ali je ukrep pomoči sorazmeren, tj. ali bi lahko bila enaka sprememba v vedenju dosežena z manj pomoči?

| 3. | Ali so izkrivljanja konkurence in vpliv na trgovino omejeni v takem obsegu, da je skupna bilanca pozitivna? |
| --- | --- |

3.

Ali so izkrivljanja konkurence in vpliv na trgovino omejeni v takem obsegu, da je skupna bilanca pozitivna?

| (142) | Nemški organi menijo, da je načrtovani ukrep skladen s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. S sklicevanjem na Sporočilo o preklopu trdijo, da je spodbujanje digitalne prizemne platforme v skupnem interesu, saj prispeva k doseganju številnih ciljev splošnega interesa. Zagovarjajo stališče, da je ukrep potreben za ohranjanje prizemne platforme in obravnavanje številnih specifičnih tržnih nepopolnosti. Poleg tega menijo, da je ukrep ustrezen in sorazmeren glede na postavljene cilje. |
| --- | --- |

(142)

Nemški organi menijo, da je načrtovani ukrep skladen s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. S sklicevanjem na Sporočilo o preklopu trdijo, da je spodbujanje digitalne prizemne platforme v skupnem interesu, saj prispeva k doseganju številnih ciljev splošnega interesa. Zagovarjajo stališče, da je ukrep potreben za ohranjanje prizemne platforme in obravnavanje številnih specifičnih tržnih nepopolnosti. Poleg tega menijo, da je ukrep ustrezen in sorazmeren glede na postavljene cilje.

2.3.1   Cilj skupnega interesa

| (143) | Kot je razloženo v odstavkih od 131 do 137, se Komisija strinja glede tega, da je prehod z analogne na digitalno radiodifuzijo treba obravnavati kot cilj skupnega interesa. Vendar pa, kot je poudarjeno tudi v Sporočilu o preklopu in nadaljnjih dokumentih politike Komisije, povezanih s preklopom, to ne pomeni splošne utemeljitve, zakaj naj bi podprli le digitalizacijo prizemne platforme. Ravno nasprotno, kot je navedeno zgoraj, velja izhodišče, da mora prehod poganjati trg, vsako omrežje pa naj bi načeloma tekmovalo po svojih močeh. Da bi ohranili to načelo, si mora vsaka javna intervencija prizadevati, da je tehnološko nevtralna. Zahteva po tehnološki nevtralnosti v obravnavanem primeru ni izpolnjena. |
| --- | --- |

(143)

Kot je razloženo v odstavkih od 131 do 137, se Komisija strinja glede tega, da je prehod z analogne na digitalno radiodifuzijo treba obravnavati kot cilj skupnega interesa. Vendar pa, kot je poudarjeno tudi v Sporočilu o preklopu in nadaljnjih dokumentih politike Komisije, povezanih s preklopom, to ne pomeni splošne utemeljitve, zakaj naj bi podprli le digitalizacijo prizemne platforme. Ravno nasprotno, kot je navedeno zgoraj, velja izhodišče, da mora prehod poganjati trg, vsako omrežje pa naj bi načeloma tekmovalo po svojih močeh. Da bi ohranili to načelo, si mora vsaka javna intervencija prizadevati, da je tehnološko nevtralna. Zahteva po tehnološki nevtralnosti v obravnavanem primeru ni izpolnjena.

| (144) | V predloženih dokumentih so nemški organi podvomili o ustreznosti načela tehnološke nevtralnosti zaradi ocene državne pomoči in trdili, da tega ni mogoče doseči na ravni posameznega ukrepa državne pomoči. Trdijo, da je njihova celotna politika prav tako tehnološko nevtralna, in navajajo, da bi verjetno zagotovili podporo tudi drugim platformam, če bi bilo potrebno. Vendar pa menijo, da satelitska tehnologija ne potrebuje podpore za izvedbo preklopa in da digitalizacija kabla ni zadosti napredna, da bi upravičila konkretne podporne ukrepe. Komisija do zdaj od nemških organov ni prejela nobenih konkretnih informacij, ki bi kazale, da je javno financiranje načrtovano tudi za druga sredstva prenosa. |
| --- | --- |

(144)

V predloženih dokumentih so nemški organi podvomili o ustreznosti načela tehnološke nevtralnosti zaradi ocene državne pomoči in trdili, da tega ni mogoče doseči na ravni posameznega ukrepa državne pomoči. Trdijo, da je njihova celotna politika prav tako tehnološko nevtralna, in navajajo, da bi verjetno zagotovili podporo tudi drugim platformam, če bi bilo potrebno. Vendar pa menijo, da satelitska tehnologija ne potrebuje podpore za izvedbo preklopa in da digitalizacija kabla ni zadosti napredna, da bi upravičila konkretne podporne ukrepe. Komisija do zdaj od nemških organov ni prejela nobenih konkretnih informacij, ki bi kazale, da je javno financiranje načrtovano tudi za druga sredstva prenosa.

| (145) | Komisija meni, da teh splošnih argumentov v zvezi z neuporabo načela tehnološke nevtralnosti, ni mogoče sprejeti. Obstaja razlika med finančno podporo za preklop z analognega na digitalni prenos na eni strani in ukrepi, ki podpirajo samo digitalno prizemno platformo kot tako, na drugi. Selektivno zagotovljene subvencije za eno od neposredno tekmujočih tehnologij prenosa uvajajo močno izkrivljanje konkurence med temi tehnologijami. |
| --- | --- |

(145)

Komisija meni, da teh splošnih argumentov v zvezi z neuporabo načela tehnološke nevtralnosti, ni mogoče sprejeti. Obstaja razlika med finančno podporo za preklop z analognega na digitalni prenos na eni strani in ukrepi, ki podpirajo samo digitalno prizemno platformo kot tako, na drugi. Selektivno zagotovljene subvencije za eno od neposredno tekmujočih tehnologij prenosa uvajajo močno izkrivljanje konkurence med temi tehnologijami.

| (146) | V skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES in veljavno sodno prakso je tako izkrivljanje mogoče sprejeti samo, če je usmerjeno v obravnavanje specifične tržne nepopolnosti ali neravnovesja ter je hkrati potrebno, ustrezno in sorazmerno postavljenim ciljem. V skladu s pravili o državni pomoči je treba to oceno opraviti posamično za vsak ukrep. |
| --- | --- |

(146)

V skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES in veljavno sodno prakso je tako izkrivljanje mogoče sprejeti samo, če je usmerjeno v obravnavanje specifične tržne nepopolnosti ali neravnovesja ter je hkrati potrebno, ustrezno in sorazmerno postavljenim ciljem. V skladu s pravili o državni pomoči je treba to oceno opraviti posamično za vsak ukrep.

| (147) | Poleg splošnega cilja, ki je spodbujanje preklopa, so nemški organi zagovarjali mnenje, da je cilj ukrepa ohraniti prizemno platformo s spodbujanjem uvedbe DVB-T. Trdijo, da to prispeva h krepitvi konkurence med izdajatelji televizijskega programa in tudi na ravni infrastrukture prenosa ter k pospeševanju doseganja številnih ciljev skupnega interesa. |
| --- | --- |

(147)

Poleg splošnega cilja, ki je spodbujanje preklopa, so nemški organi zagovarjali mnenje, da je cilj ukrepa ohraniti prizemno platformo s spodbujanjem uvedbe DVB-T. Trdijo, da to prispeva h krepitvi konkurence med izdajatelji televizijskega programa in tudi na ravni infrastrukture prenosa ter k pospeševanju doseganja številnih ciljev skupnega interesa.

| (148) | Predvsem menijo, da digitalizacija prizemnega prenosa prispeva k pluralnosti medijev, saj komercialnim izdajateljem televizijskega programa omogoča, da svoje programe v Severnem Porenju-Vestfaliji prenašajo prek več kot dvanajstih kanalov, namesto treh v analognem načinu. Trdijo, da je prizemna platforma primernejša za prenos regionalnih in lokalnih programov kot kabelska ali satelitska. Poleg tega zagovarjajo mnenje, da ukrep prispeva k zagotavljanju univerzalne pokritosti. Organi tudi menijo, da je topologija pokritih območij v Severnem Porenju-Vestfaliji taka, da je pokritje podeželskih in odročnih območij dražje ter zaradi tega manj privlačno za komercialno uvedbo DVB-T, kot je na primer ozemlje Berlin-Brandenburga. Trdijo, da bi bil ukrep prvi korak, ki bi pomenil spodbudo za poznejšo uvedbo DVB-T na teh območjih. |
| --- | --- |

(148)

Predvsem menijo, da digitalizacija prizemnega prenosa prispeva k pluralnosti medijev, saj komercialnim izdajateljem televizijskega programa omogoča, da svoje programe v Severnem Porenju-Vestfaliji prenašajo prek več kot dvanajstih kanalov, namesto treh v analognem načinu. Trdijo, da je prizemna platforma primernejša za prenos regionalnih in lokalnih programov kot kabelska ali satelitska. Poleg tega zagovarjajo mnenje, da ukrep prispeva k zagotavljanju univerzalne pokritosti. Organi tudi menijo, da je topologija pokritih območij v Severnem Porenju-Vestfaliji taka, da je pokritje podeželskih in odročnih območij dražje ter zaradi tega manj privlačno za komercialno uvedbo DVB-T, kot je na primer ozemlje Berlin-Brandenburga. Trdijo, da bi bil ukrep prvi korak, ki bi pomenil spodbudo za poznejšo uvedbo DVB-T na teh območjih.

| (149) | Poleg tega poudarjajo inovacijski potencial digitalne prizemne televizije, saj trdijo, da le DVB-T omogoča razvoj digitalnega mobilnega sprejema. |
| --- | --- |

(149)

Poleg tega poudarjajo inovacijski potencial digitalne prizemne televizije, saj trdijo, da le DVB-T omogoča razvoj digitalnega mobilnega sprejema.

| (150) | Komisija potrjuje cilje splošnega interesa, ki so jih navedli nemški organi. Vendar pa, kot je razloženo spodaj, meni, da pomoč ni specifično usmerjena v spodbujanje pluralnosti medijev, regionalne in lokalne vsebine ter univerzalne pokritosti ali v izboljšanje zagotavljanja storitev na podeželskih območjih ali v inovacije ter ni potrebna, ustrezna in sorazmerna za dosego zadanih ciljev. |
| --- | --- |

(150)

Komisija potrjuje cilje splošnega interesa, ki so jih navedli nemški organi. Vendar pa, kot je razloženo spodaj, meni, da pomoč ni specifično usmerjena v spodbujanje pluralnosti medijev, regionalne in lokalne vsebine ter univerzalne pokritosti ali v izboljšanje zagotavljanja storitev na podeželskih območjih ali v inovacije ter ni potrebna, ustrezna in sorazmerna za dosego zadanih ciljev.

2.3.2   Oblika ukrepa pomoči: potrebnost in sorazmernost

| (151) | Nemški organi menijo, da je ukrep potreben za dosego zgoraj navedenih ciljev in premagovanje specifičnih tržnih nepopolnosti. Poleg tega načeloma menijo, da Komisija nima pravice postavljati pod vprašaj odločitve zvezne vlade in zveznih dežel, da ohranijo prizemno platformo in jo digitalizirajo. Zagovarjajo tudi stališče, da Komisija ni upravičena obravnavati, ali bi bili drugi ukrepi bolj primerni za doseganje istega cilja. |
| --- | --- |

(151)

Nemški organi menijo, da je ukrep potreben za dosego zgoraj navedenih ciljev in premagovanje specifičnih tržnih nepopolnosti. Poleg tega načeloma menijo, da Komisija nima pravice postavljati pod vprašaj odločitve zvezne vlade in zveznih dežel, da ohranijo prizemno platformo in jo digitalizirajo. Zagovarjajo tudi stališče, da Komisija ni upravičena obravnavati, ali bi bili drugi ukrepi bolj primerni za doseganje istega cilja.

| (152) | Komisija želi predvsem pojasniti, da trenutna odločitev specifično zadeva priglašeni ukrep nemških organov za uvedbo DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji, ne pa politične odločitve nemških organov, da ohranijo prizemno platformo. V obravnavanem primeru mora Komisija v skladu s pravili o državni pomoči oceniti, ali je državna pomoč v podporo obratovalnim stroškom komercialnih izdajateljev televizijskega programa potrebna in sorazmerna za doseganje ciljev splošnega interesa, ki so si jih v okoliščinah primera zadali nemški organi. |
| --- | --- |

(152)

Komisija želi predvsem pojasniti, da trenutna odločitev specifično zadeva priglašeni ukrep nemških organov za uvedbo DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji, ne pa politične odločitve nemških organov, da ohranijo prizemno platformo. V obravnavanem primeru mora Komisija v skladu s pravili o državni pomoči oceniti, ali je državna pomoč v podporo obratovalnim stroškom komercialnih izdajateljev televizijskega programa potrebna in sorazmerna za doseganje ciljev splošnega interesa, ki so si jih v okoliščinah primera zadali nemški organi.

| (153) | Analiza sorazmernosti ukrepa državne pomoči je sestavni del te ocene. Komisija meni, da je treba poleg dokaza o potrebnosti ukrepa navesti tudi razloge, zakaj je bila v obravnavanem primeru državna pomoč izbrana kot ustrezen instrument državne intervencije za doseganje cilja skupnega interesa. V primerih, ko državna pomoč ni ustrezen instrument za obravnavanje določene tržne nepopolnosti ali kohezijskih problemov, bi lahko povzročila izkrivljanja konkurence in trgovine, katerim bi se lahko izognili z uporabo drugega strateškega orodja, kot so regulativni instrumenti. |
| --- | --- |

(153)

Analiza sorazmernosti ukrepa državne pomoči je sestavni del te ocene. Komisija meni, da je treba poleg dokaza o potrebnosti ukrepa navesti tudi razloge, zakaj je bila v obravnavanem primeru državna pomoč izbrana kot ustrezen instrument državne intervencije za doseganje cilja skupnega interesa. V primerih, ko državna pomoč ni ustrezen instrument za obravnavanje določene tržne nepopolnosti ali kohezijskih problemov, bi lahko povzročila izkrivljanja konkurence in trgovine, katerim bi se lahko izognili z uporabo drugega strateškega orodja, kot so regulativni instrumenti.

| (154) | Komisija v nadaljevanju ocenjuje, ali bi ukrep lahko veljal za potrebnega in ustreznega, prvič za obravnavanje ciljev splošnega interesa, ki so jih nemški organi navedli za njegovo utemeljitev, in drugič za čimprejšnjo odpravo tržnih nepopolnosti, ki bi lahko ovirali doseganje teh ciljev. Nadalje ocenjuje, ali obravnavani ukrep lahko velja za sorazmernega pri premagovanju teh težav. |
| --- | --- |

(154)

Komisija v nadaljevanju ocenjuje, ali bi ukrep lahko veljal za potrebnega in ustreznega, prvič za obravnavanje ciljev splošnega interesa, ki so jih nemški organi navedli za njegovo utemeljitev, in drugič za čimprejšnjo odpravo tržnih nepopolnosti, ki bi lahko ovirali doseganje teh ciljev. Nadalje ocenjuje, ali obravnavani ukrep lahko velja za sorazmernega pri premagovanju teh težav.

| (155) | Glede krepitve konkurence med platformami prenosa so nemški organi zagovarjali stališče, da spodbujanje digitalne prizemne televizije izvaja pozitiven konkurenčni pritisk na druge platforme prenosa in pomeni spodbudo za operaterje drugih platform, da izboljšajo in posodobijo svoje storitve, in bi tako potencialno vplivalo na pospeševanje digitalizacije tudi na drugih platformah. Poleg tega, da so v protislovju z lastno trditvijo, da ukrep ne izkrivlja konkurence, nemški organi tudi niso predložili prepričljivih dokazov, da je za radiodifuzni prenos v Severnem Porenju-Vestfaliji značilen problem strukturne konkurence. Tudi če pustimo prizemni prenos ob strani, ponujata kabelska in satelitska radiodifuzija veliko število brezplačnih televizijskih kanalov ter sta široko razpoložljivi. Še več konkurence pri televiziji prihaja prek širokopasovnega prenosa (na primer prek tehnologije xDSL), ki se bo kmalu uveljavil kot dodatna platforma za radiodifuzni prenos. Posledično, in v skladu z usmeritvijo iz drugih odločb Komisije o javnih podpornih ukrepih v korist digitalne televiziji (82), te utemeljitve ni mogoče sprejeti za dodeljevanje pomoči. |
| --- | --- |

(155)

Glede krepitve konkurence med platformami prenosa so nemški organi zagovarjali stališče, da spodbujanje digitalne prizemne televizije izvaja pozitiven konkurenčni pritisk na druge platforme prenosa in pomeni spodbudo za operaterje drugih platform, da izboljšajo in posodobijo svoje storitve, in bi tako potencialno vplivalo na pospeševanje digitalizacije tudi na drugih platformah. Poleg tega, da so v protislovju z lastno trditvijo, da ukrep ne izkrivlja konkurence, nemški organi tudi niso predložili prepričljivih dokazov, da je za radiodifuzni prenos v Severnem Porenju-Vestfaliji značilen problem strukturne konkurence. Tudi če pustimo prizemni prenos ob strani, ponujata kabelska in satelitska radiodifuzija veliko število brezplačnih televizijskih kanalov ter sta široko razpoložljivi. Še več konkurence pri televiziji prihaja prek širokopasovnega prenosa (na primer prek tehnologije xDSL), ki se bo kmalu uveljavil kot dodatna platforma za radiodifuzni prenos. Posledično, in v skladu z usmeritvijo iz drugih odločb Komisije o javnih podpornih ukrepih v korist digitalne televiziji (82), te utemeljitve ni mogoče sprejeti za dodeljevanje pomoči.

| (156) | Glede pluralnosti medijev in raznolikosti kanalov so bili digitalni prizemni kanali dodeljeni tako, da so bili prvotni izdajatelji televizijskega programa obravnavani prednostno, medtem ko je bil vstop na trg obrobnega pomena (83). Zato ukrep ni očitno namenjen povečanju pluralnosti izdajateljev televizijskega programa. Nadalje je, kot je razloženo v odločitvi o sprožitvi postopka (84), kljub povečanju prenosne zmogljivosti, ki jo je omogočila digitalizacija, primerjava omrežja DVB-T s številom kanalov, razpoložljivih prek kabla ali satelita, še vedno neugodna. Celo v analognem načinu ponujata obe alternativni platformi več kanalov kot DVB-T in večino, če ne kar vseh kanalov, ki so na voljo prek platforme DVB-T, je mogoče gledati tudi prek kabla ali satelita. |
| --- | --- |

(156)

Glede pluralnosti medijev in raznolikosti kanalov so bili digitalni prizemni kanali dodeljeni tako, da so bili prvotni izdajatelji televizijskega programa obravnavani prednostno, medtem ko je bil vstop na trg obrobnega pomena (83). Zato ukrep ni očitno namenjen povečanju pluralnosti izdajateljev televizijskega programa. Nadalje je, kot je razloženo v odločitvi o sprožitvi postopka (84), kljub povečanju prenosne zmogljivosti, ki jo je omogočila digitalizacija, primerjava omrežja DVB-T s številom kanalov, razpoložljivih prek kabla ali satelita, še vedno neugodna. Celo v analognem načinu ponujata obe alternativni platformi več kanalov kot DVB-T in večino, če ne kar vseh kanalov, ki so na voljo prek platforme DVB-T, je mogoče gledati tudi prek kabla ali satelita.

| (157) | Prav tako ukrep ni specifično usmerjen v podporo regionalnim in lokalnim programom oziroma izdajateljem ali kanalom, ki zagotavljajo take programe. Pravzaprav se lokalni televizijski kanali na številnih območjih Severnega Porenja-Vestfalije prenašajo, na primer, prek kabla, medtem ko v tej zvezni deželi ni nobenih prenosov lokalnih televizijskih kanalov prek digitalne prizemne platforme. Razpis za dovoljenja za radiodifuzijo ni posebej obravnaval razsežnosti oblikovanja regionalnih in lokalnih programov. Noben od prejemnikov ni regionalni ali lokalni izdajatelj televizijskega programa, prejetje finančnih sredstev pa ni pogojeno z radiodifuzijo regionalnih ali lokalnih programov s strani komercialnih izdajateljev televizijskega programa. |
| --- | --- |

(157)

Prav tako ukrep ni specifično usmerjen v podporo regionalnim in lokalnim programom oziroma izdajateljem ali kanalom, ki zagotavljajo take programe. Pravzaprav se lokalni televizijski kanali na številnih območjih Severnega Porenja-Vestfalije prenašajo, na primer, prek kabla, medtem ko v tej zvezni deželi ni nobenih prenosov lokalnih televizijskih kanalov prek digitalne prizemne platforme. Razpis za dovoljenja za radiodifuzijo ni posebej obravnaval razsežnosti oblikovanja regionalnih in lokalnih programov. Noben od prejemnikov ni regionalni ali lokalni izdajatelj televizijskega programa, prejetje finančnih sredstev pa ni pogojeno z radiodifuzijo regionalnih ali lokalnih programov s strani komercialnih izdajateljev televizijskega programa.

| (158) | Poleg tega glede domnevnega varovanja univerzalne pokritosti ukrep ne obravnava območij, kjer bi zaradi preklopa lahko prišlo do problema s pokritostjo. Nemški organi so priznali, da lahko s tehničnega vidika praktično vsaka stavba v Severnem Porenju-Vestfaliji sprejema brezplačne televizijske programe prek satelita. To za DVB-T trenutno ne velja: ukrep je omejen na urbana območja z visoko gostoto prebivalstva, kjer je širokopasovni kabel na splošno na voljo. |
| --- | --- |

(158)

Poleg tega glede domnevnega varovanja univerzalne pokritosti ukrep ne obravnava območij, kjer bi zaradi preklopa lahko prišlo do problema s pokritostjo. Nemški organi so priznali, da lahko s tehničnega vidika praktično vsaka stavba v Severnem Porenju-Vestfaliji sprejema brezplačne televizijske programe prek satelita. To za DVB-T trenutno ne velja: ukrep je omejen na urbana območja z visoko gostoto prebivalstva, kjer je širokopasovni kabel na splošno na voljo.

| (159) | Nemški organi niso utemeljili argumenta spodbujanja uvedbe DVB-T na podeželskih in odročnih območjih v poznejši fazi, prav tako pa ni nobenega kazalnika, da bi ukrep kakor koli vplival na spodbujanje DVB-T na območjih z manjšo gostoto prebivalstva, saj je ukrep večinoma usmerjen le v najgosteje poseljena območja Severnega Porenja-Vestfalije. Poleg tega ukrep ne vsebuje nobene specifične spodbude za izdajatelje televizijskega programa, da se premaknejo v odročna območja. Pravzaprav pri uporabi analogne prizemne platforme komercialni izdajatelji televizijskega programa v Severnem Porenju-Vestfaliji nikoli niso oddajali svojih programov zunaj najbolj poseljenih središč. |
| --- | --- |

(159)

Nemški organi niso utemeljili argumenta spodbujanja uvedbe DVB-T na podeželskih in odročnih območjih v poznejši fazi, prav tako pa ni nobenega kazalnika, da bi ukrep kakor koli vplival na spodbujanje DVB-T na območjih z manjšo gostoto prebivalstva, saj je ukrep večinoma usmerjen le v najgosteje poseljena območja Severnega Porenja-Vestfalije. Poleg tega ukrep ne vsebuje nobene specifične spodbude za izdajatelje televizijskega programa, da se premaknejo v odročna območja. Pravzaprav pri uporabi analogne prizemne platforme komercialni izdajatelji televizijskega programa v Severnem Porenju-Vestfaliji nikoli niso oddajali svojih programov zunaj najbolj poseljenih središč.

| (160) | V zvezi z domnevnim ciljem spodbujanja inovacij Komisija najprej ugotavlja, da načrtovano javno financiranje ni usmerjeno v inovativne medijske ali telekomunikacijske storitve, temveč bi bilo uporabljeno le za subvencioniranje obratovalnih stroškov izdajateljev televizijskega programa pri prenosu televizijskih programov. |
| --- | --- |

(160)

V zvezi z domnevnim ciljem spodbujanja inovacij Komisija najprej ugotavlja, da načrtovano javno financiranje ni usmerjeno v inovativne medijske ali telekomunikacijske storitve, temveč bi bilo uporabljeno le za subvencioniranje obratovalnih stroškov izdajateljev televizijskega programa pri prenosu televizijskih programov.

| (161) | V skladu z informacijami, ki so na voljo Komisiji, mreža DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji uporablja kompresijski standard MPEG-2, medtem ko naj bi bil na trgu kmalu na voljo naprednejši standard MPEG-4, ki zagotavlja boljšo uporabo frekvenčnega spektra („DVB-T 2“). Glede mobilnega televizijskega sprejema platforma DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji ni primerljiva z zmogljivostmi naprednih mobilnih televizijskih tehnologij, kot je DVB-H (prenos digitalne video radiodifuzije na ročno upravljane terminale) (85), ki ponuja stabilnejši sprejem signala in manjšo porabo energije. Glede potencialnih inovacij, ki vključujejo interaktivne storitve, DVB-T ne zagotavlja povratnega kanala in prenaša signal le končnemu uporabniku. Tako interaktivnost ni bistvena lastnost DVB-T. |
| --- | --- |

(161)

V skladu z informacijami, ki so na voljo Komisiji, mreža DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji uporablja kompresijski standard MPEG-2, medtem ko naj bi bil na trgu kmalu na voljo naprednejši standard MPEG-4, ki zagotavlja boljšo uporabo frekvenčnega spektra („DVB-T 2“). Glede mobilnega televizijskega sprejema platforma DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji ni primerljiva z zmogljivostmi naprednih mobilnih televizijskih tehnologij, kot je DVB-H (prenos digitalne video radiodifuzije na ročno upravljane terminale) (85), ki ponuja stabilnejši sprejem signala in manjšo porabo energije. Glede potencialnih inovacij, ki vključujejo interaktivne storitve, DVB-T ne zagotavlja povratnega kanala in prenaša signal le končnemu uporabniku. Tako interaktivnost ni bistvena lastnost DVB-T.

| (162) | Skladno s tem DVB-T ne predstavlja očitno boljše tehnološke rešitve v smislu inovacije. Poleg tega, kot je razloženo zgoraj, lahko načrtovana javna podpora za DVB-T ovira inovacije, ki temeljijo na drugih platformah prenosa in tehnologijah. |
| --- | --- |

(162)

Skladno s tem DVB-T ne predstavlja očitno boljše tehnološke rešitve v smislu inovacije. Poleg tega, kot je razloženo zgoraj, lahko načrtovana javna podpora za DVB-T ovira inovacije, ki temeljijo na drugih platformah prenosa in tehnologijah.

| (163) | Nemški organi so tudi izjavili, da je financiranje potrebno za ohranjanje prizemne platforme kot take. Uveljavljajo stališče, da je navzočnost komercialnih izdajateljev televizijskih programov in predvsem velikih radiodifuznih skupin RTL in ProSiebenSat.1 potrebno za ohranitev privlačnosti platforme z vidika gledalcev. V skladu z informacijami, ki so jih predložili nemški organi, sta bili ti radiodifuzni skupini pripravljeni sodelovati samo, če digitalen prizemni prenos zanju ne vključuje dodatnih stroškov v primerjavi z analognim načinom. Nemški organi nadalje menijo, da skupina RTL sicer ni zaprosila za financiranje, vendar pa je svoje sodelovanje pogojila z navzočnostjo ProSiebenSat.1 na platformi. |
| --- | --- |

(163)

Nemški organi so tudi izjavili, da je financiranje potrebno za ohranjanje prizemne platforme kot take. Uveljavljajo stališče, da je navzočnost komercialnih izdajateljev televizijskih programov in predvsem velikih radiodifuznih skupin RTL in ProSiebenSat.1 potrebno za ohranitev privlačnosti platforme z vidika gledalcev. V skladu z informacijami, ki so jih predložili nemški organi, sta bili ti radiodifuzni skupini pripravljeni sodelovati samo, če digitalen prizemni prenos zanju ne vključuje dodatnih stroškov v primerjavi z analognim načinom. Nemški organi nadalje menijo, da skupina RTL sicer ni zaprosila za financiranje, vendar pa je svoje sodelovanje pogojila z navzočnostjo ProSiebenSat.1 na platformi.

| (164) | Glede tega so se nemški organi sklicevali tudi na primere drugih območij v Severnem Porenju-Vestfaliji (Wuppertal, Ostwestfalen-Lippe, Münsterland, Aachen in Južno Vestfalijo), kjer je bila platforma DVB-T uvedena ali pa se uvaja brez sodelovanja komercialnih izdajateljev televizijskega programa. To po njihovem mnenju dokazuje, da komercialni izdajatelji televizijskega programa brez financiranja niso pripravljeni sodelovati na platformi DVB-T. |
| --- | --- |

(164)

Glede tega so se nemški organi sklicevali tudi na primere drugih območij v Severnem Porenju-Vestfaliji (Wuppertal, Ostwestfalen-Lippe, Münsterland, Aachen in Južno Vestfalijo), kjer je bila platforma DVB-T uvedena ali pa se uvaja brez sodelovanja komercialnih izdajateljev televizijskega programa. To po njihovem mnenju dokazuje, da komercialni izdajatelji televizijskega programa brez financiranja niso pripravljeni sodelovati na platformi DVB-T.

| (165) | Komisija meni, da informacije, ki so jih predložili nemški organi, ne dokazujejo, da je financiranje potrebno za zavarovanje obstoja prizemne platforme. Po mnenju Komisije nemški organi niso dokazali spodbujevalnega vpliva med načrtovanim financiranjem in navzočnostjo zasebnih izdajateljev televizijskega programa na prizemni platformi. Ni bilo dokazano, da bo načrtovani ukrep pomoči zares spremenil vedenje prejemnikov. |
| --- | --- |

(165)

Komisija meni, da informacije, ki so jih predložili nemški organi, ne dokazujejo, da je financiranje potrebno za zavarovanje obstoja prizemne platforme. Po mnenju Komisije nemški organi niso dokazali spodbujevalnega vpliva med načrtovanim financiranjem in navzočnostjo zasebnih izdajateljev televizijskega programa na prizemni platformi. Ni bilo dokazano, da bo načrtovani ukrep pomoči zares spremenil vedenje prejemnikov.

| (166) | Splošni sporazum o uvedbi DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji je vseboval zavezujoč urnik za preklop brez kakršne koli jasne navedbe glede načrtovanega ukrepa financiranja. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 19, je sporazum vseboval le nedoločna sklicevanja na finančna sredstva „za tehnično infrastrukturo prenosa prek DVB-T“ in „za državljane na socialni podlagi“. Objava razpisa za podelitev dovoljenj za radiodifuzijo ni vsebovala nobenega sklicevanja na financiranje. Pogoji finančne pomoči so bili z Direktivo o finančni podpori z dne 19. novembra 2004 opredeljeni šele po dodelitvi licenc za radiodifuzijo in več mesecev po uvedbi DVB-T. |
| --- | --- |

(166)

Splošni sporazum o uvedbi DVB-T v Severnem Porenju-Vestfaliji je vseboval zavezujoč urnik za preklop brez kakršne koli jasne navedbe glede načrtovanega ukrepa financiranja. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 19, je sporazum vseboval le nedoločna sklicevanja na finančna sredstva „za tehnično infrastrukturo prenosa prek DVB-T“ in „za državljane na socialni podlagi“. Objava razpisa za podelitev dovoljenj za radiodifuzijo ni vsebovala nobenega sklicevanja na financiranje. Pogoji finančne pomoči so bili z Direktivo o finančni podpori z dne 19. novembra 2004 opredeljeni šele po dodelitvi licenc za radiodifuzijo in več mesecev po uvedbi DVB-T.

| (167) | Iz zgornjega sledi, da so bili komercialni izdajatelji televizijskega programa pripravljeni sodelovati pri DVB-T brez kakršnih koli konkretnih podrobnosti o finančni pomoči. Tisti izdajatelji televizijskega programa, ki so bili navzoči na analogni prizemni platformi, so se strinjali z zavezujočim urnikom preklopa brez kakršne koli jasne navedbe glede ukrepa financiranja. Poleg tega navedene informacije v zvezi s tistimi komercialnimi izdajatelji televizijskega programa, ki niso bili navzoči na analogni platformi, kažejo, da je LfM prejel precej večje število vlog za digitalna dovoljenja, kot je bilo na voljo kanalov. V zvezi s tem nemški organi menijo, da so na podlagi splošnega sporazuma, sklenjenega 20. oktobra 2003, vsi izdajatelji televizijskega programa vedeli za možnost financiranja. Vendar pa, čeprav so vsi prosilci vedeli za splošni sporazum (čeprav niso bili vsi njegovi podpisniki), jim to ni zagotovilo nobene jasne navedbe glede ukrepa financiranja. |
| --- | --- |

(167)

Iz zgornjega sledi, da so bili komercialni izdajatelji televizijskega programa pripravljeni sodelovati pri DVB-T brez kakršnih koli konkretnih podrobnosti o finančni pomoči. Tisti izdajatelji televizijskega programa, ki so bili navzoči na analogni prizemni platformi, so se strinjali z zavezujočim urnikom preklopa brez kakršne koli jasne navedbe glede ukrepa financiranja. Poleg tega navedene informacije v zvezi s tistimi komercialnimi izdajatelji televizijskega programa, ki niso bili navzoči na analogni platformi, kažejo, da je LfM prejel precej večje število vlog za digitalna dovoljenja, kot je bilo na voljo kanalov. V zvezi s tem nemški organi menijo, da so na podlagi splošnega sporazuma, sklenjenega 20. oktobra 2003, vsi izdajatelji televizijskega programa vedeli za možnost financiranja. Vendar pa, čeprav so vsi prosilci vedeli za splošni sporazum (čeprav niso bili vsi njegovi podpisniki), jim to ni zagotovilo nobene jasne navedbe glede ukrepa financiranja.

| (168) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da so zasebni izdajatelji televizijskega programa oddajali prek DVB-T že več kot tri leta brez javnega financiranja. Čeprav je TerraNova pred kratkim zapustila platformo, jo je po sedmih vlogah komercialnih izdajateljev televizijskega programa nadomestil drug izdajatelj Tele 5. Pri teh izdajateljih televizijskega programa ni bilo zaradi odločbe Komisije v primeru Berlin-Brandenburga in tekočega postopka nobenega jamstva financiranja. V drugih zveznih deželah, na primer na območju Rena in Majne ter na severu Nemčije, oddajajo komercialni izdajatelji televizijskega programa prek platforme DVB-T (86) brez ugodnosti državne pomoči. |
| --- | --- |

(168)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da so zasebni izdajatelji televizijskega programa oddajali prek DVB-T že več kot tri leta brez javnega financiranja. Čeprav je TerraNova pred kratkim zapustila platformo, jo je po sedmih vlogah komercialnih izdajateljev televizijskega programa nadomestil drug izdajatelj Tele 5. Pri teh izdajateljih televizijskega programa ni bilo zaradi odločbe Komisije v primeru Berlin-Brandenburga in tekočega postopka nobenega jamstva financiranja. V drugih zveznih deželah, na primer na območju Rena in Majne ter na severu Nemčije, oddajajo komercialni izdajatelji televizijskega programa prek platforme DVB-T (86) brez ugodnosti državne pomoči.

| (169) | Glede izdajateljev televizijskega programa, navzočih na analogni platformi, nemški organi menijo, da je bil ukrep potreben zaradi pokritja njihovih „dodatnih stroškov“, ki izhajajo iz digitalnega prenosa. |
| --- | --- |

(169)

Glede izdajateljev televizijskega programa, navzočih na analogni platformi, nemški organi menijo, da je bil ukrep potreben zaradi pokritja njihovih „dodatnih stroškov“, ki izhajajo iz digitalnega prenosa.

| (170) | Vendar pa je, kot je ocenjeno v uvodnih izjavah 74 in 123, domnevne „dodatne stroške“, ki sta jih imela ProSiebenSat.1 in skupina RTL, pripisati izključno povečanju števila kanalov, saj so stroški digitalnega prenosa na kanal nižji od stroškov za analogni prenos. Nemški organi niso navedli razlogov, zakaj so morali biti ti izdajatelji televizijskega programa navzoči z več kanali v digitalnem načinu in zakaj poslovni prihodki iz teh kanalov niso bili upoštevani pri izračunu načrtovane pomoči. |
| --- | --- |

(170)

Vendar pa je, kot je ocenjeno v uvodnih izjavah 74 in 123, domnevne „dodatne stroške“, ki sta jih imela ProSiebenSat.1 in skupina RTL, pripisati izključno povečanju števila kanalov, saj so stroški digitalnega prenosa na kanal nižji od stroškov za analogni prenos. Nemški organi niso navedli razlogov, zakaj so morali biti ti izdajatelji televizijskega programa navzoči z več kanali v digitalnem načinu in zakaj poslovni prihodki iz teh kanalov niso bili upoštevani pri izračunu načrtovane pomoči.

| (171) | Glede argumenta, ki zadeva druga območja Severnega Porenja-Vestfalije, kjer se DVB-T uvaja brez sodelovanja komercialnih izdajateljev televizijskega programa, Komisija meni, da ta območja niso primerljiva z urbanimi območji, ki so cilj obravnavanega ukrepa v smislu gostote prebivalstva in privlačnosti za komercialne izdajatelje televizijskega programa. Ti primeri tudi kažejo, da je mogoče uvesti digitalno zemeljsko platformo tudi samo z javnimi izdajatelji televizijskega programa in brez sodelovanja komercialnih. |
| --- | --- |

(171)

Glede argumenta, ki zadeva druga območja Severnega Porenja-Vestfalije, kjer se DVB-T uvaja brez sodelovanja komercialnih izdajateljev televizijskega programa, Komisija meni, da ta območja niso primerljiva z urbanimi območji, ki so cilj obravnavanega ukrepa v smislu gostote prebivalstva in privlačnosti za komercialne izdajatelje televizijskega programa. Ti primeri tudi kažejo, da je mogoče uvesti digitalno zemeljsko platformo tudi samo z javnimi izdajatelji televizijskega programa in brez sodelovanja komercialnih.

| (172) | Nemški organi menijo, da ukrep obravnava specifične tržne nepopolnosti, ki ovirajo preklop na digitalno prizemno televizijo. Z navajanjem Sporočila o preklopu se sklicujejo na problem usklajevanja med akterji na trgu, tveganje, pozitivne zunanje učinke in kratkoročna povišanja stroškov, povezanih s preklopom. Trdijo, da je glede na padajoči delež prizemne televizije in visoke stroške prenosa obstajalo tveganje, da bi komercialni izdajatelji televizijskega programa izklopili analogni prenos in zapustili prizemno platformo. Po njihovem mnenju bi to pomenilo opustitev prednosti prizemne platforme, razloženih v odstavkih od 147 do 149, v smislu pluralnosti medijev, univerzalne pokritosti, radiodifuzije regionalnih in lokalnih programov, inovacijskega potenciala in infrastrukturne konkurence. |
| --- | --- |

(172)

Nemški organi menijo, da ukrep obravnava specifične tržne nepopolnosti, ki ovirajo preklop na digitalno prizemno televizijo. Z navajanjem Sporočila o preklopu se sklicujejo na problem usklajevanja med akterji na trgu, tveganje, pozitivne zunanje učinke in kratkoročna povišanja stroškov, povezanih s preklopom. Trdijo, da je glede na padajoči delež prizemne televizije in visoke stroške prenosa obstajalo tveganje, da bi komercialni izdajatelji televizijskega programa izklopili analogni prenos in zapustili prizemno platformo. Po njihovem mnenju bi to pomenilo opustitev prednosti prizemne platforme, razloženih v odstavkih od 147 do 149, v smislu pluralnosti medijev, univerzalne pokritosti, radiodifuzije regionalnih in lokalnih programov, inovacijskega potenciala in infrastrukturne konkurence.

| (173) | V zvezi s temi točkami bi bilo treba najprej analizirati, ali so to dejanske tržne nepopolnosti, ki preprečujejo kar največji prispevek trga v smislu družbene blaginje. Drugič, treba bi bilo oceniti, ali je državna pomoč potrebna in ustrezna za odpravo takih tržnih nepopolnosti ter ali je tukaj obravnavani ukrep sorazmeren temu cilju. Ukrep lahko velja za združljivega po členu 87(3)(c) Pogodbe ES samo, če je tako potreben kot sorazmeren. |
| --- | --- |

(173)

V zvezi s temi točkami bi bilo treba najprej analizirati, ali so to dejanske tržne nepopolnosti, ki preprečujejo kar največji prispevek trga v smislu družbene blaginje. Drugič, treba bi bilo oceniti, ali je državna pomoč potrebna in ustrezna za odpravo takih tržnih nepopolnosti ter ali je tukaj obravnavani ukrep sorazmeren temu cilju. Ukrep lahko velja za združljivega po členu 87(3)(c) Pogodbe ES samo, če je tako potreben kot sorazmeren.

| (174) | Glede problema uskladitve, na katerega so se sklicevali nemški organi, Komisija priznava, da bi to načeloma lahko pomenilo tržno nepopolnost, ki ovira prehod z analogne na digitalno radiodifuzijo. Ta problem nastane, ker se morajo izdajatelji televizijskega programa dogovoriti o skupnih datumih za izklop analognega in priklop digitalnega prenosa, da premagajo pomanjkanje frekvenčnega spektra in čim bolj zmanjšajo stroške vzporednega prenosa. Uporabniki morda ne bodo pripravljeni na prehod na digitalni prenos, dokler je na platformi veliko število programov. Hkrati bodo izdajatelji televizijskega programa morda želeli čakati na prihod drugih izdajateljev televizijskega programa na digitalno platformo, preden preklopijo še sami. Brez uskladitve bi lahko ta vprašanja odložila preklop. |
| --- | --- |

(174)

Glede problema uskladitve, na katerega so se sklicevali nemški organi, Komisija priznava, da bi to načeloma lahko pomenilo tržno nepopolnost, ki ovira prehod z analogne na digitalno radiodifuzijo. Ta problem nastane, ker se morajo izdajatelji televizijskega programa dogovoriti o skupnih datumih za izklop analognega in priklop digitalnega prenosa, da premagajo pomanjkanje frekvenčnega spektra in čim bolj zmanjšajo stroške vzporednega prenosa. Uporabniki morda ne bodo pripravljeni na prehod na digitalni prenos, dokler je na platformi veliko število programov. Hkrati bodo izdajatelji televizijskega programa morda želeli čakati na prihod drugih izdajateljev televizijskega programa na digitalno platformo, preden preklopijo še sami. Brez uskladitve bi lahko ta vprašanja odložila preklop.

| (175) | Komisija tudi priznava, da je pospeševanje izklopa analognega prenosa načeloma utemeljen cilj za javno intervencijo, da bi imeli koristi zaradi boljše uporabe sproščenega spektra. |
| --- | --- |

(175)

Komisija tudi priznava, da je pospeševanje izklopa analognega prenosa načeloma utemeljen cilj za javno intervencijo, da bi imeli koristi zaradi boljše uporabe sproščenega spektra.

| (176) | Glede navedenega problema uskladitve in v skladu s pristopom iz odločbe v primeru Berlin-Brandenburga (87) Komisija meni, da državna pomoč ni niti potreben niti ustrezen instrument za obravnavanje tega vprašanja. Potrebo po uskladitvi, ki izhaja iz okvira digitalnega preklopa, je mogoče rešiti z drugimi sredstvi, ki so za ta namen primernejši in hkrati pomenijo manjše izkrivljanje na trgu, kot je bilo dejansko storjeno v obravnavanem primeru. |
| --- | --- |

(176)

Glede navedenega problema uskladitve in v skladu s pristopom iz odločbe v primeru Berlin-Brandenburga (87) Komisija meni, da državna pomoč ni niti potreben niti ustrezen instrument za obravnavanje tega vprašanja. Potrebo po uskladitvi, ki izhaja iz okvira digitalnega preklopa, je mogoče rešiti z drugimi sredstvi, ki so za ta namen primernejši in hkrati pomenijo manjše izkrivljanje na trgu, kot je bilo dejansko storjeno v obravnavanem primeru.

| (177) | V obravnavanem primeru se je LfM z izdajatelji televizijskega programa, navzočimi na analogni platformi, o urniku dogovoril v splošnem sporazumu z dne 20. oktobra 2003. Poleg tega je uspel določiti skupni datum za vračilo dovoljenj za analogno radiodifuzijo. Nadalje je uskladil postopek preklopa z zveznimi deželami severne Nemčije. Ti ukrepi so omogočili hkratno uvedbo digitalne prizemne platforme v skladu s skupnim urnikom in brez obdobja sočasnega oddajanja za komercialne izdajatelje televizijskega programa v več zveznih deželah. Tako se financiranje stroškov prenosa izdajateljev televizijskega programa v ta specifični namen ne zdi potrebno. |
| --- | --- |

(177)

V obravnavanem primeru se je LfM z izdajatelji televizijskega programa, navzočimi na analogni platformi, o urniku dogovoril v splošnem sporazumu z dne 20. oktobra 2003. Poleg tega je uspel določiti skupni datum za vračilo dovoljenj za analogno radiodifuzijo. Nadalje je uskladil postopek preklopa z zveznimi deželami severne Nemčije. Ti ukrepi so omogočili hkratno uvedbo digitalne prizemne platforme v skladu s skupnim urnikom in brez obdobja sočasnega oddajanja za komercialne izdajatelje televizijskega programa v več zveznih deželah. Tako se financiranje stroškov prenosa izdajateljev televizijskega programa v ta specifični namen ne zdi potrebno.

| (178) | Nemški organi niso le izjavili, da so načrtovana plačila namenjena omilitvi „dodatnih stroškov“, ki jih imajo komercialni izdajatelji televizijskega programa zaradi radiodifuzije prek prizemne platforme, temveč so tudi trdili, da gre za nadomestilo za specifična poslovna tveganja (na primer kot posledica nižjih prihodkov iz poslovanja) komercialnih izdajateljev televizijskega programa. Sporočilo o preklopu iz leta 2003 dejansko navaja: „Verjetnost tržne nepopolnosti je povezana s kompleksnostjo okolja, v katerem pride do preklopa, in interakcij med glavnimi udeleženimi strankami“ (88). Vendar pa je bila v obravnavanem primeru ta kompleksnost precej zmanjšana s pripravljalnim ukrepanjem LfM, vsak izdajatelj televizijskega programa je poznal predvidene stroške prenosa ter je lahko pripravil lastne napovedi glede prihodkov in odhodkov. |
| --- | --- |

(178)

Nemški organi niso le izjavili, da so načrtovana plačila namenjena omilitvi „dodatnih stroškov“, ki jih imajo komercialni izdajatelji televizijskega programa zaradi radiodifuzije prek prizemne platforme, temveč so tudi trdili, da gre za nadomestilo za specifična poslovna tveganja (na primer kot posledica nižjih prihodkov iz poslovanja) komercialnih izdajateljev televizijskega programa. Sporočilo o preklopu iz leta 2003 dejansko navaja: „Verjetnost tržne nepopolnosti je povezana s kompleksnostjo okolja, v katerem pride do preklopa, in interakcij med glavnimi udeleženimi strankami“ (88). Vendar pa je bila v obravnavanem primeru ta kompleksnost precej zmanjšana s pripravljalnim ukrepanjem LfM, vsak izdajatelj televizijskega programa je poznal predvidene stroške prenosa ter je lahko pripravil lastne napovedi glede prihodkov in odhodkov.

| (179) | Organi dejansko niso nikoli utemeljili ali količinsko opredelili teh trditev oziroma velikosti domnevnih tveganj. Komisija dvomi, da, glede na uspešen preklop, ki je bil doslej izveden brez financiranja, v obravnavanem primeru obstajajo taka specifična tveganja za komercialne izdajatelje televizijskega programa, razen splošnih poslovnih tveganj (89), povezanih z njihovo dejavnostjo, in neodvisno od platforme, prek katere oddajajo radiodifuzne signale. Dejstvo, da je število prosilcev za dovoljenje za radiodifuzijo prek digitalne prizemne platforme v Severnem Porenju-Vestfaliji presegalo število razpoložljivih dovoljenj, kaže, da so izdajatelji televizijskega programa pripravljeni sodelovati pri DVB-T, plačati potrebne stroške prenosa in prevzeti poslovno tveganje, tudi brez zagotovljenega javnega financiranja. |
| --- | --- |

(179)

Organi dejansko niso nikoli utemeljili ali količinsko opredelili teh trditev oziroma velikosti domnevnih tveganj. Komisija dvomi, da, glede na uspešen preklop, ki je bil doslej izveden brez financiranja, v obravnavanem primeru obstajajo taka specifična tveganja za komercialne izdajatelje televizijskega programa, razen splošnih poslovnih tveganj (89), povezanih z njihovo dejavnostjo, in neodvisno od platforme, prek katere oddajajo radiodifuzne signale. Dejstvo, da je število prosilcev za dovoljenje za radiodifuzijo prek digitalne prizemne platforme v Severnem Porenju-Vestfaliji presegalo število razpoložljivih dovoljenj, kaže, da so izdajatelji televizijskega programa pripravljeni sodelovati pri DVB-T, plačati potrebne stroške prenosa in prevzeti poslovno tveganje, tudi brez zagotovljenega javnega financiranja.

| (180) | Glede pozitivnih zunanjih učinkov zaradi sprostitve frekvenčnega spektra je tako, da do so ti predvsem posledica izklopa analogne prizemne platforme. To dejstvo v primeru Severnega Porenja-Vestfalije ni bilo vprašljivo. Ker je ukrep namenjen subvencioniranju stroškov prenosa komercialnih izdajateljev televizijskega programa, ki so na kanal nižji pri digitalnem prenosu kot v analognem načinu, zanj tudi ne more veljati, da je potreben za pokritje kakršnih koli morebitnih kratkoročnih povišanj stroškov, povezanih z digitalnim preklopom. |
| --- | --- |

(180)

Glede pozitivnih zunanjih učinkov zaradi sprostitve frekvenčnega spektra je tako, da do so ti predvsem posledica izklopa analogne prizemne platforme. To dejstvo v primeru Severnega Porenja-Vestfalije ni bilo vprašljivo. Ker je ukrep namenjen subvencioniranju stroškov prenosa komercialnih izdajateljev televizijskega programa, ki so na kanal nižji pri digitalnem prenosu kot v analognem načinu, zanj tudi ne more veljati, da je potreben za pokritje kakršnih koli morebitnih kratkoročnih povišanj stroškov, povezanih z digitalnim preklopom.

| (181) | Nemški organi so tudi uveljavljali mnenje, da je bilo financiranje potrebno kot nadomestilo komercialnim izdajateljem televizijskega programa zaradi vračila njihovih analognih dovoljenj pred datumom poteka. Hkrati je v predloženih dokumentih tudi navedeno, da bili so izdajatelji televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, v zameno za vračilo njihovih analognih dovoljenj deležni prednostnega obravnavanja v postopku za dodelitev dovoljenj za radiodifuzijo, kar je skupini RTL in ProSiebenSat.1 omogočilo, da sta s skupkom programov zaprosila za celotna multipleksa. |
| --- | --- |

(181)

Nemški organi so tudi uveljavljali mnenje, da je bilo financiranje potrebno kot nadomestilo komercialnim izdajateljem televizijskega programa zaradi vračila njihovih analognih dovoljenj pred datumom poteka. Hkrati je v predloženih dokumentih tudi navedeno, da bili so izdajatelji televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, v zameno za vračilo njihovih analognih dovoljenj deležni prednostnega obravnavanja v postopku za dodelitev dovoljenj za radiodifuzijo, kar je skupini RTL in ProSiebenSat.1 omogočilo, da sta s skupkom programov zaprosila za celotna multipleksa.

| (182) | V zvezi s tem Komisija najprej ugotavlja, da je ta argument ustrezen le z vidika financiranja, odobrenega izdajateljem televizijskih programov, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, in ga ni mogoče uveljavljati kot utemeljitev za potrebnost financiranja za nove izdajatelje televizijskega programa na platformi DVB-T. Glede izdajateljev televizijskega programa, predhodno navzočih na platformi, ta argument prav tako ni utemeljen. Med izdajatelji televizijskega programa, ki so vrnili svoja analogna dovoljenja, le ProSiebenSat.1 prejema subvencijo v skladu z obravnavanim ukrepom, izračun subvencije, ki so ga predložili nemški organi, pa ne upošteva morebitne vrednosti preostalega trajanja dovoljenj. V teh okoliščinah za financiranje stroškov prenosa ne more veljati, da je povezano z vračilom analognih licenc ter da je potrebno in ustrezno za ta namen. |
| --- | --- |

(182)

V zvezi s tem Komisija najprej ugotavlja, da je ta argument ustrezen le z vidika financiranja, odobrenega izdajateljem televizijskih programov, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, in ga ni mogoče uveljavljati kot utemeljitev za potrebnost financiranja za nove izdajatelje televizijskega programa na platformi DVB-T. Glede izdajateljev televizijskega programa, predhodno navzočih na platformi, ta argument prav tako ni utemeljen. Med izdajatelji televizijskega programa, ki so vrnili svoja analogna dovoljenja, le ProSiebenSat.1 prejema subvencijo v skladu z obravnavanim ukrepom, izračun subvencije, ki so ga predložili nemški organi, pa ne upošteva morebitne vrednosti preostalega trajanja dovoljenj. V teh okoliščinah za financiranje stroškov prenosa ne more veljati, da je povezano z vračilom analognih licenc ter da je potrebno in ustrezno za ta namen.

| (183) | To še zlasti velja pri nadomestilu, ki so ga ti izdajatelji televizijskega programa prejeli v okviru dodelitve dovoljenj za digitalno prizemno radiodifuzijo. To prednostno obravnavanje ni bilo omejeno na zagotavljanje stalne razpoložljivosti njihovih analognih programov v digitalnem načinu, temveč je RTL in ProSiebenSat.1 omogočilo, da sta povečala število svojih kanalov v digitalnem načinu (dva dodatna kanala za skupino RTL in trije dodatni kanali za ProSiebenSat.1). Hkrati je za tako dovoljenje zaprosilo več drugih izdajateljev televizijskega programa, vendar so bili neuspešni zaradi omejenega števila razpoložljivih kanalov prenosa. |
| --- | --- |

(183)

To še zlasti velja pri nadomestilu, ki so ga ti izdajatelji televizijskega programa prejeli v okviru dodelitve dovoljenj za digitalno prizemno radiodifuzijo. To prednostno obravnavanje ni bilo omejeno na zagotavljanje stalne razpoložljivosti njihovih analognih programov v digitalnem načinu, temveč je RTL in ProSiebenSat.1 omogočilo, da sta povečala število svojih kanalov v digitalnem načinu (dva dodatna kanala za skupino RTL in trije dodatni kanali za ProSiebenSat.1). Hkrati je za tako dovoljenje zaprosilo več drugih izdajateljev televizijskega programa, vendar so bili neuspešni zaradi omejenega števila razpoložljivih kanalov prenosa.

| (184) | Nemški organi menijo, da je obravnavani ukrep sorazmeren z zadanimi cilji. Po njihovem mnenju pomeni financiranje potrebni minimum, da se zagotovi spodbuda komercialnim izdajateljev televizijskega programa za navzočnost na platformi DVB-T in s tem zavaruje obstoj prizemne platforme. Prepričani so, da je sorazmernost zagotovljena, saj je financiranje zagotovljeno le za „dodatne stroške“, ki jih imajo z digitalnim prenosom izdajatelji televizijskega programa, predhodno navzoči na analogni platformi, financiranje za nove izdajatelje televizijskega programa prek DVB-T pa je odobreno po padajoči lestvici. V zvezi z zneskom finančnih sredstev, zagotovljenih izdajateljem televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, nemški organi niso predložili nobenih informacij, ki bi utemeljevale delež stroškov prenosa, pokrit z javno podporo. |
| --- | --- |

(184)

Nemški organi menijo, da je obravnavani ukrep sorazmeren z zadanimi cilji. Po njihovem mnenju pomeni financiranje potrebni minimum, da se zagotovi spodbuda komercialnim izdajateljev televizijskega programa za navzočnost na platformi DVB-T in s tem zavaruje obstoj prizemne platforme. Prepričani so, da je sorazmernost zagotovljena, saj je financiranje zagotovljeno le za „dodatne stroške“, ki jih imajo z digitalnim prenosom izdajatelji televizijskega programa, predhodno navzoči na analogni platformi, financiranje za nove izdajatelje televizijskega programa prek DVB-T pa je odobreno po padajoči lestvici. V zvezi z zneskom finančnih sredstev, zagotovljenih izdajateljem televizijskega programa, ki so bili predhodno navzoči na analogni platformi, nemški organi niso predložili nobenih informacij, ki bi utemeljevale delež stroškov prenosa, pokrit z javno podporo.

| (185) | Poleg tega, kot je razloženo zgoraj, ima Komisija več dvomov o premislekih in izračunih, povezanih z domnevnimi „dodatnimi stroški“, ki so jih predložili nemški organi. Komisija ugotavlja, da obravnavani ukrep subvencionira stroške prenosa izdajateljem televizijskega programa, ki so v digitalnem prizemnem načinu na kanal dejansko nižji kot v analognem prizemnem načinu. V primeru RTL in ProSiebenSat.1 so domnevni „dodatni stroški“ le posledica povečanja števila kanalov v Severnem Porenju-Vestfaliji v primerjavi z analognim načinom. Izdajatelji televizijskega programa, ki predhodno niso bili navzoči na prizemni platformi, nimajo „dodatnih stroškov“. |
| --- | --- |

(185)

Poleg tega, kot je razloženo zgoraj, ima Komisija več dvomov o premislekih in izračunih, povezanih z domnevnimi „dodatnimi stroški“, ki so jih predložili nemški organi. Komisija ugotavlja, da obravnavani ukrep subvencionira stroške prenosa izdajateljem televizijskega programa, ki so v digitalnem prizemnem načinu na kanal dejansko nižji kot v analognem prizemnem načinu. V primeru RTL in ProSiebenSat.1 so domnevni „dodatni stroški“ le posledica povečanja števila kanalov v Severnem Porenju-Vestfaliji v primerjavi z analognim načinom. Izdajatelji televizijskega programa, ki predhodno niso bili navzoči na prizemni platformi, nimajo „dodatnih stroškov“.

| (186) | Glede izdajateljev televizijskega programa, predhodno navzočih na analogni platformi, kot je navedeno zgoraj, za ukrep ne more veljati, da pokrije kakršne koli „dodatne stroške“ digitalnega prenosa. Stroškov simultanega oddajanja ni bilo, saj v zvezi s komercialnimi izdajatelji televizijskega programa ni bilo obdobja simultanega oddajanja. Nemški organi tudi niso trdili, da so nastali dodatni stroški zaradi preklopa in v povezavi z naložbami v novo tehnično opremo oziroma čim podobnim. V teh okoliščinah Komisija meni, da za financiranje (čeprav bi veljalo za potrebno in ustrezno, quod non) ne more veljati, da je omejeno na potrebni minimum. |
| --- | --- |

(186)

Glede izdajateljev televizijskega programa, predhodno navzočih na analogni platformi, kot je navedeno zgoraj, za ukrep ne more veljati, da pokrije kakršne koli „dodatne stroške“ digitalnega prenosa. Stroškov simultanega oddajanja ni bilo, saj v zvezi s komercialnimi izdajatelji televizijskega programa ni bilo obdobja simultanega oddajanja. Nemški organi tudi niso trdili, da so nastali dodatni stroški zaradi preklopa in v povezavi z naložbami v novo tehnično opremo oziroma čim podobnim. V teh okoliščinah Komisija meni, da za financiranje (čeprav bi veljalo za potrebno in ustrezno, quod non) ne more veljati, da je omejeno na potrebni minimum.

2.3.3   Sklepne ugotovitve glede člena 87(3)(c) Pogodbe ES

| (187) | Zaradi zgornjih razlogov Komisija meni, da se cilji splošnega interesa, ki so jih navedli nemški organi, in tržne nepopolnosti, ugotovljene v zvezi z digitalnim preklopom, ne morejo uporabljati kot utemeljitev za pomoč, odobreno v obravnavanem primeru. Skladno s tem ni prepričana, da je pomoč potreben, ustrezen in sorazmeren instrument za odpravo navedenih tržnih nepopolnosti in doseganje ciljev splošnega interesa, ki so jih izpostavili nemški organi. Še zlasti meni, da v okviru, kot je sedanji, kjer je trg zmožen zagotavljati različne tehnologije (90) ter kjer je mogoče razvijati različne konkurenčne in na trgu temelječe rešitve, javna podpora za obratovalne stroške komercialnih izdajateljev televizijskega programa na platformi DVB-T pomeni neutemeljen odmik od načela tehnološke nevtralnosti in uvaja nepotrebna izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(187)

Zaradi zgornjih razlogov Komisija meni, da se cilji splošnega interesa, ki so jih navedli nemški organi, in tržne nepopolnosti, ugotovljene v zvezi z digitalnim preklopom, ne morejo uporabljati kot utemeljitev za pomoč, odobreno v obravnavanem primeru. Skladno s tem ni prepričana, da je pomoč potreben, ustrezen in sorazmeren instrument za odpravo navedenih tržnih nepopolnosti in doseganje ciljev splošnega interesa, ki so jih izpostavili nemški organi. Še zlasti meni, da v okviru, kot je sedanji, kjer je trg zmožen zagotavljati različne tehnologije (90) ter kjer je mogoče razvijati različne konkurenčne in na trgu temelječe rešitve, javna podpora za obratovalne stroške komercialnih izdajateljev televizijskega programa na platformi DVB-T pomeni neutemeljen odmik od načela tehnološke nevtralnosti in uvaja nepotrebna izkrivljanja konkurence.

| (188) | Zato Komisija ugotavlja, da ukrep ne more veljati za združljivega s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(188)

Zato Komisija ugotavlja, da ukrep ne more veljati za združljivega s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES.

2.4   ČLEN 87(3)(B) POGODBE ES

| (189) | V skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES lahko „pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa“ velja za združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(189)

V skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES lahko „pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa“ velja za združljivo s skupnim trgom.

| (190) | Nemški organi menijo, da ukrep spada pod člen 87(3)(b). Trdijo tudi, da v skladu s Sporočilom o preklopu digitalni preklop pomeni pomemben projekt skupnega evropskega interesa, ki ima tudi gospodarske, socialne in politične učinke. Po njihovem mnenju ukrep obravnava precejšnje kratkoročne stroške in pomanjkanje usklajevalnih mehanizmov v zvezi s preklopom, ki so navedeni tudi v Sporočilu o preklopu. |
| --- | --- |

(190)

Nemški organi menijo, da ukrep spada pod člen 87(3)(b). Trdijo tudi, da v skladu s Sporočilom o preklopu digitalni preklop pomeni pomemben projekt skupnega evropskega interesa, ki ima tudi gospodarske, socialne in politične učinke. Po njihovem mnenju ukrep obravnava precejšnje kratkoročne stroške in pomanjkanje usklajevalnih mehanizmov v zvezi s preklopom, ki so navedeni tudi v Sporočilu o preklopu.

| (191) | Komisija meni, da dejstvo, da je splošni cilj skupnega evropskega interesa, ne zadošča, da bi ukrep spadal pod člen 87(3)(b) Pogodbe ES. Specifični projekt, izveden z ukrepom, je tisti, ki mora biti skupnega evropskega interesa in mora na evropski ravni tvoriti del transnacionalnega evropskega programa, ki ga skupaj podpirajo številne vlade držav članic ali ki izhaja iz usklajenega delovanja določenega števila novih držav članic. Sodišče Evropskih skupnosti je razsodilo tako: „Samo dejstvo, da so predvidene naložbe omogočile uporabo nove tehnologije, ne zadošča, da bi šlo za projekt skupnega evropskega interesa.“ (91). |
| --- | --- |

(191)

Komisija meni, da dejstvo, da je splošni cilj skupnega evropskega interesa, ne zadošča, da bi ukrep spadal pod člen 87(3)(b) Pogodbe ES. Specifični projekt, izveden z ukrepom, je tisti, ki mora biti skupnega evropskega interesa in mora na evropski ravni tvoriti del transnacionalnega evropskega programa, ki ga skupaj podpirajo številne vlade držav članic ali ki izhaja iz usklajenega delovanja določenega števila novih držav članic. Sodišče Evropskih skupnosti je razsodilo tako: „Samo dejstvo, da so predvidene naložbe omogočile uporabo nove tehnologije, ne zadošča, da bi šlo za projekt skupnega evropskega interesa.“ (91).

| (192) | Zaradi zgornjih razlogov Komisija meni, da specifično spodbujanje digitalne prizemne televizije na dveh urbanih območjih Severnega Porenja-Vestfalije ne more veljati za „pomemben projekt skupnega evropskega interesa“. |
| --- | --- |

(192)

Zaradi zgornjih razlogov Komisija meni, da specifično spodbujanje digitalne prizemne televizije na dveh urbanih območjih Severnega Porenja-Vestfalije ne more veljati za „pomemben projekt skupnega evropskega interesa“.

2.5   ČLEN 87(3)(d) POGODBE ES

| (193) | Člen 87(3)(d) Pogodbe ES zadeva „pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kadar taka pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi“. Poleg tega člen 151(4) Pogodbe o ES določa, da „Skupnost pri svoji dejavnosti na podlagi drugih določb te pogodbe upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.“ |
| --- | --- |

(193)

Člen 87(3)(d) Pogodbe ES zadeva „pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kadar taka pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi“. Poleg tega člen 151(4) Pogodbe o ES določa, da „Skupnost pri svoji dejavnosti na podlagi drugih določb te pogodbe upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.“

| (194) | Nemški organi menijo, da spada ukrep pod člen 87(3)(d) Pogodbe ES, saj prispeva k zagotavljanju uravnoteženega sistema radiodifuzije in s tem pospešuje kulturo v smislu člena 151 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(194)

Nemški organi menijo, da spada ukrep pod člen 87(3)(d) Pogodbe ES, saj prispeva k zagotavljanju uravnoteženega sistema radiodifuzije in s tem pospešuje kulturo v smislu člena 151 Pogodbe ES.

| (195) | Kot določa člen 151(4) Pogodbe ES, je treba pri dejavnosti Skupnosti upoštevati kulturne vidike. Hkrati Komisija meni, da je treba kulturno odstopanje iz člena 87(3)(d) Pogodbe ES tolmačiti restriktivno, tako kot vse druge izjeme splošnih predpisov Pogodbe. Skladno s tem Komisija meni, da je mogoče kulturno odstopanje uporabiti le, ko je kulturni proizvod jasno opredeljen ali opredeljiv (92). Poleg tega Komisija meni, da mora biti pojem kulture uporabljen za vsebino in naravo zadevnega proizvoda ter ne za medij oziroma njegovo distribucijo (93). |
| --- | --- |

(195)

Kot določa člen 151(4) Pogodbe ES, je treba pri dejavnosti Skupnosti upoštevati kulturne vidike. Hkrati Komisija meni, da je treba kulturno odstopanje iz člena 87(3)(d) Pogodbe ES tolmačiti restriktivno, tako kot vse druge izjeme splošnih predpisov Pogodbe. Skladno s tem Komisija meni, da je mogoče kulturno odstopanje uporabiti le, ko je kulturni proizvod jasno opredeljen ali opredeljiv (92). Poleg tega Komisija meni, da mora biti pojem kulture uporabljen za vsebino in naravo zadevnega proizvoda ter ne za medij oziroma njegovo distribucijo (93).

| (196) | V obravnavanem primeru se finančna podpora nanaša na prenos radiodifuznih signalov prek digitalne prizemne platforme in ni povezan s kakršno koli posebno kulturno vsebino, ki je sicer ne bi oddajali. Zato Komisija meni, da pogoji za uporabo člena 87(3)(d) Pogodbe ES niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(196)

V obravnavanem primeru se finančna podpora nanaša na prenos radiodifuznih signalov prek digitalne prizemne platforme in ni povezan s kakršno koli posebno kulturno vsebino, ki je sicer ne bi oddajali. Zato Komisija meni, da pogoji za uporabo člena 87(3)(d) Pogodbe ES niso izpolnjeni.

2.6   ČLEN 86(2) POGODBE ES

| (197) | Člen 86(2) Pogodbe ES določa: „Podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz te pogodbe, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti.“ |
| --- | --- |

(197)

Člen 86(2) Pogodbe ES določa: „Podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz te pogodbe, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti.“

| (198) | Kot je že bilo navedeno v uvodnih izjavah 91 in 92, nemški organi menijo, da ukrep pomeni nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena, tj. prenos radiodifuznih programov prek platforme DVB-T. Trdijo, da je bila z dodelitvijo dovoljenj za digitalno prizemno radiodifuzijo komercialnim izdajateljem televizijskega programa zaupana storitev splošnega gospodarskega pomena in da so temu primerno zavezani oddajanju svojih programov za javnost. Menijo, da bi pomanjkanje finančnih sredstev oviralo izvajanje te storitve. Po njihovem mnenju komercialni izdajatelji televizijskega programa brez načrtovanega ukrepa ne bi bili naklonjeni sodelovanju pri uvedbi DVB-T, kar bi ogrozilo obstoj prizemne platforme. Poleg tega menijo, da financiranje ne vpliva na razvoj trgovine v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti. |
| --- | --- |

(198)

Kot je že bilo navedeno v uvodnih izjavah 91 in 92, nemški organi menijo, da ukrep pomeni nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena, tj. prenos radiodifuznih programov prek platforme DVB-T. Trdijo, da je bila z dodelitvijo dovoljenj za digitalno prizemno radiodifuzijo komercialnim izdajateljem televizijskega programa zaupana storitev splošnega gospodarskega pomena in da so temu primerno zavezani oddajanju svojih programov za javnost. Menijo, da bi pomanjkanje finančnih sredstev oviralo izvajanje te storitve. Po njihovem mnenju komercialni izdajatelji televizijskega programa brez načrtovanega ukrepa ne bi bili naklonjeni sodelovanju pri uvedbi DVB-T, kar bi ogrozilo obstoj prizemne platforme. Poleg tega menijo, da financiranje ne vpliva na razvoj trgovine v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti.

| (199) | V skladu s sodno prakso pri razlagi člena 86(2) Pogodbe ES mora biti podjetju, ki ima korist od pomoči, da bi se uporabljala ta določba, s strani države specifično zaupano upravljanje določene storitve splošnega gospodarskega pomena. Tako dejanje ali dejanja pooblastitve mora podrobno določiti vsaj točno naravo, obseg in trajanje naloženih obveznosti iz opravljanja javnih storitev ter identiteto zadevnega podjetja. |
| --- | --- |

(199)

V skladu s sodno prakso pri razlagi člena 86(2) Pogodbe ES mora biti podjetju, ki ima korist od pomoči, da bi se uporabljala ta določba, s strani države specifično zaupano upravljanje določene storitve splošnega gospodarskega pomena. Tako dejanje ali dejanja pooblastitve mora podrobno določiti vsaj točno naravo, obseg in trajanje naloženih obveznosti iz opravljanja javnih storitev ter identiteto zadevnega podjetja.

| (200) | Kot je že navedeno v uvodni izjavi 93, Komisija ne dvomi, da je digitalizacija radiodifuzije v javnem interesu. Vendar pa na podlagi ugotovitev v odstavkih od 92 do 96 meni, da ukrep, če podpira običajne poslovne dejavnosti komercialnih podjetij, ne more veljati kot nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s členom 86(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(200)

Kot je že navedeno v uvodni izjavi 93, Komisija ne dvomi, da je digitalizacija radiodifuzije v javnem interesu. Vendar pa na podlagi ugotovitev v odstavkih od 92 do 96 meni, da ukrep, če podpira običajne poslovne dejavnosti komercialnih podjetij, ne more veljati kot nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s členom 86(2) Pogodbe ES.

| (201) | Poleg tega, čeprav bi bili komercialni izdajatelji televizijskega programa pristojni za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena (kar ne drži), člen 86(2) Pogodbe ES določa, da nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je nujno za pokritje stroškov, ki jih je imelo podjetje pri izvajanju obveznosti iz opravljanja javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prihodkov in razumnega dobička. |
| --- | --- |

(201)

Poleg tega, čeprav bi bili komercialni izdajatelji televizijskega programa pristojni za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena (kar ne drži), člen 86(2) Pogodbe ES določa, da nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je nujno za pokritje stroškov, ki jih je imelo podjetje pri izvajanju obveznosti iz opravljanja javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prihodkov in razumnega dobička.

| (202) | Kot je ugotovljeno v uvodnih izjavah od 97 do 99, načrtovano javno financiranje ne temelji na objektivno določenih merilih, kot zahteva člen 86(2) Pogodbe. Poleg tega ukrep upošteva le stroške prenosa komercialnih izdajateljev televizijskega programa, ki prenašajo prek digitalne prizemne platforme, ne pa njihovih prihodkov (na primer iz oglaševanja). |
| --- | --- |

(202)

Kot je ugotovljeno v uvodnih izjavah od 97 do 99, načrtovano javno financiranje ne temelji na objektivno določenih merilih, kot zahteva člen 86(2) Pogodbe. Poleg tega ukrep upošteva le stroške prenosa komercialnih izdajateljev televizijskega programa, ki prenašajo prek digitalne prizemne platforme, ne pa njihovih prihodkov (na primer iz oglaševanja).

| (203) | Poleg tega morajo zaradi zagotovitve skladnosti z zahtevo po potrebnosti, določeno v členu 86(2) Pogodbe ES, organi za odobritev opredeliti določbe v zvezi z izračunom in nadzorom zneska odobrenega nadomestila. Države članice morajo redno preverjati, da odobreno nadomestilo ne vodi v preveliko kompenzacijo. Obravnavani ukrep ne vključuje nobene take določbe oziroma kontrol s strani vpletenih javnih organov. |
| --- | --- |

(203)

Poleg tega morajo zaradi zagotovitve skladnosti z zahtevo po potrebnosti, določeno v členu 86(2) Pogodbe ES, organi za odobritev opredeliti določbe v zvezi z izračunom in nadzorom zneska odobrenega nadomestila. Države članice morajo redno preverjati, da odobreno nadomestilo ne vodi v preveliko kompenzacijo. Obravnavani ukrep ne vključuje nobene take določbe oziroma kontrol s strani vpletenih javnih organov.

| (204) | Zaradi teh premislekov Komisija ugotavlja, da pomoči ni mogoče razglasiti za združljivo v skladu s členom 86(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(204)

Zaradi teh premislekov Komisija ugotavlja, da pomoči ni mogoče razglasiti za združljivo v skladu s členom 86(2) Pogodbe ES.

VII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (205) | Komisija skladno s tem ugotavlja, da sredstva, ki jih LfM načrtuje odobriti komercialnim izdajateljem televizijskega programa, pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES ter ne morejo veljati za združljiva s skupnim trgom po členih 87(3)(c), 87(3)(b), 87(3)(d) in 86(2) Pogodbe ES – |
| --- | --- |

(205)

Komisija skladno s tem ugotavlja, da sredstva, ki jih LfM načrtuje odobriti komercialnim izdajateljem televizijskega programa, pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES ter ne morejo veljati za združljiva s skupnim trgom po členih 87(3)(c), 87(3)(b), 87(3)(d) in 86(2) Pogodbe ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo želi Zvezna republika Nemčija dodeliti komercialnim izdajateljem televizijskega programa za uvedbo digitalne prizemne televizije v Severnem Porenju-Vestfaliji na podlagi Direktive o finančni podpori za DVB-T (Richtlinie der Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen über die Gewährung von Zuwendungen zur Förderung von digitalem terrestrischem Fernsehen als Maßnahme und Projekt für neuartige Rundfunksübertragungstechniken gem. § 88 Abs. 3 S. 5 und 6 LMG NRW) z dne 19. novembra 2004, ki je bila priglašena Komisiji z dopisom z dne 13. januarja 2005, je nezdružljiva s skupnim trgom.

Skladno s tem se pomoč ne sme dodeliti.

Člen 2

Zvezna republika Nemčija v dveh mesecih po obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o sprejetih ukrepih za ravnanje v skladu z njo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 23. oktobra 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 204, 26.8.2006, str. 9, Državna pomoč C 34/2006 (ex N 29/05) – Uvedba prizemne digitalne televizije (DVB-T) v Severnem Porenju-Vestfaliji – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES.

1

(2)  Državna pomoč C 25/04 – Uvedba digitalne prizemne televizije (DVB-T) v Berlin-Brandenburgu – Nemčija, 9. november 2005 (UL L 200, 22.7.2006, str. 14).

2

(3)  Z dopisi z dne 2. decembra 2005, 9. decembra 2005 in 12. decembra 2005.

3

(4)  Formalni postopek preiskave je bil tudi v tem primeru sprožen 19. julija 2006 (C 33/06, ex N 576/04). Bavarski organi so se pozneje odločili, da bodo ukrep omejili na pomoč de minimis za lokalne izdajatelje televizijskega programa in umaknili priglasitev (z dopisoma zvezne vlade z dne 22. junija 2007 in 11. julija 2007).

4

(5)  Glej opombo 1.

5

(6)  Z dopisom z dne 20. septembra 2006, evidentiranim 22. septembra 2006.

6

(7)  Z dopisom z dne 21. septembra 2006, evidentiranim 22. septembra 2006.

7

(8)  Z dopisom z dne 25. septembra 2006, evidentiranim 3. oktobra 2006.

8

(9)  COM(2002) 263 konč., „eEvropa 2005: Informacijska družba za vse“, COM(2003) 541 konč., „Sporočilo Komisije o prehodu z analogne na digitalno radiodifuzijo (od digitalnega „preklopa“ do analognega „izklopa“)“ in COM(2005) 204 konč., „Sporočilo Komisije o pospeševanju prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo“.

9

(10)  COM(2005) 204 konč., „Sporočilo Komisije o pospeševanju prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo“.

10

(11)  Zvezno ministrstvo za gospodarske in tehnološke zadeve (2000): Einführung des digitalen Rundfunk in Deutschland, „Startszenario 2000“, Sachstandbericht und Empfehlungen der Initiative „Digitaler Rundfunk“ zur Digitalisierung von Hörfunk und Fernsehen unter Berücksichtigung der Verbreitung über Kabel, Satellit und TV-Sender.

11

(12)  Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen in der Fassung vom 2. Juli 2002. (Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 30. Juli 2002, Nr. 20, S. 334.), spremenjeno leta 2004 (Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 17. Dezember 2004, Nr. 45, S. 774) in leta 2007 (Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 29. Juni 2007, Nr. 13, S. 192.).

12

(13)  Priglasitev, ki so jo predložili nemški organi, se nanaša na javne naložbe v približnem znesku 15 milijard EUR za vzpostavitev širokopasovnih kabelskih omrežij v osemdesetih letih prejšnjega stoletja.

13

(14)  Arbeitsgemeinschaft Fernsehforschung (AGF) je skupno podjetje med glavnih nemških izdajateljev televizijskega programa, namenjeno merjenju gledanosti televizijskih programov. SES/ASTRA je največji satelitski operater v Nemčiji, ki vsako leto objavi Nemški satelitski monitor o pomenu različnih platform televizijskega oddajanja. V Prikazu 1 so podatki, ki jih je zbral ASTRA/Infratest ob koncu vsakega leta, na primer ob koncu leta 2005, povezani s prvim dnem v januarju naslednjega leta, na primer 1.1.06, da so primerljivi s podatki, ki jih je na začetku vsakega leta zbral AGF/GfK.

14

(15)  Digitalisierungsbericht 2007 – Gemeinsame Stelle Digitaler Zugang (GSDZ), Arbeitsgemeinschaft der Landesmedienanstalten (ALM).

15

(16)  Stran 56 poročila Digitalisierungsbericht 2007.

16

(17)  Sporočilo Komisije o prehodu z analogne na digitalno radiodifuzijo; glej opombo 9.

17

(18)  Ta strategija se imenuje „Strategie des inselweisen Umstiegs“.

18

(19)  Takrat se je organ za medije še vedno imenoval Landesanstalt für Rundfunk Nordrhein-Westfalen.

19

Landesanstalt für Rundfunk Nordrhein-Westfalen

(20)  ARD pomeni Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland, ZDF pomeni Zweites Deutsches Fernsehen, WDR Köln pomeni Westdeutscher Rundfunk Köln.

20

(21)  Priloga navaja: „Für die betroffenen sozial schwächeren Mitbürgerinnen und Mitbürger soll ein Förderkonzept entwickelt werden.“ Vendar pa LfM po informacijah, ki so na voljo Komisiji, še ni uveljavil takega načrta financiranja za socialno šibke.

21

(22)  Multipleks ustreza frekvenčnemu bloku, ki se v SPV uporablja za štiri programske kanale.

22

(23)  V delu območja Düsseldorf/Ruhr (Oberbergischer Kreis) je bil preklop dejansko že izveden brez sodelovanja komercialnih izdajateljev televizijskega programa.

23

(24)  Sporazum z dne 31. avgusta 1991, pred kratkim spremenjen z veljavnostjo od 1. marca 2007.

24

(25)  Z dopisom RTL z dne 17. novembra 2003, z dopisom VOX z dne 5. decembra 2003 in z dopisom ProSiebenSat1 z dne 23. decembra 2003.

25

(26)  „Erstmalige Zuweisung von Übertragungskapazitäten für die landesweite digitale terrestrische Verbreitung bzw. Weiterleitung von Fernsehprogrammen und Mediendiensten im DVB-T Standard in Nordrhein-Westfalen, Bekanntmachung der LfM vom 4. Dezember 2003“, objavljeno v Landesministerialblatt z dne 30. decembra 2003.

26

Landesministerialblatt

(27)  Določba, da je treba programskim kanalom v zadevni mreži dati prednost pri dodeljevanju dovoljenj za DVB-T, temelji na Oddelku 52a(1) Meddeželnega sporazuma o radiodifuziji in je omenjena v Oddelku 28(1) Zakona o medijih SPV.

27

(28)  V svojem odgovoru z dne 23. marca 2003 so nemški organi navedli, da možnost, da Komisija za medije pri LfM dodeli celotna multipleksa izdajateljema televizijskega programa RTL Group in ProSiebenSat.1, temelji na Oddelku 28 Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, ki daje prednost tistim kanalom, ki že oddajajo analogno.

28

(29)  Dovoljenje je bilo izdano družbi Onyx Television GmbH ob vedenju, da bodo z 20. majem 2004 spremenili svoje programsko načrtovanje in namesto glasbenega kanala onyx.tv oddajali dokumentarni kanal TerraNova.

29

(30)  Glej napoved na spletni strani LfM: http://www.lfm-nrw.de/presse/index.php3?id=537.

30

(31)  Uradni list, RegTP št. 3/2004, Zakon št. 3/2004, str. 82.

31

(32)  Uradni list, RegTP št. 23/2002, Zakon št. 36/2002, str. 1695.

32

(33)  Odgovori nemških organov z dne 2. maja 2005.

33

(34)  45 % deleža teh sredstev se prenese na Filmski sklad SPV.

34

(35)  Glej uvodno izjavo 22.

35

(36)  Rezultat tržne analize je bil sporočen Komisiji 31. julija 2006.

36

(37)  Dejanski zneski, ki jih T-Systems zaračuna komercialnim izdajateljem televizijskega programa za digitalni prizemni prenos, so pravzaprav nižji. Po navedbah nemških organov znašajo letne pristojbine za programski kanal (na primer za leti 2005 in 2006) približno 611 000 EUR.

37

(38)  Priglasitev ne navaja, kako so bili izračunani celotni stroški prenosa za druge dežele severne Nemčije.

38

(39)  Tako pri analognem kot pri digitalnem prenosu se stroški prenosa izračunajo glede na število programskih kanalov, ki jih prenaša zadevni izdajatelj televizijskega programa. Obračunska metoda, ki so jo uporabili nemški organi, ne upošteva povečanja števila digitalnih programskih kanalov v primerjavi z analognim prizemnim prenosom, čeprav to povečanje v končni fazi povzroči višje skupne stroške digitalnega prenosa. Poleg tega ne vključuje prihodkov izdajateljev televizijskega programa, ki izhajajo iz prenosa njihovih programskih kanalov. Komisijina ocena obračunske metode je predstavljena v uvodnih izjavah 74, 123 in 171 te odločbe.

39

(40)  ProSiebenSat.1 in Deutscher Kabelverband (DKV) nista predložila pripomb o tekočem postopku. Komisija zaradi popolnosti navaja, da sta ti dve stranki predložili pripombe v podobnem primeru o Bavarski (C 33/06, navedeno v uvodni izjavi 4 zgoraj). V tem primeru je ProSiebenSat.1 kot eden od upravičencev poudaril pomembnost financiranja, s komercialnega vidika, za digitalni preklop in varovanje prizemne platforme. ProSiebenSat.1 je navedel, da glede na padajoči delež prizemne platforme razmišlja o izklopu tega načina prenosa. Glede gospodarskih tveganj, povezanih s preklopom (vključno s tveganjem, da se s preklopom zmanjša prizemno pokritje), je ProSiebenSat.1 dejal, da brez predvidene podpore ne bi sodeloval pri DVB-T. Hkrati je bilo potrebno sodelovanje velikih skupin komercialnih izdajateljev televizijskega programa skupaj z javnimi izdajatelji televizijskega programa, da bi zagotovili zanimanje potrošnikov za DVB-T. ProSiebenSat.1 je tudi trdil, da bi se vsaka prednost prek izdajateljev televizijskega programa s pristojbinami za prenos prenesla na operaterje omrežij. Na koncu je ProSiebenSat.1 navedel, da bi finančna podpora zmanjšala prednost javnih izdajateljev televizijskega programa, ki so imeli precejšnja sredstva za digitalizacijo, in bi pozitivno vplivala na infrastrukturno konkurenco. Deutscher Kabelverband je po drugi strani podprl ugotovitve, ki jih je izrazila Komisija v odločitvi o sprožitvi postopka. DKV je menil, da bi predvideni ukrep izkrivil konkurenco med različnimi načini prenosa in da ni potreben za uvedbo DVB-T. DKV je poudaril tudi druge na trgu temelječe alternative za financiranje DVB-T. DKV je trdil, da je uvedba DVB-T pripeljala do izgube strank za kabelske operaterje: zmanjšanje števila strank je bilo leta 2005 33 % višje kot leta 2004. Poleg tega je poudaril, da je iz statističnih podatkov ASTRA razvidno, da je po preklopu na DVB v različnih nemških zveznih deželah prišlo do očitnega povečanja prizemnega pokritja. DKV je tudi trdil, da bi tak ukrep koristil družbi Deutsche Telekom pri uvajanju njene ponudbe IPTV. Na koncu je DKV izrazil mnenje, da ni nobene utemeljitve s strani javnega interesa, da bi DVB-T dajali prednost pred drugimi infrastrukturami z vidika pluralnosti medijev, prenosa lokalnih in regionalnih programov ali univerzalne pokritosti.

40

(41)  Po mnenju družbe ish je bil „brezplačen“ televizijski sprejem DVB-T pomemben argument v trženjski kampanji organov za pospeševanje uvedbe DVB-T, zaradi česar so se potrošniki selili od kabelske televizije k DVB-T.

41

ish

(42)  COM(2003) 541 konč.; glej opombo 9.

42

(43)  Sodba z dne 15. julija 2004 v Zadevi C-345/02 Pearle in drugi [2004] PSES I-7139, odstavek 35 s sklicevanjem na sodbo z dne 21. marca 1988 v Zadevi C-303/88 Italija proti Komisiji [1991] PSES I-1433, odstavek 11, in sodba z dne 16. maja 2002 v Zadevi C-482/99 Francija proti Komisiji (Stardust Marine) [2002] PSES I-4379, odstavek 24.

43

Pearle in drugi

Italija

Komisiji

Francija

Komisiji

Stardust Marine

(44)  C-345/02 Pearle in drugi [2004] PSES I-7139, odstavek 34 s sklicevanjem na sodbo z dne 13. marca 2001 v Zadevi C-379/98 PreussenElektra, odstavek 58; glej tudi Združeni zadevi C-72/91 in C-73/91 Sloman Neptun [1993] PSES I-887, odstavek 19.

44

Pearle in drugi

PreussenElektra

Sloman Neptun

(45)  C-482/99 Francija proti Komisiji (Stardust Marine) [2002] PSES I-4379, odstavek 23.

45

Francija

Komisiji

Stardust Marine

(46)  C-379/98 PreussenElektra [2001] PSES I-2099.

46

PreussenElektra

(47)  Združeni zadevi C-72/91 in C-73/91 Sloman Neptun/Bodo Ziesner [1993] PSES I-887.

47

Sloman Neptun/Bodo Ziesner

(48)  C-345/02 Pearle in drugi [2004] PSES I-7139.

48

Pearle in drugi

(49)  Zakon o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, Oddelek 117.

49

(50)  Zakon o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, Oddelka 113 in 114.

50

(51)  Meddeželni sporazum o radiodifuziji, Oddelek 40(1) in (2).

51

(52)  Zakon o medijih Severnega Porenja-Vestfalije, Oddelek 27(1).

52

(53)  Odločba Komisije v zadevi E 3/2005 „Pomoč nemškim javnim izdajateljem televizijskega programa“ (UL C 185, 8.8.2007, str. 1).

53

(54)  Glej, na primer, sodbo z dne 2. julija 1974 v Zadevi 173/73 Italija proti Komisiji [1974] PSES 709, kjer je sodišče razsodilo, da, kadar so sredstva, uporabljena za ukrep, financirana prek obveznih prispevkov (na primer davkov podobnim dajatev) in potem razdeljena v skladu z državno zakonodajo, jih je treba obravnavati kot državna sredstva, čeprav jih zbirajo in upravljajo ustanove, ki se razlikujejo od javnih organov.

54

Italija

Komisiji

(55)  Glej opombo 45.

55

(56)  Glej opombo 46.

56

(57)  Kot je navedeno v uvodni izjavi 74, tabela kaže, da primerjava stroškov analognega in digitalnega prenosa, ki so jo opravili nemški organi, ni objektivna, saj ne upošteva, da povečanje števila programskih kanalov zvišuje stroške. Na primer, ProSiebenSat.1 je bil na analogni platformi navzoč samo z enim programom, to je Sat1, medtem ko na digitalni platformi oddaja štiri programe. Tabela tudi jasno kaže, da so stroški prenosa za program Sat1 nižji v digitalnem kot analognem načinu. Razlike v stroških prenosa za programe skupine RTL in ProSiebenSat.1, ki so v tem stolpcu prikazani v poševni pisavi, so vključene, da pokažejo vse elemente skupnega izračuna za obe skupini izdajateljev televizijskega programa, ki sta bili – obratno kot drugi komercialni izdajatelji televizijskega programa – navzoči na analogni platformi.

57

(58)  Za letne zneske glej tabeli 2 in 3. Ti podatki temeljijo na ocenah stroškov; organi SPV bi te zneske preračunali na podlagi dejanskih stroškov.

58

(59)  Pri programih v tem stolpcu, pri katerih je navedeno „ni uporabno (nu)“, ni bilo analognega prenosa.

59

(60)  To so ocene stroškov prenosa in ne dejanski stroški.

60

(61)  Dopis nemških organov z dne 25. aprila 2005.

61

(62)  Te pripombe, na katere se sklicujejo nemški organi, so v bistvu enake kot pripombe, ki jih je ProSiebenSat1 predložil v podobni zadevi glede Bavarske; glej opombo 4 zgoraj.

62

(63)  Sodba z dne 19. decembra 2000 v Zadevi C-156/98 Nemčija proti Komisiji [2000] PSES I-6857.

63

(64)  Sodba z dne 13. junija 2002 v Zadevi C-382/99 Nizozemska proti Komisiji [2002] PSES I-5163.

64

(65)  C-156/98 Nemčija proti Komisiji [2000] PSES I-6857, odstavek 61.

65

Nemčija

Komisiji

(66)  Sodba z dne 24. julija 2003 v Zadevi C-280/00 Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003] PSES I-7747.

66

(67)  Oddelek 27(1) Zakona o medijih Severnega Porenja-Vestfalije.

67

(68)  Ta argument je nadalje ocenjen v uvodnih izjavah 163–171.

68

(69)  Kot je Komisija menila že v preteklosti, splošne pravne zahteve ne veljajo za obveznosti javnih služb; glej uvodno izjavo 87 Odločbe Komisije v Zadevi C 2/03 „Državno financiranje TV2/Denmark“ (UL L 85, 24.3.2006, str. 1) in uvodno izjavo 14 Odločbe Komisije 97/606/ES z dne 26. junija 1997 o ekskluzivni pravici do prenosa televizijskega oglaševanja v Flandriji (UL L 244, 6.9.1997, str. 18).

69

(70)  Če bi sprejeli argumente, ki so jih uveljavljali nemški organi, bi lahko vsako dovoljenje, izdano za oddajanje ali delovanje elektronskih komunikacijskih storitev, veljalo za uradno pooblastilo za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena.

70

(71)  Glej uvodno izjavo 75 o odločitvi o sprožitvi postopka.

71

(72)  Z vidika selektivnosti ukrepa ni pomembno, ali je bilo utemeljeno prednostno obravnavanje.

72

(73)  Komisija ni prejela nobenih informacij, ki bi kazale, da je bilo v tem primeru odobreno javno financiranje.

73

(74)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 29. septembra 2000 v Zadevi T-55/99 Confederación Española de transporte de mercancías (CETM) proti Komisiji [2000] PSES II-3207.

74

Confederación Española de transporte de mercancías (CETM)

Komisiji

(75)  Sodba z dne 3. marca 2005 v Zadevi C-172/03 Heiser proti Finanzamt Innsbruck [2005] PSES I-1627 (UL C 106, 30.4.2005, str. 5).

75

Heiser

Finanzamt Innsbruck

(76)  Sodba sodišča prve stopnje z dne 30. aprila 1998 v Zadevi T-214/95 Vlaams Gewest proti Komisiji [1998] PSES II-717.

76

Vlaams Gewest

Komisiji

(77)  Na primer, junija 2007 je ProSiebenSat.1 prevzel skupino SBS Broadcasting. Združena skupina bo poslovala v več kot 10 evropskih državah.

77

(78)  Glej opombo 9.

78

(79)  Glej, med drugim, N 622/03 Sklad za digitalizacijo (Digitalisierungsfonds) – Avstrija, 16. marec 2005 (UL C 228, 17.9.2005, str. 12); C 25/04 – Uvedba digitalne prizemne televizije (DVB-T) v Berlin-Brandenburgu – Nemčija, 9. november 2005 (UL L 200, 22.7.2006, str. 14); NN 64/05 Dovoljenja za digitalno nadomestitev (Digital Replacement Licences) – Združeno kraljestvo, 25. januar 2006 (UL C 218, 9.9.2006, str. 10); N 111/06 Aide TNT pour les régions sans simulcast – Francija, 12. oktober 2006 (UL C 293, 2.12.2006, str. 6); N 546/06 Fonds d'aide à des particuliers dans la perspective de la fin de la radiodiffusion analogique – Francija, 6. december 2006 (UL C 23, 1.2.2006, str. 1); C 24/04 Digitalna prizemna televizija na Švedskem, 20. december 2006 (UL L 112, 30.4.2007, str. 77); C 52/05 Subvencioniran nakup digitalnih sprejemnikov (Contributi ai decoder digitali) – Italija, 24. januar 2007 (UL L 147, 8.6.2007, str. 1); N 270/06 Subvencije za digitalne dekoderje pri odprtih vmesnikih aplikacijskega programa (API) – Italija, 24. januar 2007 (UL C 80, 13.4.2007, str. 3); N 107/07 Subvencije za IDTV – Italija, 28. februar 2007, še ni objavljeno; N 103/07 Podpora za pridobitev digitalnih dekoderjev in prilagoditev anten v Sorii – Španija, 25. september 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

79

(80)  Točke od (a) do (d) spodaj so povezane z ukrepi v Zadevi N 622/03 Digitalisierungsfonds – Avstrija, točke od (e) do (h) pa so bile opisane v končni odločbi v Zadevi C 25/04 DVB-T Berlin-Brandenburg; glej zgoraj.

80

(81)  Ker je morebitna posredna prednost, ki iz ukrepa izhaja za operaterja omrežja T-Systems, neizogibno povezana s sredstvi, zagotovljenimi komercialnim izdajateljem televizijskega programa, Komisija ocenjuje združljivost ukrepa pomoči kot celote.

81

(82)  Berlin-Brandenburg, uvodna izjava 109 in naslednji, ter italijanski dekoderji, uvodna izjava 153, glej opombo 79.

82

in naslednji

(83)  Zanimanje novih tekmecev za kanal na platformi DVB-T, brez kakršne koli zagotovitve javnega financiranja, dokazuje dejstvo, da je bilo v letu 2007 po koncu oddajanja TerraNove 7 kandidatov za programski kanal TerraNove, ki je bil dodeljen Tele 5.

83

(84)  Uvodna izjava 64 odločitve o sprožitvi postopka.

84

(85)  Glej na primer COM(2007) 409, Sporočilo Komisije o krepitvi notranjega trga mobilne televizije z dne 18. julija 2007.

85

(86)  Komisija tudi ugotavlja, da v primeru Berlin-Brandenburg kljub negativni odločbi in izterjavi dodeljene pomoči vsi komercialni izdajatelji televizijskega programa, ki jih je zadevala odločba v tem primeru, še vedno oddajajo svoje programe prek DVB-T v Berlin-Brandenburgu (glej http://www.garv.de/).

86

(87)  Glej uvodno izjavo 95 in naslednje odločbe v primeru Berlin-Brandenburg z dne 9. novembra 2005.

87

in naslednje

(88)  COM(2003) 541 konč., glej opombo 9.

88

(89)  Morda obstaja komercialno tveganje za operaterja omrežja, vendar pa ni nobenih kazalnikov, da trg ne more obvladati tovrstnega tveganja; glej uvodno izjavo 114 odločbe v primeru Berlin-Brandenburg.

89

(90)  Pomoč za DVB-T bi lahko ovirala razvoj drugih platform, na primer IPTV, ki morda imajo druge prednosti in so zmožne samostojnega razvoja.

90

(91)  Sodba Sodišča Evropskih skupnosti z dne 8. marca 1988 v Zadevah C-62/87 ter 72/87 Exécutif régional wallon in Glaverbel proti Komisiji [1998] PSES I-1573.

91

Exécutif régional wallon

Glaverbel

Komisiji

(92)  Na primer, Odločbi Komisije NN 88/98 BBC 24-hours (UL C 78, 18.3.2000, str. 6), NN 70/98 „Kinderkanal in Phoenix“ (UL C 238, 21.8.1999, str. 3).

92

(93)  Na primer, Odločba Komisije N 458/04 Državna pomoč za Espacio Editorial Andaluza Holding sl (UL C 131, 28.5.2005, str. 12).

93

---

| 3.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/45

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. marca 2008

o državni pomoči Belgije za Volvo Cars Gent (C 35/2007 (ex N 256/07))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 832)

(Besedili v nizozemskem in francoskem jeziku sta edini verodostojni)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/709/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je bila o načrtovani pomoči za usposabljanje za obrat, ki sestavlja vozila Volvo v Gentu (Volvo Cars Gent, v nadaljevanju „VCG“), uradno obveščena z dopisom z dne 4. maja 2007. Sestanek s službami Komisije je potekal 31. maja 2007 . Belgija je po tem sestanku predložila dodatne informacije z dopisom z dne 6. julija 2007. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je bila o načrtovani pomoči za usposabljanje za obrat, ki sestavlja vozila Volvo v Gentu (Volvo Cars Gent, v nadaljevanju „VCG“), uradno obveščena z dopisom z dne 4. maja 2007. Sestanek s službami Komisije je potekal 31. maja 2007 . Belgija je po tem sestanku predložila dodatne informacije z dopisom z dne 6. julija 2007.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 12. septembra 2007 obvestila Belgijo, da bo v zvezi s priglašeno pomočjo sprožila postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES („odločitev o sprožitvi postopka“). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 12. septembra 2007 obvestila Belgijo, da bo v zvezi s priglašeno pomočjo sprožila postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES („odločitev o sprožitvi postopka“).

| (3) | Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank.

| (4) | Belgija je odgovorila na odločitev o sprožitvi postopka z dopisom z dne 15. oktobra 2007. Sestanek med belgijskimi organi, prejemnikom pomoči in Komisijo je potekal 23. oktobra 2007. Na sestanku je bila Komisiji predložena dokumentacija. Belgija je predložila dodatne informacije z dopisom z dne 23. novembra 2007. Komisija je z dopisom z dne 21. decembra 2007 zahtevala pojasnilo, na kar je Belgija odgovorila z dopisi z dne 8. januarja, 15. januarja in 16. januarja 2008. |
| --- | --- |

(4)

Belgija je odgovorila na odločitev o sprožitvi postopka z dopisom z dne 15. oktobra 2007. Sestanek med belgijskimi organi, prejemnikom pomoči in Komisijo je potekal 23. oktobra 2007. Na sestanku je bila Komisiji predložena dokumentacija. Belgija je predložila dodatne informacije z dopisom z dne 23. novembra 2007. Komisija je z dopisom z dne 21. decembra 2007 zahtevala pojasnilo, na kar je Belgija odgovorila z dopisi z dne 8. januarja, 15. januarja in 16. januarja 2008.

II.   OPIS PROJEKTA, KAKOR JE BIL PRIGLAŠEN 4. MAJA 2007

| (5) | Prejemnik pomoči bi bilo podjetje VCG. To podjetje je od leta 1999 del družbe Ford Motor Company („FMC“) in zaposluje 5 000 ljudi. Podprti program usposabljanja poteka med septembrom 2006 in septembrom 2009 ter je delno povezan z uvedbo nove proizvodne platforme – evropske platforme EUCD – ki je standard znotraj družbe FCM za proizvodnjo vozil srednje velikosti (segmenta C in D avtomobilskega trga). Uvedba te nove platforme bo pomenila naložbo v opredmetena sredstva v višini 26,3 milijona EUR. V obratu bodo tako poleg modelov vozil Volvo lahko izdelovali tudi modele Ford in Jaguar. Večja prilagodljivost obrata bo tako prispevala k utrditvi dejavnosti podjetja Ford v Gentu in bo v mestu zagotavljala delovna mesta. |
| --- | --- |

(5)

Prejemnik pomoči bi bilo podjetje VCG. To podjetje je od leta 1999 del družbe Ford Motor Company („FMC“) in zaposluje 5 000 ljudi. Podprti program usposabljanja poteka med septembrom 2006 in septembrom 2009 ter je delno povezan z uvedbo nove proizvodne platforme – evropske platforme EUCD – ki je standard znotraj družbe FCM za proizvodnjo vozil srednje velikosti (segmenta C in D avtomobilskega trga). Uvedba te nove platforme bo pomenila naložbo v opredmetena sredstva v višini 26,3 milijona EUR. V obratu bodo tako poleg modelov vozil Volvo lahko izdelovali tudi modele Ford in Jaguar. Večja prilagodljivost obrata bo tako prispevala k utrditvi dejavnosti podjetja Ford v Gentu in bo v mestu zagotavljala delovna mesta.

| (6) | V priglasitvi z dne 4. maja 2007 je navedeno, da stroški za usposabljanje znašajo približno 37 milijonov EUR. Ker Uredba Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (3) omejuje upravičeni del stroškov za plače oseb, ki se usposabljajo, na znesek, ki ustreza vsoti vseh drugih upravičenih stroškov, so bili upravičeni stroški, ki jih je priglasila Belgija, omejeni na 19 milijonov EUR. Ker Gent ni v območju, ki prejema pomoč, je največja intenzivnost pomoči 50 % za splošno usposabljanje in 25 % za posebno usposabljanje. Kot je razvidno iz priglasitve z dne 4. maja 2007, namerava flamska regija (Vlaams Gewest) dodeliti 6 018 558,91 EUR kot „ad hoc“ pomoč. |
| --- | --- |

(6)

V priglasitvi z dne 4. maja 2007 je navedeno, da stroški za usposabljanje znašajo približno 37 milijonov EUR. Ker Uredba Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (3) omejuje upravičeni del stroškov za plače oseb, ki se usposabljajo, na znesek, ki ustreza vsoti vseh drugih upravičenih stroškov, so bili upravičeni stroški, ki jih je priglasila Belgija, omejeni na 19 milijonov EUR. Ker Gent ni v območju, ki prejema pomoč, je največja intenzivnost pomoči 50 % za splošno usposabljanje in 25 % za posebno usposabljanje. Kot je razvidno iz priglasitve z dne 4. maja 2007, namerava flamska regija (Vlaams Gewest) dodeliti 6 018 558,91 EUR kot „ad hoc“ pomoč.

| (7) | V priglasitvi z dne 4. maja 2007 je pomoč za usposabljanje razdeljena na pet delov, pri čemer je obseg zadnjih dveh omejen:






  — | Del 1: okrepitev delovne sile (upravičeni stroški 4,3 milijona EUR, pri čemer je 3,1 milijona EUR namenjenega splošnemu usposabljanju (4) in 1,2 milijona EUR posebnemu usposabljanju, ter pomoč v višini 1,8 milijona EUR). Ta del je namenjen zagotavljanju, da imajo delavci podjetja VCG zadostno osnovno tehnično znanje. Poglavitne zajete teme so pnevmatika, robotika, programabilni logični krmilniki, elektrika in elektronika, upravljanje stroškov, socialne veščine, tehnike vodenja, karoserija, barvanje ter druga programska oprema, ki se uporablja v avtomobilski industriji. |
| --- | --- | --- |

(7)

V priglasitvi z dne 4. maja 2007 je pomoč za usposabljanje razdeljena na pet delov, pri čemer je obseg zadnjih dveh omejen:

—

Del 1: okrepitev delovne sile (upravičeni stroški 4,3 milijona EUR, pri čemer je 3,1 milijona EUR namenjenega splošnemu usposabljanju (4) in 1,2 milijona EUR posebnemu usposabljanju, ter pomoč v višini 1,8 milijona EUR). Ta del je namenjen zagotavljanju, da imajo delavci podjetja VCG zadostno osnovno tehnično znanje. Poglavitne zajete teme so pnevmatika, robotika, programabilni logični krmilniki, elektrika in elektronika, upravljanje stroškov, socialne veščine, tehnike vodenja, karoserija, barvanje ter druga programska oprema, ki se uporablja v avtomobilski industriji.

| — | Del 2: tehnično in tehnološko usposabljanje: teoretični del (upravičeni stroški 1,7 milijona EUR za v celoti splošno usposabljanje in pomoč v višini 0,85 milijona EUR). Ta del je namenjen povečanju znanja in spretnosti delavcev na določenih tehničnih in tehnoloških področjih, ki se uporabljajo v okviru platforme. Glavne zajete teme so robotika in roboti za proizvodnjo, programabilni logični krmilniki in merilne tehnike s kamero. |
| --- | --- |

—

Del 2: tehnično in tehnološko usposabljanje: teoretični del (upravičeni stroški 1,7 milijona EUR za v celoti splošno usposabljanje in pomoč v višini 0,85 milijona EUR). Ta del je namenjen povečanju znanja in spretnosti delavcev na določenih tehničnih in tehnoloških področjih, ki se uporabljajo v okviru platforme. Glavne zajete teme so robotika in roboti za proizvodnjo, programabilni logični krmilniki in merilne tehnike s kamero.

| — | Del 3: izvedbeno usposabljanje: praktični del (upravičeni stroški v višini 12,9 milijona EUR za v celoti posebno usposabljanje in pomoč v višini 3,2 milijona EUR). Ta del je namenjen ponazoritvi, kako uporabiti teoretično znanje v specifičnem delovnem okolju in proizvodnem položaju. Cilj je povečati spretnosti, ki jih delavci potrebujejo, da bi uresničili vse zmogljivosti platforme EUCD. |
| --- | --- |

—

Del 3: izvedbeno usposabljanje: praktični del (upravičeni stroški v višini 12,9 milijona EUR za v celoti posebno usposabljanje in pomoč v višini 3,2 milijona EUR). Ta del je namenjen ponazoritvi, kako uporabiti teoretično znanje v specifičnem delovnem okolju in proizvodnem položaju. Cilj je povečati spretnosti, ki jih delavci potrebujejo, da bi uresničili vse zmogljivosti platforme EUCD.

| — | Del 4: spremembe, potrebne na področju vodenja in odnosov, da bi čim bolje izkoristili program usposabljanja in na splošno prehod na EUCD (upravičeni stroški 0,2 milijona EUR, v celoti splošno usposabljanje in pomoč v višini 0,1 milijona EUR). Ta del sestoji iz usposabljanja vodilnih delavcev. |
| --- | --- |

—

Del 4: spremembe, potrebne na področju vodenja in odnosov, da bi čim bolje izkoristili program usposabljanja in na splošno prehod na EUCD (upravičeni stroški 0,2 milijona EUR, v celoti splošno usposabljanje in pomoč v višini 0,1 milijona EUR). Ta del sestoji iz usposabljanja vodilnih delavcev.

| — | Del 5: usposabljanje ANDON/DAISSY (upravičeni stroški 0,02 milijona EUR, v celoti splošno usposabljanje, in pomoč v višini 0,01 milijona EUR). Ta del se nanaša na vodenje kakovosti. |
| --- | --- |

—

Del 5: usposabljanje ANDON/DAISSY (upravičeni stroški 0,02 milijona EUR, v celoti splošno usposabljanje, in pomoč v višini 0,01 milijona EUR). Ta del se nanaša na vodenje kakovosti.

| (8) | Belgija v priglasitvi navaja, da usposabljanje presega trenutne potrebe podjetja. Potem ko je Komisija zahtevala dodatna pojasnila v zvezi s to trditvijo, je Belgija v dopisu z dne 6. julija 2007 navedla, da bi podjetje VCG izvedlo dela 1 in 4 programa za usposabljanje, tudi če ne bi dobilo pomoči. V nasprotju s tem pa so deli 2, 3 in 5 namenjeni dodatnemu usposabljanju, ki bi ga bilo mogoče uresničiti samo s pomočjo. Belgija pa ni zagotovila natančnejših pojasnil, s katerimi bi podprla te trditve. |
| --- | --- |

(8)

Belgija v priglasitvi navaja, da usposabljanje presega trenutne potrebe podjetja. Potem ko je Komisija zahtevala dodatna pojasnila v zvezi s to trditvijo, je Belgija v dopisu z dne 6. julija 2007 navedla, da bi podjetje VCG izvedlo dela 1 in 4 programa za usposabljanje, tudi če ne bi dobilo pomoči. V nasprotju s tem pa so deli 2, 3 in 5 namenjeni dodatnemu usposabljanju, ki bi ga bilo mogoče uresničiti samo s pomočjo. Belgija pa ni zagotovila natančnejših pojasnil, s katerimi bi podprla te trditve.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (9) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka navedla, da je potreba po pomoči splošno merilo združljivosti. Zlasti v zvezi z združljivostjo na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES pomoč ne „pospešuje“ razvoja gospodarskih dejavnosti, če bi podjetje izvedlo dejavnosti, za katere se namenja pomoč, tudi če te pomoči ne bi bilo. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka navedla, da je potreba po pomoči splošno merilo združljivosti. Zlasti v zvezi z združljivostjo na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES pomoč ne „pospešuje“ razvoja gospodarskih dejavnosti, če bi podjetje izvedlo dejavnosti, za katere se namenja pomoč, tudi če te pomoči ne bi bilo.

| (10) | Kar zadeva program usposabljanja, ki so ga načrtovali v podjetju VCG, je vzbujal pomisleke spodbujevalni učinek ukrepa, saj je moralo podjetje že pri sprejetju odločitve o uvedbi platforme EUCD neizogibno upoštevati tudi stroške usposabljanja, ki je bilo potrebno za izvedbo te poslovne odločitve. V avtomobilski industriji je uvedba nove proizvodne platforme nekaj običajnega, to je potrebno za povečanje prilagodljivosti in produktivnosti, torej za ohranjanje konkurenčnosti. Za učinkovito upravljanje nove platforme je treba delovno silo usposobiti za nove tehnike in delovne metode, ki bodo sprejete. Stroški za usposabljanje, ki ga zahteva nova proizvodna linija, so tako nekaj čisto običajnega za proizvajalce avtomobilov, saj jih je mogoče pripisati zgolj tržni pobudi. Zato obstaja velika verjetnost, da bi podjetje VCG vsekakor organiziralo nekaj teh dejavnosti usposabljanja tudi brez pomoči. Videti je, da se tako vede tudi večina tekmecev v tej panogi. Ker je vsebina delov 2, 3 in 5 programa očitno neposredno povezana z uvedbo nove platforme in se zdi potrebna za njeno upravljanje, Komisija dvomi o trditvah Belgije, da teh delov brez pomoči ne bi bilo mogoče izvesti. |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva program usposabljanja, ki so ga načrtovali v podjetju VCG, je vzbujal pomisleke spodbujevalni učinek ukrepa, saj je moralo podjetje že pri sprejetju odločitve o uvedbi platforme EUCD neizogibno upoštevati tudi stroške usposabljanja, ki je bilo potrebno za izvedbo te poslovne odločitve. V avtomobilski industriji je uvedba nove proizvodne platforme nekaj običajnega, to je potrebno za povečanje prilagodljivosti in produktivnosti, torej za ohranjanje konkurenčnosti. Za učinkovito upravljanje nove platforme je treba delovno silo usposobiti za nove tehnike in delovne metode, ki bodo sprejete. Stroški za usposabljanje, ki ga zahteva nova proizvodna linija, so tako nekaj čisto običajnega za proizvajalce avtomobilov, saj jih je mogoče pripisati zgolj tržni pobudi. Zato obstaja velika verjetnost, da bi podjetje VCG vsekakor organiziralo nekaj teh dejavnosti usposabljanja tudi brez pomoči. Videti je, da se tako vede tudi večina tekmecev v tej panogi. Ker je vsebina delov 2, 3 in 5 programa očitno neposredno povezana z uvedbo nove platforme in se zdi potrebna za njeno upravljanje, Komisija dvomi o trditvah Belgije, da teh delov brez pomoči ne bi bilo mogoče izvesti.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (11) | Po objavi odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu ni nobena od zainteresiranih strank predložila pripomb. |
| --- | --- |

(11)

Po objavi odločitve o sprožitvi postopka v Uradnem listu ni nobena od zainteresiranih strank predložila pripomb.

V.   PRIPOMBE BELGIJE

| (12) | Belgija je po sprožitvi postopka precej spremenila svoj prikaz dejstev. Zdaj priznava, da bi precejšen del programa za usposabljanje izvedli tudi brez pomoči, saj so potrebni za upravljanje nove platforme. Kljub temu pa meni, da nekateri deli programa niso povezani z uvajanjem nove platforme, medtem ko so drugi s platformo povezani, vendar pomoč podjetju Volvo Cars Gent omogoča usposabljanje osebja, ki presega stroge okvire tistega, kar je potrebno za upravljanje platforme. |
| --- | --- |

(12)

Belgija je po sprožitvi postopka precej spremenila svoj prikaz dejstev. Zdaj priznava, da bi precejšen del programa za usposabljanje izvedli tudi brez pomoči, saj so potrebni za upravljanje nove platforme. Kljub temu pa meni, da nekateri deli programa niso povezani z uvajanjem nove platforme, medtem ko so drugi s platformo povezani, vendar pomoč podjetju Volvo Cars Gent omogoča usposabljanje osebja, ki presega stroge okvire tistega, kar je potrebno za upravljanje platforme.

| (13) | Belgija se strinja, da se podpora nameni samo za stroške, pri katerih je pomoč potrebna, tako da je precej znižala upravičene stroške, ki naj bi se financirali. |
| --- | --- |

(13)

Belgija se strinja, da se podpora nameni samo za stroške, pri katerih je pomoč potrebna, tako da je precej znižala upravičene stroške, ki naj bi se financirali.

| (14) | V spodnji preglednici je podana primerjava med upravičenimi stroški, navedenimi v prvotnem uradnem obvestilu, in stroški, ki jih Belgija namerava podpreti zdaj.









  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| | Priglasitev z dne 4. maja 2007 | Po sprožitvi postopka (5) |
| Splošno usposabljanje | Posebno usposabljanje | Splošno usposabljanje | Posebno usposabljanje |
| Del 1 | 3,1 | 1,2 | 3,1 | 1,2 |
| Del 2 | 1,7 | | 0,2 | |
| Del 3 | | 12,9 | | 6,1 |
| Del 4 | 0,2 | | 0,1 | |
| Del 5 | 0,02 | | 0,02 | |
| Skupaj | 4,97 | 14,12 | 3,4 | 7,35 |
| Znesek pomoči | 6,02 | 3,54 |

(14)

V spodnji preglednici je podana primerjava med upravičenimi stroški, navedenimi v prvotnem uradnem obvestilu, in stroški, ki jih Belgija namerava podpreti zdaj.

(v milijonih EUR)

Priglasitev z dne 4. maja 2007

Po sprožitvi postopka (5)

Splošno usposabljanje

Posebno usposabljanje

Splošno usposabljanje

Posebno usposabljanje

Del 1

3,1

1,2

3,1

1,2

Del 2

1,7

0,2

Del 3

12,9

6,1

Del 4

0,2

0,1

Del 5

0,02

0,02

Skupaj

4,97

14,12

3,4

7,35

Znesek pomoči

6,02

3,54

| (15) | V zvezi z delom 1 Belgija trdi, kakor je bilo že navedeno v priglasitvi z dne 4. maja 2007, da njegova vsebina ni povezana z uvedbo nove proizvodne platforme in da zato ni potrebna za njeno upravljanje. Sestoji iz osnovnega usposabljanja, ki zajema splošne teme in je usmerjeno v povečanje znanja in spretnosti zaposlenih. Po mnenju Belgije je to razvidno že iz vsebine programa. Čeprav sindikati zahtevajo takšno vrsto usposabljanja, ker izboljšuje položaj delavcev na trgu dela, podjetje VCG tega dela programa ne bi izvedlo zaradi vrste razlogov. Prvič, v preteklih letih je bilo organiziranega precej takšnega izobraževanja, saj so zaposlovali veliko novincev, vendar je dotok novih delavcev skoraj usahnil (6), veliko sedanjih delavcev pa je bilo že deležnih podobnega usposabljanja. Drugič, v podjetju so opazili, da jih visoko usposobljeni delavci pogosto zapustijo. Zlasti podjetja v regiji Gent, ki potrebujejo podobne spretnosti, aktivno zaposlujejo delavce podjetja VCG (7). Ker je vsebina zadevnega usposabljanja splošna, se bo povečala verjetnost, da bodo delavci po končanem usposabljanju podjetje zapustili. Nazadnje, na trgu dela je na voljo vse več teh osnovnih spretnosti, saj tehniške šole in VDAB (flamska agencija za zaposlovanje) razvijajo programe, ki zajemajo te vsebine. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi z delom 1 Belgija trdi, kakor je bilo že navedeno v priglasitvi z dne 4. maja 2007, da njegova vsebina ni povezana z uvedbo nove proizvodne platforme in da zato ni potrebna za njeno upravljanje. Sestoji iz osnovnega usposabljanja, ki zajema splošne teme in je usmerjeno v povečanje znanja in spretnosti zaposlenih. Po mnenju Belgije je to razvidno že iz vsebine programa. Čeprav sindikati zahtevajo takšno vrsto usposabljanja, ker izboljšuje položaj delavcev na trgu dela, podjetje VCG tega dela programa ne bi izvedlo zaradi vrste razlogov. Prvič, v preteklih letih je bilo organiziranega precej takšnega izobraževanja, saj so zaposlovali veliko novincev, vendar je dotok novih delavcev skoraj usahnil (6), veliko sedanjih delavcev pa je bilo že deležnih podobnega usposabljanja. Drugič, v podjetju so opazili, da jih visoko usposobljeni delavci pogosto zapustijo. Zlasti podjetja v regiji Gent, ki potrebujejo podobne spretnosti, aktivno zaposlujejo delavce podjetja VCG (7). Ker je vsebina zadevnega usposabljanja splošna, se bo povečala verjetnost, da bodo delavci po končanem usposabljanju podjetje zapustili. Nazadnje, na trgu dela je na voljo vse več teh osnovnih spretnosti, saj tehniške šole in VDAB (flamska agencija za zaposlovanje) razvijajo programe, ki zajemajo te vsebine.

| (16) | V zvezi z delom 2 Belgija trdi, kakor je bilo že navedeno v priglasitvi z dne 4. maja 2007, da zajema tehniške in tehnološke teme, povezane z novo proizvodno platformo. Trdi, da je večina teh ur usposabljanja potrebna za upravljanje nove platforme in da bi jih zato izvedli v vsakem primeru. Vendar pa del teh programov presega zahteve za upravljanje platforme EUCD (8). Natančneje, podjetje VCG bi s pomočjo zagotovilo več ur usposabljanja, kakor je potrebno, in bi brez dotacije to ekonomsko upravičilo. Belgija je zagotovila podrobne informacije o dodatnih urah usposabljanja, ki bi jih podjetje VCG lahko zagotovilo na račun pomoči (9). |
| --- | --- |

(16)

V zvezi z delom 2 Belgija trdi, kakor je bilo že navedeno v priglasitvi z dne 4. maja 2007, da zajema tehniške in tehnološke teme, povezane z novo proizvodno platformo. Trdi, da je večina teh ur usposabljanja potrebna za upravljanje nove platforme in da bi jih zato izvedli v vsakem primeru. Vendar pa del teh programov presega zahteve za upravljanje platforme EUCD (8). Natančneje, podjetje VCG bi s pomočjo zagotovilo več ur usposabljanja, kakor je potrebno, in bi brez dotacije to ekonomsko upravičilo. Belgija je zagotovila podrobne informacije o dodatnih urah usposabljanja, ki bi jih podjetje VCG lahko zagotovilo na račun pomoči (9).

| (17) | Belgija v zvezi z delom 3 trdi, kakor je bilo že navedeno v priglasitvi z dne 4. maja 2007, da je vsebina programa v celoti povezana z novo platformo EUCD. Kar zadeva dvome, izražene v odločitvi o sprožitvi postopka, Belgija priznava, da so predvidene ure usposabljanja večinoma potrebne za upravljanje nove platforme in bi jih izvedli tudi brez pomoči. Pojasnjuje pa, da bi podjetje VCG s pomočjo, ki bi jo zagotovili flamski organi, zagotovilo precej več ur usposabljanja. Tako bi se usposabljalo več delavcev, nekaterih programov usposabljanja, ki bi jih zaradi racionalizacije stroškov sicer namenili le izkušenim delavcem, pa bi se lahko udeležili tudi novinci. Usposabljanje na novo zaposlenih delavcev zahteva organizacijo dodatnih programov ter podaljšanje in razširitev obsega drugih programov (10). Poleg tega so možnosti za uspeh omejene, saj novinci še niso dokazali svoje sposobnosti za sprejemanje znanja, podanega na takšnem usposabljanju. Podjetje VCG bi tako zaradi racionalnega upravljanja stroškov to usposabljanje namenilo le bolj izkušenim delavcem, ki so se že udeležili podobnih usposabljanj. Tako bi pomembno skrajšali trajanje usposabljanja in stroške, povezane z njim. Nekatere module bi lahko poenostavili, druge pa popolnoma opustili. |
| --- | --- |

(17)

Belgija v zvezi z delom 3 trdi, kakor je bilo že navedeno v priglasitvi z dne 4. maja 2007, da je vsebina programa v celoti povezana z novo platformo EUCD. Kar zadeva dvome, izražene v odločitvi o sprožitvi postopka, Belgija priznava, da so predvidene ure usposabljanja večinoma potrebne za upravljanje nove platforme in bi jih izvedli tudi brez pomoči. Pojasnjuje pa, da bi podjetje VCG s pomočjo, ki bi jo zagotovili flamski organi, zagotovilo precej več ur usposabljanja. Tako bi se usposabljalo več delavcev, nekaterih programov usposabljanja, ki bi jih zaradi racionalizacije stroškov sicer namenili le izkušenim delavcem, pa bi se lahko udeležili tudi novinci. Usposabljanje na novo zaposlenih delavcev zahteva organizacijo dodatnih programov ter podaljšanje in razširitev obsega drugih programov (10). Poleg tega so možnosti za uspeh omejene, saj novinci še niso dokazali svoje sposobnosti za sprejemanje znanja, podanega na takšnem usposabljanju. Podjetje VCG bi tako zaradi racionalnega upravljanja stroškov to usposabljanje namenilo le bolj izkušenim delavcem, ki so se že udeležili podobnih usposabljanj. Tako bi pomembno skrajšali trajanje usposabljanja in stroške, povezane z njim. Nekatere module bi lahko poenostavili, druge pa popolnoma opustili.

| (18) | V zvezi z delom 4 Belgija trdi, kakor je bilo že navedeno v priglasitvi z dne 4. maja 2007, da zadeva vodenje in spreminjanje odnosov, zato je zelo splošno. Navaja, da bi podjetje VCG izvedlo nekaj ur usposabljanja tudi brez pomoči, saj bi tako veliko prispevali k povečanju prilagodljivosti in učinkovitosti delavcev, kar je pomemben prispevek k trajnemu uspehu uvedbe platforme EUCD (11). Vendar prednosti na področju upravljanja, ki bi jih lahko prinesle preostale ure, niso dovolj za upravičenje povezanih stroškov, kar bi pomenilo, da teh preostalih ur brez pomoči ne bi ponudili. |
| --- | --- |

(18)

V zvezi z delom 4 Belgija trdi, kakor je bilo že navedeno v priglasitvi z dne 4. maja 2007, da zadeva vodenje in spreminjanje odnosov, zato je zelo splošno. Navaja, da bi podjetje VCG izvedlo nekaj ur usposabljanja tudi brez pomoči, saj bi tako veliko prispevali k povečanju prilagodljivosti in učinkovitosti delavcev, kar je pomemben prispevek k trajnemu uspehu uvedbe platforme EUCD (11). Vendar prednosti na področju upravljanja, ki bi jih lahko prinesle preostale ure, niso dovolj za upravičenje povezanih stroškov, kar bi pomenilo, da teh preostalih ur brez pomoči ne bi ponudili.

| (19) | V zvezi z delom 5 Belgija pojasnjuje, da zadeva seznanjanje z novimi tehnikami vodenja kakovosti. Ti programi niso potrebni za upravljanje platforme in drugih proizvodnih sistemov; organizirali jih bodo samo, če bodo dobili pomoč. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi z delom 5 Belgija pojasnjuje, da zadeva seznanjanje z novimi tehnikami vodenja kakovosti. Ti programi niso potrebni za upravljanje platforme in drugih proizvodnih sistemov; organizirali jih bodo samo, če bodo dobili pomoč.

| (20) | Po teh spremembah je Belgija uradno obvestila Komisijo, da se strinja s podporo samo tistih dejavnosti usposabljanja, za katere je pomoč potrebna, in da zato namerava dodeliti samo 3,5 milijona EUR namesto prvotno priglašenih 6 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(20)

Po teh spremembah je Belgija uradno obvestila Komisijo, da se strinja s podporo samo tistih dejavnosti usposabljanja, za katere je pomoč potrebna, in da zato namerava dodeliti samo 3,5 milijona EUR namesto prvotno priglašenih 6 milijonov EUR.

VI.   OCENA

| (21) | Komisija opozarja, da je Belgija po odločitvi o sprožitvi postopka precej spremenila svojo priglasitev. Natančneje, Belgija je v dopisu z dne 16. januarja 2008 potrdila, da namerava dodeliti pomoč za usposabljanje samo v višini 3 538 580,57 EUR namesto 6 018 558,91 EUR, kolikor je bilo predvideno v priglasitvi z dne 4. maja 2007. Nižji znesek pomoči temelji na nižji stopnji upravičenih stroškov, navedeni v dopisu Belgije z dne 15. januarja 2008. Zato bo Komisija v tej odločbi ocenjevala pomoč v višini 3 538 580,57 EUR, ki temelji na nižji stopnji upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(21)

Komisija opozarja, da je Belgija po odločitvi o sprožitvi postopka precej spremenila svojo priglasitev. Natančneje, Belgija je v dopisu z dne 16. januarja 2008 potrdila, da namerava dodeliti pomoč za usposabljanje samo v višini 3 538 580,57 EUR namesto 6 018 558,91 EUR, kolikor je bilo predvideno v priglasitvi z dne 4. maja 2007. Nižji znesek pomoči temelji na nižji stopnji upravičenih stroškov, navedeni v dopisu Belgije z dne 15. januarja 2008. Zato bo Komisija v tej odločbi ocenjevala pomoč v višini 3 538 580,57 EUR, ki temelji na nižji stopnji upravičenih stroškov.

| (22) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da bi bila dotacija za podjetje VCG državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Belgija tej ugotovitvi ni nasprotovala. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da bi bila dotacija za podjetje VCG državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Belgija tej ugotovitvi ni nasprotovala.

| (23) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka navedla, da pomoč, ki presega 1 milijon EUR, ni izvzeta na podlagi Uredbe (ES) št. 68/2001 in da jo je zato treba presojati neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES. Vseeno pa se smiselno uporabljajo enaka vodilna načela kakor v Uredbi (ES) št. 68/2001. To zlasti pomeni preverjanje, da so izpolnjeni pogoji za druga uradna izvzetja iz Uredbe. Komisija pa se ni dolžna omejiti samo na preverjanje skladnosti s temi merili. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka navedla, da pomoč, ki presega 1 milijon EUR, ni izvzeta na podlagi Uredbe (ES) št. 68/2001 in da jo je zato treba presojati neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES. Vseeno pa se smiselno uporabljajo enaka vodilna načela kakor v Uredbi (ES) št. 68/2001. To zlasti pomeni preverjanje, da so izpolnjeni pogoji za druga uradna izvzetja iz Uredbe. Komisija pa se ni dolžna omejiti samo na preverjanje skladnosti s temi merili.

| (24) | Belgija ni nasprotovala zgornjim ugotovitvam, ki še vedno veljajo, saj dotacija, tudi če je znižana, presega 1 milijon EUR. |
| --- | --- |

(24)

Belgija ni nasprotovala zgornjim ugotovitvam, ki še vedno veljajo, saj dotacija, tudi če je znižana, presega 1 milijon EUR.

| (25) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka navedla, da je vse kazalo, da priglašena pomoč ustreza formalnim merilom, določenim v členu 4 Uredbe (ES) št. 68/2001. Predložen ni bil noben nov element, ki bi lahko omajal to prvotno oceno. Komisija opozarja, da se ta ocena uporablja tudi pri zmanjšani pomoči, saj ta pomoč temelji na delu upravičenih stroškov, ki so bili priglašeni 4. maja 2007 in so v odločitvi o sprožitvi postopka veljali za sprejemljive. Poleg tega Belgija ni spreminjala intenzivnosti pomoči, in sicer 50 % za splošno usposabljanje ter 25 % za posebno usposabljanje. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka navedla, da je vse kazalo, da priglašena pomoč ustreza formalnim merilom, določenim v členu 4 Uredbe (ES) št. 68/2001. Predložen ni bil noben nov element, ki bi lahko omajal to prvotno oceno. Komisija opozarja, da se ta ocena uporablja tudi pri zmanjšani pomoči, saj ta pomoč temelji na delu upravičenih stroškov, ki so bili priglašeni 4. maja 2007 in so v odločitvi o sprožitvi postopka veljali za sprejemljive. Poleg tega Belgija ni spreminjala intenzivnosti pomoči, in sicer 50 % za splošno usposabljanje ter 25 % za posebno usposabljanje.

| (26) | Kot je bilo že navedeno, je edini pomislek, izražen v odločitvi o sprožitvi postopka, zadeval potrebnost načrtovane pomoči, zlasti glede delov programa usposabljanja, ki so očitno povezani z novo naložbo (proizvodna platforma EUCD) in se zdijo nujni za njeno upravljanje. |
| --- | --- |

(26)

Kot je bilo že navedeno, je edini pomislek, izražen v odločitvi o sprožitvi postopka, zadeval potrebnost načrtovane pomoči, zlasti glede delov programa usposabljanja, ki so očitno povezani z novo naložbo (proizvodna platforma EUCD) in se zdijo nujni za njeno upravljanje.

| (27) | Kot ugotavlja Komisija, je Belgija sprejela načelo, da je mogoče podpreti samo tiste dejavnosti usposabljanja, ki jih ne bi izvedli brez pomoči. |
| --- | --- |

(27)

Kot ugotavlja Komisija, je Belgija sprejela načelo, da je mogoče podpreti samo tiste dejavnosti usposabljanja, ki jih ne bi izvedli brez pomoči.

| (28) | Belgija je zaradi uskladitve s tem načelom uvedla razlikovanje med dejavnostmi, ki bi jih podjetje VCG izvedlo tudi brez pomoči, saj so potrebne za upravljanje nove platforme, in dejavnostmi, povezanimi s cilji, „ki jih tržne sile same ne bi omogočile“ (12), ker presegajo to, kar je potrebno, in ker koristi, ki bi jih tako pridobilo podjetje VCG, ne bi bile večje od nastalih stroškov. Komisija je analizirala pojasnila Belgije, ki so povzeta v odstavkih 15 do 19 te odločbe. Skratka, Belgija trdi, da brez pomoči ne bi bili mogoči precejšnji upravičeni stroški, povezani z deloma 1 in 3 programa. Komisija se strinja, da del 1 očitno ni povezan z novo platformo. Torej ni potreben za upravljanje platforme. Ker so te dejavnosti usposabljanja precej splošne in ker več dejavnikov odvrača podjetje VCG od njihove izvedbe, Komisija meni, da jih najverjetneje ne bi izvedli brez pomoči. Pri delu 3 je Komisija izključila stroške za usposabljanje, ki so na podlagi predhodnih opažanj pri podobnih naložbah potrebni za upravljanje nove platforme, in je omejila upravičene stroške na dejavnosti usposabljanja, ki presegajo to, kar je nujno potrebno. |
| --- | --- |

(28)

Belgija je zaradi uskladitve s tem načelom uvedla razlikovanje med dejavnostmi, ki bi jih podjetje VCG izvedlo tudi brez pomoči, saj so potrebne za upravljanje nove platforme, in dejavnostmi, povezanimi s cilji, „ki jih tržne sile same ne bi omogočile“ (12), ker presegajo to, kar je potrebno, in ker koristi, ki bi jih tako pridobilo podjetje VCG, ne bi bile večje od nastalih stroškov. Komisija je analizirala pojasnila Belgije, ki so povzeta v odstavkih 15 do 19 te odločbe. Skratka, Belgija trdi, da brez pomoči ne bi bili mogoči precejšnji upravičeni stroški, povezani z deloma 1 in 3 programa. Komisija se strinja, da del 1 očitno ni povezan z novo platformo. Torej ni potreben za upravljanje platforme. Ker so te dejavnosti usposabljanja precej splošne in ker več dejavnikov odvrača podjetje VCG od njihove izvedbe, Komisija meni, da jih najverjetneje ne bi izvedli brez pomoči. Pri delu 3 je Komisija izključila stroške za usposabljanje, ki so na podlagi predhodnih opažanj pri podobnih naložbah potrebni za upravljanje nove platforme, in je omejila upravičene stroške na dejavnosti usposabljanja, ki presegajo to, kar je nujno potrebno.

| (29) | Komisija torej meni, da je Belgija pravilno opredelila dejavnosti usposabljanja, ki jih ne bi mogli izvesti brez državne podpore. Ker Belgija namerava podpreti samo to vrsto dejavnosti in ne namerava dodeliti pomoči za usposabljanje, ki bi ga podjetje VCG izvedlo v vsakem primeru, Komisija ugotavlja, da pomoč v skladu s pogojem, določenim v uvodni izjavi 10 Uredbe (ES) št. 68/2001, „povečuje rezervoar kvalificirane delovne sile, iz katerega lahko podjetja pritegnejo zaposlene“, in zato v skladu s pogojem, določenim v členu 87(3)(c) Pogodbe ES predstavlja pomoč „za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij“. |
| --- | --- |

(29)

Komisija torej meni, da je Belgija pravilno opredelila dejavnosti usposabljanja, ki jih ne bi mogli izvesti brez državne podpore. Ker Belgija namerava podpreti samo to vrsto dejavnosti in ne namerava dodeliti pomoči za usposabljanje, ki bi ga podjetje VCG izvedlo v vsakem primeru, Komisija ugotavlja, da pomoč v skladu s pogojem, določenim v uvodni izjavi 10 Uredbe (ES) št. 68/2001, „povečuje rezervoar kvalificirane delovne sile, iz katerega lahko podjetja pritegnejo zaposlene“, in zato v skladu s pogojem, določenim v členu 87(3)(c) Pogodbe ES predstavlja pomoč „za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij“.

VII.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (30) | Glede na vse navedeno Komisija ugotavlja, da je pomoč združljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(30)

Glede na vse navedeno Komisija ugotavlja, da je pomoč združljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo Belgija namerava izvesti za podjetje Volvo Cars Gent in znaša 3 538 580,57 EUR, je združljiva s skupnim trgom.

V skladu s tem se dovoli izvajanje pomoči v znesku 3 538 580,57 EUR.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 11. marca 2008

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 265, 7.11.2007, str. 21.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  UL L 10, 13.1.2001, str. 20.

3

(4)  Uredba (ES) št. 68/2007 razlikuje med splošnim usposabljanjem (zagotavlja kvalifikacije, ki so prenosljive na drug sektor ali podjetje) in posebnim usposabljanjem (zagotavlja kvalifikacije, ki se v glavnem uporabljajo na trenutnem delovnem mestu osebe, ki se usposablja, in niso prenosljive ali so samo delno prenosljive). Za splošno usposabljanje je dovoljena višja intenzivnost pomoči kakor za posebno usposabljanje (v tem primeru 50 % in 25 %, v tem zaporedju).

4

(5)  Dopis belgijskih organov z dne 15. januarja 2008.

5

(6)  Število zaposlenih v podjetju VCG se je povečalo s 3 999 v letu 2002 na 5 299 v letu 2005. V letu 2006 se je znižalo na 4 929 in v letu 2007 na približno 4 800.

6

(7)  Delavci, ki zapustijo podjetje, gredo v glavnem v tri podjetja, ki se nahajajo v regiji: Volvo Trucks, Arcelor in Eandis/Electrabel.

7

(8)  Potrebno usposabljanje je bilo določeno na podlagi običajne prakse podjetja VCG v preteklosti.

8

(9)  Tako je na primer na tečaju robotike za vsakega udeleženca predvidenih 16 ur usposabljanja. Toliko časa je potrebnega, da lahko delavci pravilno in varno uporabljajo robote in pri tem ostajajo enako učinkoviti kot dotlej. Podjetje VCG je zaradi pomoči, ki so jo dodelili flamski organi, povečalo število ur usposabljanja na 24. Bolj splošno usposabljanje tako povečuje privlačnost zadevnih delavcev na trgu dela.

9

(10)  Tako kot pri vsakem uvajanju nove platforme je treba nekaj „ključnih delavcev“ poslati v podjetje Volvo Sweden, kjer izvejo vse podatke o platformi, tako da lahko pozneje prenesejo svoje znanje na druge delavce v podjetju Volvo Cars Gent. Po trditvah Belgije bi podjetje VCG zaradi pomoči lahko na Švedsko poslalo več delavcev, kot je nujno potrebno za upravljanje platforme EUCD. Podjetje bi tako lahko napotilo tudi delavce, ki še niso bili vključeni v usposabljanje ključnih delavcev, in mu usposabljanja na Švedskem ne bi bilo treba namenjati samo delavcem, ki se udeležujejo usposabljanj za ključne delavce.

10

(11)  Kakor so belgijski organi navedli v dopisu z dne 7. julija 2007.

11

(12)  Uredba (ES) št. 68/2001, uvodna izjava 11.

12

---

| 3.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/50

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. aprila 2008

o državni pomoči C 23/07 (ex N 118/07), ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo za Vauxhall Motors Ltd

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1333)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/710/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam naj predložijo pripombe v skladu z navedenimi členi (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 28. februarja 2007, evidentiranim pri Komisiji 6. marca 2007, je Združeno kraljestvo Komisiji priglasilo zadevno pomoč za tovarno avtomobilov Vauxhall v Ellesmere Portu, ki je del družbe General Motor Corporation („GM“). Komisija je zaprosila za dodatne informacije z dopisom z dne 4. aprila 2007 (številka D/51586), in nanj so organi odgovorili z dopisom z dne 22. maja 2007. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 28. februarja 2007, evidentiranim pri Komisiji 6. marca 2007, je Združeno kraljestvo Komisiji priglasilo zadevno pomoč za tovarno avtomobilov Vauxhall v Ellesmere Portu, ki je del družbe General Motor Corporation („GM“). Komisija je zaprosila za dodatne informacije z dopisom z dne 4. aprila 2007 (številka D/51586), in nanj so organi odgovorili z dopisom z dne 22. maja 2007.

| (2) | Z dopisom z dne 10. julija 2007 je Komisija obvestila Združeno kraljestvo, da se je glede pomoči odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 10. julija 2007 je Komisija obvestila Združeno kraljestvo, da se je glede pomoči odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (3) | Odločitev Komisije, da sproži postopek („odločitev o sprožitvi postopka“), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije, da sproži postopek („odločitev o sprožitvi postopka“), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo pripombe.

| (4) | Združeno kraljestvo je predložilo pripombe z dopisoma z dne 10. avgusta 2007 (evidentiranim istega dne pod številko A/36735) in 29. januarja 2008 (evidentiranim istega dne pod številko A/1724). Službe Komisije, organi Združenega kraljestva in upravičenec so se sestali 10. januarja 2008. |
| --- | --- |

(4)

Združeno kraljestvo je predložilo pripombe z dopisoma z dne 10. avgusta 2007 (evidentiranim istega dne pod številko A/36735) in 29. januarja 2008 (evidentiranim istega dne pod številko A/1724). Službe Komisije, organi Združenega kraljestva in upravičenec so se sestali 10. januarja 2008.

| (5) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Združenemu kraljestvu in mu dala možnost odgovora. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Združenemu kraljestvu in mu dala možnost odgovora.

2.   PODROBEN OPIS POMOČI

2.1   Upravičenec

| (6) | Prejemnik pomoči je podjetje Vauxhall Motors Ltd, Ellesmere Port, Združeno kraljestvo („Vauxhall“), tovarna avtomobilov, ki je poslovna enota podjetja Vauxhall Motors Ltd in del družbe GM. Proizvaja avtomobile različnih modelov znamke Opel (ki se v Združenem kraljestvu prodajajo pod znamko Vauxhall); zdaj proizvaja model Astra, katerega proizvodnja bo končana leta 2009. Podjetje Vauxhall je v mestu Ellesmere Port v regiji Cheshire na severozahodu Anglije (3) in zaposluje skoraj 2 200 delavcev. |
| --- | --- |

(6)

Prejemnik pomoči je podjetje Vauxhall Motors Ltd, Ellesmere Port, Združeno kraljestvo („Vauxhall“), tovarna avtomobilov, ki je poslovna enota podjetja Vauxhall Motors Ltd in del družbe GM. Proizvaja avtomobile različnih modelov znamke Opel (ki se v Združenem kraljestvu prodajajo pod znamko Vauxhall); zdaj proizvaja model Astra, katerega proizvodnja bo končana leta 2009. Podjetje Vauxhall je v mestu Ellesmere Port v regiji Cheshire na severozahodu Anglije (3) in zaposluje skoraj 2 200 delavcev.

| (7) | Družba GM je 17. aprila 2007 objavila, da je podjetje Vauxhall eden izmed evropskih obratov družbe GM, izbranih za proizvodnjo modela Global Compact Vehicle, ki bo zamenjal model Astra. |
| --- | --- |

(7)

Družba GM je 17. aprila 2007 objavila, da je podjetje Vauxhall eden izmed evropskih obratov družbe GM, izbranih za proizvodnjo modela Global Compact Vehicle, ki bo zamenjal model Astra.

2.2   Program usposabljanja

| (8) | Podjetje Vauxhall namerava opraviti obsežen program usposabljanja za svoje zaposlene. Usposabljanje naj bi se razdelilo na osem posameznih področij usposabljanja, za naslednjih šest področij pa Združeno kraljestvo meni, da so upravičena do pomoči za usposabljanje:
  (a)   usposabljanje za proizvodni sistem: to področje zajema usposabljanje o vseh sestavinah sistema obvladovanja proizvodnje in kakovosti. Cilj je osebju omogočiti boljše razumevanje montažnega postopka in tako ustvariti boljši standard, zmanjšati napake in izboljšati reševanje težav;
  (b)   celovit načrt usposabljanja: ta del usposabljanja se nanaša na izvajanje „globalnega proizvodnega sistema“ („GPS“), ki združuje najboljšo prakso in tehnologije v skupni proizvodni sistem družbe GM. Usposabljanje bo prek vrste ciljev („vključevanje ljudi“, „standardizacija“, „načrtovana kakovost“, „kratek dobavni rok“, „stalne izboljšave“) osebju podjetja Vauxhall omogočilo boljšo proizvodnjo avtomobilov prihodnjih generacij;
  (c)   kulturne spremembe: cilj tega usposabljanja je, da se pri zaposlenih okrepi občutek prizadevanja za skupni cilj in kolektivne odgovornosti ter ustvariti skupinsko kulturo, ki temelji na odličnosti proizvodnje;
  (d)   dvojna znanja: namen tega usposabljanja je razviti prilagodljivo delovno silo tako, da se osebju s primarnim znanjem iz strojništva omogoči, da razvije znanja iz elektrotehnike, in obratno, da se osebju s primarnim znanjem iz elektrotehnike omogoči, da pridobi znanja iz strojništva;
  (e)   vitka proizvodnja: ta projekt naj bi zagotovil, da se zaposleni seznanijo z načeli in tehnikami vitke proizvodnje in da se v celoti zavedajo koristi njihove uporabe v proizvodnem procesu v podjetju Vauxhall. Osrednji del tega usposabljanja bo začasna dodelitev osebja v drugo tovarno družbe GM zunaj Združenega kraljestva;
  (f)   dodiplomski študenti: v tem programu podjetje Vauxhall organizira 12-mesečne tečaje za mlade dodiplomske študente. Različni programi (na primer „načrtovalec karoserij“, „finančni analitik“, „načrtovalec splošne montaže“) združujejo učenje in pridobivanje delovnih izkušenj pod vodstvom mentorja. Nobena stran ni pogodbeno obvezana ohraniti delovno razmerje po koncu usposabljanja. |
| --- | --- |

(8)

Podjetje Vauxhall namerava opraviti obsežen program usposabljanja za svoje zaposlene. Usposabljanje naj bi se razdelilo na osem posameznih področij usposabljanja, za naslednjih šest področij pa Združeno kraljestvo meni, da so upravičena do pomoči za usposabljanje:

(a)   usposabljanje za proizvodni sistem: to področje zajema usposabljanje o vseh sestavinah sistema obvladovanja proizvodnje in kakovosti. Cilj je osebju omogočiti boljše razumevanje montažnega postopka in tako ustvariti boljši standard, zmanjšati napake in izboljšati reševanje težav;

(b)   celovit načrt usposabljanja: ta del usposabljanja se nanaša na izvajanje „globalnega proizvodnega sistema“ („GPS“), ki združuje najboljšo prakso in tehnologije v skupni proizvodni sistem družbe GM. Usposabljanje bo prek vrste ciljev („vključevanje ljudi“, „standardizacija“, „načrtovana kakovost“, „kratek dobavni rok“, „stalne izboljšave“) osebju podjetja Vauxhall omogočilo boljšo proizvodnjo avtomobilov prihodnjih generacij;

(c)   kulturne spremembe: cilj tega usposabljanja je, da se pri zaposlenih okrepi občutek prizadevanja za skupni cilj in kolektivne odgovornosti ter ustvariti skupinsko kulturo, ki temelji na odličnosti proizvodnje;

(d)   dvojna znanja: namen tega usposabljanja je razviti prilagodljivo delovno silo tako, da se osebju s primarnim znanjem iz strojništva omogoči, da razvije znanja iz elektrotehnike, in obratno, da se osebju s primarnim znanjem iz elektrotehnike omogoči, da pridobi znanja iz strojništva;

(e)   vitka proizvodnja: ta projekt naj bi zagotovil, da se zaposleni seznanijo z načeli in tehnikami vitke proizvodnje in da se v celoti zavedajo koristi njihove uporabe v proizvodnem procesu v podjetju Vauxhall. Osrednji del tega usposabljanja bo začasna dodelitev osebja v drugo tovarno družbe GM zunaj Združenega kraljestva;

(f)   dodiplomski študenti: v tem programu podjetje Vauxhall organizira 12-mesečne tečaje za mlade dodiplomske študente. Različni programi (na primer „načrtovalec karoserij“, „finančni analitik“, „načrtovalec splošne montaže“) združujejo učenje in pridobivanje delovnih izkušenj pod vodstvom mentorja. Nobena stran ni pogodbeno obvezana ohraniti delovno razmerje po koncu usposabljanja.

| (9) | Poleg teh šestih področij usposabljanja, za katera naj bi se pridobila priglašena državna pomoč, obstajajo še dve področji usposabljanja, in sicer „vajenci“ (vajeniški program za mlade) in „sprememba modela“ (usposabljanje, potrebno za prilagoditev proizvodnji modela Global Compact Vehicle), ter dejavnosti, povezane z „oceno usposabljanja in uspešnosti“. Podjetje Vauxhall izvaja tudi „rutinsko usposabljanje“ za znanja, potrebna za običajno delovanje tovarne. |
| --- | --- |

(9)

Poleg teh šestih področij usposabljanja, za katera naj bi se pridobila priglašena državna pomoč, obstajajo še dve področji usposabljanja, in sicer „vajenci“ (vajeniški program za mlade) in „sprememba modela“ (usposabljanje, potrebno za prilagoditev proizvodnji modela Global Compact Vehicle), ter dejavnosti, povezane z „oceno usposabljanja in uspešnosti“. Podjetje Vauxhall izvaja tudi „rutinsko usposabljanje“ za znanja, potrebna za običajno delovanje tovarne.

| (10) | Glede na informacije, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, naj bi usposabljanje, ki naj bi mu bila pomoč namenjena, vključevalo predvsem splošno usposabljanje z nekaterimi elementi posebnega usposabljanja (4). Načrt usposabljanja naj bi se izvajal v obdobju šestih let (od vključno leta 2007 do vključno leta 2012) in bo vključeval vse zaposlene v podjetju Vauxhall. Združeno kraljestvo je Komisiji zagotovilo, da se bo pomoč dodelila šele, ko jo bo odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(10)

Glede na informacije, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, naj bi usposabljanje, ki naj bi mu bila pomoč namenjena, vključevalo predvsem splošno usposabljanje z nekaterimi elementi posebnega usposabljanja (4). Načrt usposabljanja naj bi se izvajal v obdobju šestih let (od vključno leta 2007 do vključno leta 2012) in bo vključeval vse zaposlene v podjetju Vauxhall. Združeno kraljestvo je Komisiji zagotovilo, da se bo pomoč dodelila šele, ko jo bo odobrila Komisija.

2.3   Pomoč

| (11) | Pomoč naj bi se dodelila v obliki neposredne dotacije v višini 8 784 767 GBP, izplačane v šestih letnih obrokih med trajanjem programa usposabljanja. Pomoč naj bi se izvedla kot individualna pomoč, ki bi jo dodelila North West Regional Development Agency (Renaissance House, Centre Park, Warrington WA1 1XB). |
| --- | --- |

(11)

Pomoč naj bi se dodelila v obliki neposredne dotacije v višini 8 784 767 GBP, izplačane v šestih letnih obrokih med trajanjem programa usposabljanja. Pomoč naj bi se izvedla kot individualna pomoč, ki bi jo dodelila North West Regional Development Agency (Renaissance House, Centre Park, Warrington WA1 1XB).

| (12) | Glede na informacije, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, so upravičeni stroški usposabljanja in pomoč razčlenjeni, kakor prikazuje naslednja razpredelnica (Združeno kraljestvo meni, da stroški za področja usposabljanja „vajenci“, „sprememba modela“ in „proračun za rutinsko usposabljanje“ niso upravičeni do pomoči za usposabljanje) (5):











  Projekti | Splošno usposabljanje – upravičeni stroški v GBP | Posebno usposabljanje – upravičeni stroški v GBP | Nadomestilo plače v GBP | Skupaj upravičeni stroški v GBP | Pomoč v GBP | Intenzivnost v % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Usposabljanje za proizvodni sistem | [...] (6) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Celovit načrt usposabljanja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kulturne spremembe | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dvojna znanja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vitka proizvodnja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dodiplomski študenti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj | 9 870 316 | 499 367 | 6 248 338 | 16 618 021 | 8 784 767 | 52,86 |
| Vajenci | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sprememba modela | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(12)

Glede na informacije, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, so upravičeni stroški usposabljanja in pomoč razčlenjeni, kakor prikazuje naslednja razpredelnica (Združeno kraljestvo meni, da stroški za področja usposabljanja „vajenci“, „sprememba modela“ in „proračun za rutinsko usposabljanje“ niso upravičeni do pomoči za usposabljanje) (5):

Projekti

Splošno usposabljanje – upravičeni stroški v GBP

Posebno usposabljanje – upravičeni stroški v GBP

Nadomestilo plače v GBP

Skupaj upravičeni stroški v GBP

Pomoč v GBP

Intenzivnost v %

Usposabljanje za proizvodni sistem

[...] (6)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Celovit načrt usposabljanja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulturne spremembe

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dvojna znanja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vitka proizvodnja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dodiplomski študenti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skupaj

9 870 316

499 367

6 248 338

16 618 021

8 784 767

52,86

Vajenci

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sprememba modela

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (13) | Po trditvah Združenega kraljestva so zneski pomoči skladni z intenzivnostjo pomoči za velika podjetja po členu 4 Uredbe o pomoči za usposabljanje, to je 50 % za splošno usposabljanje in 25 % za posebno usposabljanje, ki se poveča za 3,7 odstotne točke za usposabljanje delavcev v neugodnem položaju, kot so opredeljeni v členu 2(g) navedene uredbe (7). |
| --- | --- |

(13)

Po trditvah Združenega kraljestva so zneski pomoči skladni z intenzivnostjo pomoči za velika podjetja po členu 4 Uredbe o pomoči za usposabljanje, to je 50 % za splošno usposabljanje in 25 % za posebno usposabljanje, ki se poveča za 3,7 odstotne točke za usposabljanje delavcev v neugodnem položaju, kot so opredeljeni v členu 2(g) navedene uredbe (7).

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNE PREISKAVE

| (14) | V odločitvi o sprožitvi postopka so izraženi dvomi o združljivosti pomoči s skupnim trgom zaradi razlogov, opisanih v oddelkih 3.1 in 3.2. |
| --- | --- |

(14)

V odločitvi o sprožitvi postopka so izraženi dvomi o združljivosti pomoči s skupnim trgom zaradi razlogov, opisanih v oddelkih 3.1 in 3.2.

3.1   Spodbujevalni učinek pomoči

| (15) | Zaradi razlogov, ki so podrobneje opisani v oddelku 7 „Ocena pomoči“, se usposabljanje lahko šteje za združljivo s skupnim trgom le, če zagotavlja potrebno spodbudo za financirano usposabljanje, brez katere se usposabljanje ne bi izvajalo. Usposabljanje, ki je del običajnega delovanja podjetja in za katero bi morale tržne sile same zagotoviti zadostno spodbudo, ne izpolnjuje pogojev za pomoč za usposabljanje. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi razlogov, ki so podrobneje opisani v oddelku 7 „Ocena pomoči“, se usposabljanje lahko šteje za združljivo s skupnim trgom le, če zagotavlja potrebno spodbudo za financirano usposabljanje, brez katere se usposabljanje ne bi izvajalo. Usposabljanje, ki je del običajnega delovanja podjetja in za katero bi morale tržne sile same zagotoviti zadostno spodbudo, ne izpolnjuje pogojev za pomoč za usposabljanje.

| (16) | V odločitvi o sprožitvi postopka so bili izraženi pomisleki glede spodbujevalnega učinka pomoči za naslednja področja usposabljanja: usposabljanje za proizvodni sistem, celovit načrt usposabljanja in dodiplomski študenti. Ti pomisleki so podrobneje predstavljeni v oddelku 7. |
| --- | --- |

(16)

V odločitvi o sprožitvi postopka so bili izraženi pomisleki glede spodbujevalnega učinka pomoči za naslednja področja usposabljanja: usposabljanje za proizvodni sistem, celovit načrt usposabljanja in dodiplomski študenti. Ti pomisleki so podrobneje predstavljeni v oddelku 7.

3.2   Razlika med splošnim in posebnim usposabljanjem

| (17) | Organi Združenega kraljestva so za različne dele programa usposabljanja podjetja Vauxhall navedli, ali je po njihovem mnenju usposabljanje splošno ali posebno, ter posledično katero največjo intenzivnost pomoči bi bilo treba glede na to uporabiti v skladu s členom 4 Uredbe o pomoči za usposabljanje. Vendar pa so bili v odločitvi o sprožitvi postopka izraženi pomisleki glede opredelitve Združenega kraljestva za naslednja področja usposabljanja: usposabljanje za proizvodni sistem, celovit načrt usposabljanja, kulturne spremembe in vitka proizvodnja. Ti pomisleki so podrobneje predstavljeni v oddelku 7. |
| --- | --- |

(17)

Organi Združenega kraljestva so za različne dele programa usposabljanja podjetja Vauxhall navedli, ali je po njihovem mnenju usposabljanje splošno ali posebno, ter posledično katero največjo intenzivnost pomoči bi bilo treba glede na to uporabiti v skladu s členom 4 Uredbe o pomoči za usposabljanje. Vendar pa so bili v odločitvi o sprožitvi postopka izraženi pomisleki glede opredelitve Združenega kraljestva za naslednja področja usposabljanja: usposabljanje za proizvodni sistem, celovit načrt usposabljanja, kulturne spremembe in vitka proizvodnja. Ti pomisleki so podrobneje predstavljeni v oddelku 7.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (18) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank, navedenih v Prilogi. Pripombe so bile precej podobne, osredotočene pa so bile na splošne vidike in se niso spuščale v podrobnosti v zvezi s pomočjo. Od konkurentov podjetja Vauxhall ni bilo prejetih nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank, navedenih v Prilogi. Pripombe so bile precej podobne, osredotočene pa so bile na splošne vidike in se niso spuščale v podrobnosti v zvezi s pomočjo. Od konkurentov podjetja Vauxhall ni bilo prejetih nobenih pripomb.

| (19) | Pripombe zainteresiranih strank je mogoče povzeti, kot sledi:






  (a) | veliko strank je poudarilo, da je podjetje Vauxhall na območju, ki trpi zaradi pomanjkanja znanj in dolgotrajne nadpovprečne brezposelnosti. Po njihovem mnenju bi bil lahko načrtovani program usposabljanja dragocen prispevek za regijo kot celoto; |
| --- | --- | --- |

(19)

Pripombe zainteresiranih strank je mogoče povzeti, kot sledi:

(a)

veliko strank je poudarilo, da je podjetje Vauxhall na območju, ki trpi zaradi pomanjkanja znanj in dolgotrajne nadpovprečne brezposelnosti. Po njihovem mnenju bi bil lahko načrtovani program usposabljanja dragocen prispevek za regijo kot celoto;

| (b) | zainteresirane stranke so tudi trdile, da bo usposabljanje zagotovilo znanja, ki so skupna za avtomobilsko industrijo, če že ne za širšo predelovalno industrijo. Usposabljanje bo tako omogočilo pridobivanje prenosljivih znanj in bi ga bilo zato treba obravnavati predvsem kot splošno usposabljanje. Prenosljivost znanj pomeni, da bo celotna regija imela korist od usposabljanja v podjetju Vauxhall; |
| --- | --- |

(b)

zainteresirane stranke so tudi trdile, da bo usposabljanje zagotovilo znanja, ki so skupna za avtomobilsko industrijo, če že ne za širšo predelovalno industrijo. Usposabljanje bo tako omogočilo pridobivanje prenosljivih znanj in bi ga bilo zato treba obravnavati predvsem kot splošno usposabljanje. Prenosljivost znanj pomeni, da bo celotna regija imela korist od usposabljanja v podjetju Vauxhall;

| (c) | vse zainteresirane stranke dejansko menijo, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, in pozivajo Komisijo, naj se izreče v prid pomoči. |
| --- | --- |

(c)

vse zainteresirane stranke dejansko menijo, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, in pozivajo Komisijo, naj se izreče v prid pomoči.

5.   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

5.1   Spodbujevalni učinek

| (20) | Glede spodbujevalnega učinka je Združeno kraljestvo trdilo, da se usposabljanje za pridobivanje znanj, ki so potrebna za ohranitev proizvodnje in bi se zato zagotavljala tudi brez pomoči, izvaja z rutinskim usposabljanjem osebja, dopolnjenim z dodatnim usposabljanjem, ki se izvaja po potrebi, kadar se zamenjajo modeli avtomobilov. Glede rutinskega usposabljanja je Združeno kraljestvo navedlo, da se letni stroški, brez izrednih stroškov za usposabljanje za spremembo modela, med letoma 2002 in 2007 niso spreminjali in so povprečno znašali [...] GBP/leto (8). |
| --- | --- |

(20)

Glede spodbujevalnega učinka je Združeno kraljestvo trdilo, da se usposabljanje za pridobivanje znanj, ki so potrebna za ohranitev proizvodnje in bi se zato zagotavljala tudi brez pomoči, izvaja z rutinskim usposabljanjem osebja, dopolnjenim z dodatnim usposabljanjem, ki se izvaja po potrebi, kadar se zamenjajo modeli avtomobilov. Glede rutinskega usposabljanja je Združeno kraljestvo navedlo, da se letni stroški, brez izrednih stroškov za usposabljanje za spremembo modela, med letoma 2002 in 2007 niso spreminjali in so povprečno znašali [...] GBP/leto (8).

| (21) | Nasprotno pa je cilj programa usposabljanja, na katerega se nanaša uvodna izjava 8, zaposlenim zagotoviti znanja, ki daleč presegajo potrebe po ohranjanju konkurenčnosti in ki jih zato tržne sile same ne bi upravičile. Program usposabljanja se razlikuje od programa rutinskega usposabljanja v podjetju Vauxhall in posebnega usposabljanja, ki se bo izvajalo v povezavi z odločitvijo o proizvodnji novega modela Global Compact Vehicle v podjetju Vauxhall. Pomoč bo tako ne le zgolj finančno podprla osnovno operativno usposabljanje, temveč zagotovila potrebno spodbudo za dodatno usposabljanje. |
| --- | --- |

(21)

Nasprotno pa je cilj programa usposabljanja, na katerega se nanaša uvodna izjava 8, zaposlenim zagotoviti znanja, ki daleč presegajo potrebe po ohranjanju konkurenčnosti in ki jih zato tržne sile same ne bi upravičile. Program usposabljanja se razlikuje od programa rutinskega usposabljanja v podjetju Vauxhall in posebnega usposabljanja, ki se bo izvajalo v povezavi z odločitvijo o proizvodnji novega modela Global Compact Vehicle v podjetju Vauxhall. Pomoč bo tako ne le zgolj finančno podprla osnovno operativno usposabljanje, temveč zagotovila potrebno spodbudo za dodatno usposabljanje.

| (22) | Podrobnejše razlage različnih področij programa usposabljanja, obravnavanih v odločitvi o sprožitvi postopka: |
| --- | --- |

(22)

Podrobnejše razlage različnih področij programa usposabljanja, obravnavanih v odločitvi o sprožitvi postopka:

| (23) | Usposabljanje za proizvodni sistem: Združeno kraljestvo je razložilo, da podjetje izvaja letno rutinsko usposabljanje, s katerim svoje zaposlene seznani s sklopom strogo standardiziranih metod za vsako nalogo. Temelji na mehaničnem učenju in ne na globljem razumevanju procesa. To rutinsko usposabljanje zagotavlja znanja, potrebna za običajno delovanje tovarne, in se bo izvajalo vzporedno s programom usposabljanja. Nasprotno program usposabljanja presega rutinsko usposabljanje, njegov cilj pa je zaposlenim zagotoviti znanja, ki presegajo operativne potrebe tovarne in ki jih tržne sile same ne bi mogle upravičiti. Združeno kraljestvo je predložilo tudi podrobnosti o vsebini programa rutinskega usposabljanja in načrtovanega usposabljanja za proizvodni sistem (9). |
| --- | --- |

(23)

Usposabljanje za proizvodni sistem: Združeno kraljestvo je razložilo, da podjetje izvaja letno rutinsko usposabljanje, s katerim svoje zaposlene seznani s sklopom strogo standardiziranih metod za vsako nalogo. Temelji na mehaničnem učenju in ne na globljem razumevanju procesa. To rutinsko usposabljanje zagotavlja znanja, potrebna za običajno delovanje tovarne, in se bo izvajalo vzporedno s programom usposabljanja. Nasprotno program usposabljanja presega rutinsko usposabljanje, njegov cilj pa je zaposlenim zagotoviti znanja, ki presegajo operativne potrebe tovarne in ki jih tržne sile same ne bi mogle upravičiti. Združeno kraljestvo je predložilo tudi podrobnosti o vsebini programa rutinskega usposabljanja in načrtovanega usposabljanja za proizvodni sistem (9).

| (24) | Celovit načrt usposabljanja: usposabljanje na področju GPS se je izvajalo tudi v preteklosti in podjetje Vauxhall je dosledno izpolnjevalo notranje zahteve skupine GM glede skladnosti z GPS (10). Podjetje Vauxhall bi moralo te standarde še naprej dosegati z minimalnim rutinskim usposabljanjem. Celovit načrt usposabljanja presega potrebe proizvodnje in doseganja standardov skupine GM. Njegov namen je zaposlenim omogočiti preseganje usposabljanja, ki je potrebno le za izpolnjevanje delovnih nalog, in jim pomagati globlje razumeti načela proizvodnega procesa. Ker pa to vključuje znatne stroške, se tako nebistveno usposabljanje ne bi zagotavljalo iz običajnega proračuna podjetja Vauxhall za usposabljanje. |
| --- | --- |

(24)

Celovit načrt usposabljanja: usposabljanje na področju GPS se je izvajalo tudi v preteklosti in podjetje Vauxhall je dosledno izpolnjevalo notranje zahteve skupine GM glede skladnosti z GPS (10). Podjetje Vauxhall bi moralo te standarde še naprej dosegati z minimalnim rutinskim usposabljanjem. Celovit načrt usposabljanja presega potrebe proizvodnje in doseganja standardov skupine GM. Njegov namen je zaposlenim omogočiti preseganje usposabljanja, ki je potrebno le za izpolnjevanje delovnih nalog, in jim pomagati globlje razumeti načela proizvodnega procesa. Ker pa to vključuje znatne stroške, se tako nebistveno usposabljanje ne bi zagotavljalo iz običajnega proračuna podjetja Vauxhall za usposabljanje.

| (25) | Dodiplomski študenti: čeprav se je to usposabljanje v preteklosti izvajalo brez pomoči, so se njegove koristi za podjetje Vauxhall močno zmanjšale, ker Vauxhall v zadnjih letih ne more zaposlovati dodiplomskih študentov po koncu študija. Ker ta program usposabljanja od stalno zaposlenega osebja zahteva, naj precej časa nameni usposabljanju študentov, bo brez pomoči verjetno ukinjen. |
| --- | --- |

(25)

Dodiplomski študenti: čeprav se je to usposabljanje v preteklosti izvajalo brez pomoči, so se njegove koristi za podjetje Vauxhall močno zmanjšale, ker Vauxhall v zadnjih letih ne more zaposlovati dodiplomskih študentov po koncu študija. Ker ta program usposabljanja od stalno zaposlenega osebja zahteva, naj precej časa nameni usposabljanju študentov, bo brez pomoči verjetno ukinjen.

5.2   Razlika med splošnim in posebnim usposabljanjem

| (26) | Združeno kraljestvo je v odgovoru na odločitev o sprožitvi postopka navedlo naslednje pripombe glede opredelitve splošnega in posebnega usposabljanja na različnih področjih usposabljanja. |
| --- | --- |

(26)

Združeno kraljestvo je v odgovoru na odločitev o sprožitvi postopka navedlo naslednje pripombe glede opredelitve splošnega in posebnega usposabljanja na različnih področjih usposabljanja.

| (27) | Usposabljanje za proizvodni sistem: znanja, pridobljena s tem usposabljanjem, so splošno prenosljiva v avtomobilski industriji ali celotnem lahkem predelovalnem sektorju. Usposabljanje v celoti izvajajo zunanji izvajalci usposabljanja, običajno pa se uporablja oprema tretje strani (in sicer stroji, ki niso značilni za podjetje Vauxhall, temveč se uporabljajo v različnih panogah (11). Združeno kraljestvo je predložilo podrobne primere vsebine tega usposabljanja v dokaz, da je resnično prenosljivo. |
| --- | --- |

(27)

Usposabljanje za proizvodni sistem: znanja, pridobljena s tem usposabljanjem, so splošno prenosljiva v avtomobilski industriji ali celotnem lahkem predelovalnem sektorju. Usposabljanje v celoti izvajajo zunanji izvajalci usposabljanja, običajno pa se uporablja oprema tretje strani (in sicer stroji, ki niso značilni za podjetje Vauxhall, temveč se uporabljajo v različnih panogah (11). Združeno kraljestvo je predložilo podrobne primere vsebine tega usposabljanja v dokaz, da je resnično prenosljivo.

| (28) | Celovit načrt usposabljanja: GPS ni zaščiten proizvodni proces, temveč le notranja oznaka družbe GM (ki se uporablja, da bi zaposleni dobili vtis o doslednem sklopu postopkov, namenjenih obratu) za splošne proizvodne metode, temelječe na tehnikah, ki so jih prvi uvedli japonski proizvajalci, danes pa se na splošno uporabljajo v avtomobilski industriji in drugih sektorjih. Čeprav so postopki tesno povezani s praktičnimi elementi proizvodnega procesa, je to posledica potrebe po praktičnem pristopu k usposabljanju, da bi se lahko povezana splošna znanja prenesla na delavce. |
| --- | --- |

(28)

Celovit načrt usposabljanja: GPS ni zaščiten proizvodni proces, temveč le notranja oznaka družbe GM (ki se uporablja, da bi zaposleni dobili vtis o doslednem sklopu postopkov, namenjenih obratu) za splošne proizvodne metode, temelječe na tehnikah, ki so jih prvi uvedli japonski proizvajalci, danes pa se na splošno uporabljajo v avtomobilski industriji in drugih sektorjih. Čeprav so postopki tesno povezani s praktičnimi elementi proizvodnega procesa, je to posledica potrebe po praktičnem pristopu k usposabljanju, da bi se lahko povezana splošna znanja prenesla na delavce.

| (29) | Kulturne spremembe: to usposabljanje ni osredotočeno na korporacijsko kulturo podjetja Vauxhall, temveč je njegov cilj predstavitev splošnih vpogledov v vedenje, ki naj bi se spremenilo. Usposabljanje bodo v celoti pripravili in izvedli zunanji strokovnjaki z uporabo splošnih paketov usposabljanja. |
| --- | --- |

(29)

Kulturne spremembe: to usposabljanje ni osredotočeno na korporacijsko kulturo podjetja Vauxhall, temveč je njegov cilj predstavitev splošnih vpogledov v vedenje, ki naj bi se spremenilo. Usposabljanje bodo v celoti pripravili in izvedli zunanji strokovnjaki z uporabo splošnih paketov usposabljanja.

| (30) | Vitka proizvodnja: namen tega usposabljanja je zaposlene seznaniti s splošnimi načeli vitke proizvodnje, ki podpirajo praktična znanja, zajeta v drugih delih programa usposabljanja. To je teoretično usposabljanje, ki se popolnoma razlikuje od vsakodnevnega dela v proizvodnji in ne obravnava montažnega ali proizvodnega postopka. Dejanski cilj je delavce prestaviti iz njihovega običajnega delovnega okolja in jih usposabljati v simuliranem delovnem okolju (12) ali jim omogočiti, da opazujejo načela vitke proizvodnje, ki se uporabljajo v drugih „primerjalnih“ tovarnah. |
| --- | --- |

(30)

Vitka proizvodnja: namen tega usposabljanja je zaposlene seznaniti s splošnimi načeli vitke proizvodnje, ki podpirajo praktična znanja, zajeta v drugih delih programa usposabljanja. To je teoretično usposabljanje, ki se popolnoma razlikuje od vsakodnevnega dela v proizvodnji in ne obravnava montažnega ali proizvodnega postopka. Dejanski cilj je delavce prestaviti iz njihovega običajnega delovnega okolja in jih usposabljati v simuliranem delovnem okolju (12) ali jim omogočiti, da opazujejo načela vitke proizvodnje, ki se uporabljajo v drugih „primerjalnih“ tovarnah.

6.   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA NA STALIŠČA ZAINTERESIRANIH STRANK

| (31) | Pripombe zainteresiranih strank so bile poslane Združenem kraljestvu, to pa ni podalo nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(31)

Pripombe zainteresiranih strank so bile poslane Združenem kraljestvu, to pa ni podalo nobenih pripomb.

7.   OCENA POMOČI

7.1   Uvrstitev med državne pomoči

| (32) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe „... je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“, razen če se taka pomoč lahko upraviči na podlagi člena 87(2) ali (3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe „... je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“, razen če se taka pomoč lahko upraviči na podlagi člena 87(2) ali (3) Pogodbe.

| (33) | Priglašeno pomoč je treba obravnavati kot državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Financiranje ima obliko dotacij iz splošnega proračuna severozahodne regije in se zato financira z državnimi sredstvi. Pomoč je selektivna, ker je omejena na podjetje Vauxhall. Ukrep lahko povzroči izkrivljanje konkurence na skupnem trgu, saj z znižanjem znatnega dela stroškov usposabljanja podjetju Vauxhall zagotavlja prednost pred konkurenti, ki ne prejemajo pomoči. Poleg tega je za trg motornih vozil značilna obsežna trgovina med državami članicami. |
| --- | --- |

(33)

Priglašeno pomoč je treba obravnavati kot državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Financiranje ima obliko dotacij iz splošnega proračuna severozahodne regije in se zato financira z državnimi sredstvi. Pomoč je selektivna, ker je omejena na podjetje Vauxhall. Ukrep lahko povzroči izkrivljanje konkurence na skupnem trgu, saj z znižanjem znatnega dela stroškov usposabljanja podjetju Vauxhall zagotavlja prednost pred konkurenti, ki ne prejemajo pomoči. Poleg tega je za trg motornih vozil značilna obsežna trgovina med državami članicami.

7.2   Pravna podlaga ocene

| (34) | Združeno kraljestvo je priglasilo pomoč kot individualno pomoč v obliki dotacij v skladu s členom 5 Uredbe o pomoči za usposabljanje, v katerem je določeno, da izvzetje iz obveznosti priglasitve ne velja, če znesek pomoči, dodeljene enemu podjetju za posamezen projekt usposabljanja, presega 1 milijon EUR. Ugotovljeno je, da pomoč znaša 8 784 767 GBP in tako presega 1 milijon EUR, da bo dodeljena samo enemu podjetju in da je projekt usposabljanja individualni projekt. Zato za pomoč velja obveznost priglasitve, kar je Združeno kraljestvo upoštevalo. |
| --- | --- |

(34)

Združeno kraljestvo je priglasilo pomoč kot individualno pomoč v obliki dotacij v skladu s členom 5 Uredbe o pomoči za usposabljanje, v katerem je določeno, da izvzetje iz obveznosti priglasitve ne velja, če znesek pomoči, dodeljene enemu podjetju za posamezen projekt usposabljanja, presega 1 milijon EUR. Ugotovljeno je, da pomoč znaša 8 784 767 GBP in tako presega 1 milijon EUR, da bo dodeljena samo enemu podjetju in da je projekt usposabljanja individualni projekt. Zato za pomoč velja obveznost priglasitve, kar je Združeno kraljestvo upoštevalo.

| (35) | Kadar se ocenjuje individualna pomoč za usposabljanje, ki ne izpolnjuje pogojev za izvzetje iz člena 3 Uredbe o pomoči za usposabljanje, in v skladu s prejšnjimi odločbami (13) se individualna pomoč oceni na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES. Vendar pa se za namene te ocene individualne pomoči smiselno uporabljajo določbe Uredbe o pomoči za usposabljanje in zlasti pogoji meril za izvzetje iz člena 4 Uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Kadar se ocenjuje individualna pomoč za usposabljanje, ki ne izpolnjuje pogojev za izvzetje iz člena 3 Uredbe o pomoči za usposabljanje, in v skladu s prejšnjimi odločbami (13) se individualna pomoč oceni na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES. Vendar pa se za namene te ocene individualne pomoči smiselno uporabljajo določbe Uredbe o pomoči za usposabljanje in zlasti pogoji meril za izvzetje iz člena 4 Uredbe.

7.3   Združljivost s skupnim trgom

7.3.1   Spodbujevalni učinek

| (36) | Kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka in v skladu z uveljavljeno prakso Komisije je treba oceniti, ali je pomoč potrebna za izvajanje zadevnega usposabljanja. Potrebnost pomoči je splošen pogoj za ugotovitev, da je pomoč združljiva s skupnim trgom (14). Če pomoč ni podlaga za dodatno usposabljanje, se ne more šteti, da pospešuje gospodarski razvoj nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe, niti da odpravlja pomanjkljivosti trga, zaradi katerih podjetja premalo vlagajo v usposabljanje, kot je navedeno v uvodni izjavi 10 Uredbe o pomoči za usposabljanje. |
| --- | --- |

(36)

Kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka in v skladu z uveljavljeno prakso Komisije je treba oceniti, ali je pomoč potrebna za izvajanje zadevnega usposabljanja. Potrebnost pomoči je splošen pogoj za ugotovitev, da je pomoč združljiva s skupnim trgom (14). Če pomoč ni podlaga za dodatno usposabljanje, se ne more šteti, da pospešuje gospodarski razvoj nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe, niti da odpravlja pomanjkljivosti trga, zaradi katerih podjetja premalo vlagajo v usposabljanje, kot je navedeno v uvodni izjavi 10 Uredbe o pomoči za usposabljanje.

| (37) | Komisija ugotavlja, da sta usposabljanje, potrebno za uvedbo novega modela Global Compact Vehicle, in osnovno rutinsko usposabljanje izvzeta iz stroškov, ki so v priglasitvi navedeni kot upravičeni stroški za pomoč za usposabljanje. |
| --- | --- |

(37)

Komisija ugotavlja, da sta usposabljanje, potrebno za uvedbo novega modela Global Compact Vehicle, in osnovno rutinsko usposabljanje izvzeta iz stroškov, ki so v priglasitvi navedeni kot upravičeni stroški za pomoč za usposabljanje.

| (38) | Ob upoštevanju pripomb, ki jih je med formalno preiskavo predložilo Združeno kraljestvo, je Komisija glede različnih delov programa usposabljanja sklenila naslednje. |
| --- | --- |

(38)

Ob upoštevanju pripomb, ki jih je med formalno preiskavo predložilo Združeno kraljestvo, je Komisija glede različnih delov programa usposabljanja sklenila naslednje.

7.3.1.1   Usposabljanje za proizvodni sistem

| (39) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija menila, da se zdi, da je to usposabljanje potrebno za zagotovitev običajnega delovanja podjetja Vauxhall, kar bi podjetju moralo zagotoviti zadostno spodbudo, da usposabljanje izvede brez pomoči. Zato dvomi, ali podjetje Vauxhall potrebuje pomoč za izvedbo usposabljanja za proizvodni sistem. |
| --- | --- |

(39)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija menila, da se zdi, da je to usposabljanje potrebno za zagotovitev običajnega delovanja podjetja Vauxhall, kar bi podjetju moralo zagotoviti zadostno spodbudo, da usposabljanje izvede brez pomoči. Zato dvomi, ali podjetje Vauxhall potrebuje pomoč za izvedbo usposabljanja za proizvodni sistem.

| (40) | Združeno kraljestvo je po odločitvi o sprožitvi postopka predložilo utemeljene pripombe, iz katerih je razvidno, da se usposabljanje, potrebno za delovanje tovarne, izvaja kot del letnega rutinskega usposabljanja. Z usposabljanjem za proizvodni sistem, ki se sicer tudi nanaša na proizvodna znanja, pa se rutinsko usposabljanje poglablja in širi tako, da vključuje kategorije osebja, ki niso zajete v rutinskem usposabljanju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je ugotovljeno, da se letni stroški za rutinsko usposabljanje med letoma 2002 in 2007 niso spreminjali, kar kaže, da običajna raven rutinskega usposabljanja zadostuje za potrebe običajnega delovanja podjetja Vauxhall. Usposabljanje, ki naj bi se izvajalo kot del usposabljanja za proizvodni sistem, zato presega usposabljanje, ki bi ga podjetje Vauxhall vsekakor moralo izvajati tudi brez pomoči. |
| --- | --- |

(40)

Združeno kraljestvo je po odločitvi o sprožitvi postopka predložilo utemeljene pripombe, iz katerih je razvidno, da se usposabljanje, potrebno za delovanje tovarne, izvaja kot del letnega rutinskega usposabljanja. Z usposabljanjem za proizvodni sistem, ki se sicer tudi nanaša na proizvodna znanja, pa se rutinsko usposabljanje poglablja in širi tako, da vključuje kategorije osebja, ki niso zajete v rutinskem usposabljanju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je ugotovljeno, da se letni stroški za rutinsko usposabljanje med letoma 2002 in 2007 niso spreminjali, kar kaže, da običajna raven rutinskega usposabljanja zadostuje za potrebe običajnega delovanja podjetja Vauxhall. Usposabljanje, ki naj bi se izvajalo kot del usposabljanja za proizvodni sistem, zato presega usposabljanje, ki bi ga podjetje Vauxhall vsekakor moralo izvajati tudi brez pomoči.

| (41) | V skladu z navedenim bi bilo treba ugotoviti, da bo pomoč zagotovila spodbudo za to področje usposabljanja. |
| --- | --- |

(41)

V skladu z navedenim bi bilo treba ugotoviti, da bo pomoč zagotovila spodbudo za to področje usposabljanja.

7.3.1.2   Celovit načrt usposabljanja

| (42) | V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo sprejeto predhodno stališče, da je usposabljanje na področju GPS na videz nujno za običajno delovanje podjetja Vauxhall in da je zato verjetno, da bi se izvajalo brez pomoči. V skladu s tem so bili izraženi dvomi, ali bi podjetje Vauxhall potrebovalo pomoč za izvedbo celovitega načrta usposabljanja. Te dvome je še okrepilo dejstvo, da bo podjetje Vauxhall moralo v letu 2008 izpolnjevati višjo raven skladnosti z GPS (in sicer [...] glede na [...], doseženo v letu 2007), da bi doseglo notranje standarde skupine GM, kar bi lahko podjetje Vauxhall spodbudilo, da opravi vsaj del usposabljanja brez državne pomoči. |
| --- | --- |

(42)

V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo sprejeto predhodno stališče, da je usposabljanje na področju GPS na videz nujno za običajno delovanje podjetja Vauxhall in da je zato verjetno, da bi se izvajalo brez pomoči. V skladu s tem so bili izraženi dvomi, ali bi podjetje Vauxhall potrebovalo pomoč za izvedbo celovitega načrta usposabljanja. Te dvome je še okrepilo dejstvo, da bo podjetje Vauxhall moralo v letu 2008 izpolnjevati višjo raven skladnosti z GPS (in sicer [...] glede na [...], doseženo v letu 2007), da bi doseglo notranje standarde skupine GM, kar bi lahko podjetje Vauxhall spodbudilo, da opravi vsaj del usposabljanja brez državne pomoči.

| (43) | Iz pripomb, ki jih je Združeno kraljestvo predložilo po odločitvi o sprožitvi postopka, je razvidno, da se je usposabljanje na področju GPS že izvajalo v preteklosti in da je podjetju Vauxhall uspelo izpolniti notranje standarde GM glede skladnosti z GPS. To kaže, da je podjetje Vauxhall iz svojega proračuna za rutinsko usposabljanje že lahko zagotavljalo usposabljanje na področju GPS, potrebno za svoje delovanje. |
| --- | --- |

(43)

Iz pripomb, ki jih je Združeno kraljestvo predložilo po odločitvi o sprožitvi postopka, je razvidno, da se je usposabljanje na področju GPS že izvajalo v preteklosti in da je podjetju Vauxhall uspelo izpolniti notranje standarde GM glede skladnosti z GPS. To kaže, da je podjetje Vauxhall iz svojega proračuna za rutinsko usposabljanje že lahko zagotavljalo usposabljanje na področju GPS, potrebno za svoje delovanje.

| (44) | Potreba po doseganju višje ravni skladnosti z GPS v letu 2008 bi lahko podjetje Vauxhall spodbudila, da zagotovi neko dodatno usposabljanje na področju GPS. Vendar pa zahtevano manjše izboljšanje verjetno ne bi zagotovilo zadostne spodbude za program usposabljanja, ki bi vključeval povečanje letnega proračuna podjetja Vauxhall za rutinsko usposabljanje za približno 60 % (ker upravičeni stroški za celovit načrt usposabljanja znašajo približno [...] GBP/leto v primerjavi s povprečnimi stroški rutinskega usposabljanja v višini [...] GBP/leto). |
| --- | --- |

(44)

Potreba po doseganju višje ravni skladnosti z GPS v letu 2008 bi lahko podjetje Vauxhall spodbudila, da zagotovi neko dodatno usposabljanje na področju GPS. Vendar pa zahtevano manjše izboljšanje verjetno ne bi zagotovilo zadostne spodbude za program usposabljanja, ki bi vključeval povečanje letnega proračuna podjetja Vauxhall za rutinsko usposabljanje za približno 60 % (ker upravičeni stroški za celovit načrt usposabljanja znašajo približno [...] GBP/leto v primerjavi s povprečnimi stroški rutinskega usposabljanja v višini [...] GBP/leto).

| (45) | V skladu z navedenim bi bilo treba ugotoviti, da se celovit načrt usposabljanja ne bi izvedel brez pomoči. |
| --- | --- |

(45)

V skladu z navedenim bi bilo treba ugotoviti, da se celovit načrt usposabljanja ne bi izvedel brez pomoči.

7.3.1.3   Dodiplomski študenti

| (46) | V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo navedeno, da se program dodiplomski študenti izvaja že več let brez državne pomoči, kar bi lahko pomenilo, da priglašena pomoč ne bi zagotovila potrebne spodbude za to usposabljanje. |
| --- | --- |

(46)

V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo navedeno, da se program dodiplomski študenti izvaja že več let brez državne pomoči, kar bi lahko pomenilo, da priglašena pomoč ne bi zagotovila potrebne spodbude za to usposabljanje.

| (47) | Združeno kraljestvo je v pripombah na odločitev o sprožitvi postopka razložilo, da podjetje Vauxhall zaradi proračunskih omejitev ni moglo zaposliti nobenega izmed 60 udeležencev usposabljanja, ki so od leta 2002 opravili program dodiplomski študenti. Združeno kraljestvo je navedlo, da se izvaja proračunski pregled za program dodiplomski študenti in da bo ta verjetno ukinjen. |
| --- | --- |

(47)

Združeno kraljestvo je v pripombah na odločitev o sprožitvi postopka razložilo, da podjetje Vauxhall zaradi proračunskih omejitev ni moglo zaposliti nobenega izmed 60 udeležencev usposabljanja, ki so od leta 2002 opravili program dodiplomski študenti. Združeno kraljestvo je navedlo, da se izvaja proračunski pregled za program dodiplomski študenti in da bo ta verjetno ukinjen.

| (48) | Ugotovljeno je, da podjetje Vauxhall ne more izkoristiti ugodnosti usposabljanja, da bi povrnilo stroške usposabljanja, zaradi česar je močno zmanjšana spodbuda, da bi podjetje usposabljanje zagotavljalo izključno iz lastnih sredstev (15). Zato bo brez spodbudnega učinka pomoči usposabljanje verjetno ukinjeno. |
| --- | --- |

(48)

Ugotovljeno je, da podjetje Vauxhall ne more izkoristiti ugodnosti usposabljanja, da bi povrnilo stroške usposabljanja, zaradi česar je močno zmanjšana spodbuda, da bi podjetje usposabljanje zagotavljalo izključno iz lastnih sredstev (15). Zato bo brez spodbudnega učinka pomoči usposabljanje verjetno ukinjeno.

7.3.2   Razlika med splošnim in posebnim usposabljanjem

| (49) | Izraza posebno usposabljanje in splošno usposabljanje sta opredeljena v točkah (d) in (e) člena 2 Uredbe o pomoči za usposabljanje. Posebno usposabljanje „pomeni usposabljanje, ki ga delojemalec neposredno in v pretežni meri uporablja na trenutnem ali prihodnjem delovnem mestu delojemalca v podjetju, ki prejema pomoč, in ki mu daje znanja, ki niso ali pa so zgolj v omejenem obsegu prenosljiva na druga podjetja ali delovna področja“. Splošno usposabljanje pa po drugi strani „daje znanja, ki so v veliki meri prenosljiva na druga podjetja ali delovna področja in s tem bistveno izboljšajo zaposljivost delojemalca“. Bistvena razlika med tema dvema oblikama usposabljanja je torej prenosljivost pridobljenih znanj. |
| --- | --- |

(49)

Izraza posebno usposabljanje in splošno usposabljanje sta opredeljena v točkah (d) in (e) člena 2 Uredbe o pomoči za usposabljanje. Posebno usposabljanje „pomeni usposabljanje, ki ga delojemalec neposredno in v pretežni meri uporablja na trenutnem ali prihodnjem delovnem mestu delojemalca v podjetju, ki prejema pomoč, in ki mu daje znanja, ki niso ali pa so zgolj v omejenem obsegu prenosljiva na druga podjetja ali delovna področja“. Splošno usposabljanje pa po drugi strani „daje znanja, ki so v veliki meri prenosljiva na druga podjetja ali delovna področja in s tem bistveno izboljšajo zaposljivost delojemalca“. Bistvena razlika med tema dvema oblikama usposabljanja je torej prenosljivost pridobljenih znanj.

| (50) | Ob upoštevanju pripomb, ki jih je med formalno preiskavo predložilo Združeno kraljestvo, je Komisija glede različnih področij usposabljanja ugotovila naslednje. |
| --- | --- |

(50)

Ob upoštevanju pripomb, ki jih je med formalno preiskavo predložilo Združeno kraljestvo, je Komisija glede različnih področij usposabljanja ugotovila naslednje.

7.3.2.1   Usposabljanje za proizvodni sistem

| (51) | To usposabljanje zadeva vse sisteme obvladovanja proizvodnje in kakovosti v podjetju Vauxhall. V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo navedeno, da Komisija ni imela zadostnih informacij, da bi lahko z gotovostjo ugotovila, da je vse usposabljanje, ki se izvaja pod tem naslovom, dejansko v veliki meri prenosljivo in da je zato to splošno usposabljanje. |
| --- | --- |

(51)

To usposabljanje zadeva vse sisteme obvladovanja proizvodnje in kakovosti v podjetju Vauxhall. V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo navedeno, da Komisija ni imela zadostnih informacij, da bi lahko z gotovostjo ugotovila, da je vse usposabljanje, ki se izvaja pod tem naslovom, dejansko v veliki meri prenosljivo in da je zato to splošno usposabljanje.

| (52) | Združeno kraljestvo je v pripombah na odločitev o sprožitvi postopka predložilo podrobne informacije o tečajih v okviru usposabljanja za proizvodni sistem. Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, vse te tečaje izvajajo zunanji izvajalci usposabljanja, običajno pa se uporablja oprema tretje strani, ki se uporablja v predelovalnem sektorju na splošno. Na podlagi teh informacij bi bilo treba ugotoviti, da bo usposabljanje za proizvodni sistem zagotovilo znanja, ki so prenosljiva na druga podjetja ali delovna področja. |
| --- | --- |

(52)

Združeno kraljestvo je v pripombah na odločitev o sprožitvi postopka predložilo podrobne informacije o tečajih v okviru usposabljanja za proizvodni sistem. Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, vse te tečaje izvajajo zunanji izvajalci usposabljanja, običajno pa se uporablja oprema tretje strani, ki se uporablja v predelovalnem sektorju na splošno. Na podlagi teh informacij bi bilo treba ugotoviti, da bo usposabljanje za proizvodni sistem zagotovilo znanja, ki so prenosljiva na druga podjetja ali delovna področja.

7.3.2.2   Celovit načrt usposabljanja

| (53) | V odločitvi o sprožitvi postopka je bil izražen dvom, ali se za usposabljanje na področju sistema, ki je očitno zaščiten proizvodni sistem, lahko šteje, da zagotavlja prenosljiva znanja. Obveljalo je, da je usposabljanje, ki zadeva proizvodni proces, značilen za družbo GM, verjetno posebno usposabljanje. |
| --- | --- |

(53)

V odločitvi o sprožitvi postopka je bil izražen dvom, ali se za usposabljanje na področju sistema, ki je očitno zaščiten proizvodni sistem, lahko šteje, da zagotavlja prenosljiva znanja. Obveljalo je, da je usposabljanje, ki zadeva proizvodni proces, značilen za družbo GM, verjetno posebno usposabljanje.

| (54) | Iz pripomb, ki jih je Združeno kraljestvo predložilo po odločitvi o sprožitvi postopka, je razvidno, da GPS ne zajema postopkov, ki so značilni za podjetje Vauxhall ali družbo GM, temveč postopke, ki so skupni za avtomobilski sektor ter tudi širši predelovalni sektor. Cilj celovitega načrta usposabljanja je zaposlenim omogočiti boljše razumevanje splošnih načel sodobnega „vitkega“ proizvodnega procesa. V dokaz je Združeno kraljestvo predložilo podrobne predstavitve za več tečajev iz celovitega načrta usposabljanja (16). |
| --- | --- |

(54)

Iz pripomb, ki jih je Združeno kraljestvo predložilo po odločitvi o sprožitvi postopka, je razvidno, da GPS ne zajema postopkov, ki so značilni za podjetje Vauxhall ali družbo GM, temveč postopke, ki so skupni za avtomobilski sektor ter tudi širši predelovalni sektor. Cilj celovitega načrta usposabljanja je zaposlenim omogočiti boljše razumevanje splošnih načel sodobnega „vitkega“ proizvodnega procesa. V dokaz je Združeno kraljestvo predložilo podrobne predstavitve za več tečajev iz celovitega načrta usposabljanja (16).

| (55) | Na podlagi dodatnih informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, bi bilo treba ugotoviti, da bodo tečaji v okviru celovitega programa usposabljanja, ki je priglašeno kot splošno usposabljanje, zagotovili resnično prenosljiva znanja. |
| --- | --- |

(55)

Na podlagi dodatnih informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, bi bilo treba ugotoviti, da bodo tečaji v okviru celovitega programa usposabljanja, ki je priglašeno kot splošno usposabljanje, zagotovili resnično prenosljiva znanja.

7.3.2.3   Kulturne spremembe

| (56) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija ugotovila, da organi Združenega kraljestva niso predložili nobenih podrobnosti glede vsebine in pričakovanih rezultatov tega usposabljanja. Komisija je izrazila dvome o prenosljivosti znanj, pridobljenih med usposabljanjem na področju „kulturnih sprememb“, ki je očitno posebej usmerjeno v spreminjanje korporacijske kulture podjetja Vauxhall. |
| --- | --- |

(56)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija ugotovila, da organi Združenega kraljestva niso predložili nobenih podrobnosti glede vsebine in pričakovanih rezultatov tega usposabljanja. Komisija je izrazila dvome o prenosljivosti znanj, pridobljenih med usposabljanjem na področju „kulturnih sprememb“, ki je očitno posebej usmerjeno v spreminjanje korporacijske kulture podjetja Vauxhall.

| (57) | Komisija je ugotovila, da bodo to usposabljanje izvajali zunanji strokovnjaki z uporabo standardiziranih paketov usposabljanja, ki se uporabljajo v različnih gospodarskih sektorjih (17). Usposabljanje zato ne bo obravnavalo vprašanj, značilnih za podjetje Vauxhall, temveč bo osredotočeno na splošna vprašanja, povezana z obvladovanjem kulturnih sprememb na splošno. Na podlagi navedenega bi bilo treba ugotoviti, da bo program kulturne spremembe zagotovil znanja, ki so prenosljiva na druga podjetja ali sektorje. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je ugotovila, da bodo to usposabljanje izvajali zunanji strokovnjaki z uporabo standardiziranih paketov usposabljanja, ki se uporabljajo v različnih gospodarskih sektorjih (17). Usposabljanje zato ne bo obravnavalo vprašanj, značilnih za podjetje Vauxhall, temveč bo osredotočeno na splošna vprašanja, povezana z obvladovanjem kulturnih sprememb na splošno. Na podlagi navedenega bi bilo treba ugotoviti, da bo program kulturne spremembe zagotovil znanja, ki so prenosljiva na druga podjetja ali sektorje.

7.3.2.4   Vitka proizvodnja

| (58) | V priglasitvi je Združeno kraljestvo trdilo, da se načela vitke proizvodnje na splošno uporabljajo v celotni predelovalni industriji in da globlje razumevanje teh načel zagotavlja znanja, ki so splošno prenosljiva. Vendar pa so bili v odločitvi o sprožitvi postopka izraženi dvomi, ali bi se to usposabljanje lahko uporabljalo ločeno od njegove praktične uporabe v podjetju Vauxhall in ali bi posamezni delavci lahko pridobljena znanja v veliki meri prenesli na druga podjetja ali delovna področja. |
| --- | --- |

(58)

V priglasitvi je Združeno kraljestvo trdilo, da se načela vitke proizvodnje na splošno uporabljajo v celotni predelovalni industriji in da globlje razumevanje teh načel zagotavlja znanja, ki so splošno prenosljiva. Vendar pa so bili v odločitvi o sprožitvi postopka izraženi dvomi, ali bi se to usposabljanje lahko uporabljalo ločeno od njegove praktične uporabe v podjetju Vauxhall in ali bi posamezni delavci lahko pridobljena znanja v veliki meri prenesli na druga podjetja ali delovna področja.

| (59) | Združeno kraljestvo je v pripombah navedlo, da usposabljanje na področju vitke proizvodnje ne bo zajemalo procesa proizvodnje avtomobilov in ni namenjeno pridobivanju praktičnih znanj, ki jih osebje lahko uporabi neposredno na rednem delovnem mestu (to bi lahko dosegli z veliko nižjimi stroški z običajnim usposabljanjem na delovnem mestu). Komisija je zlasti ugotovila, da bodo vsi praktični elementi usposabljanja temeljili na področjih, ki niso področja, na katerih udeleženci usposabljanja delajo na svojih rednih delovnih mestih. Vitka proizvodnja je teoretični tečaj (praktični vidiki vitke proizvodnje so pretežno vključeni v celovit program usposabljanja), osebje pa bo med usposabljanjem premeščeno iz običajnega delovnega okolja. To usposabljanje zunaj tovarne se bo izvajalo bodisi v simuliranem delovnem okolju bodisi v drugi tovarni družbe GM (18). |
| --- | --- |

(59)

Združeno kraljestvo je v pripombah navedlo, da usposabljanje na področju vitke proizvodnje ne bo zajemalo procesa proizvodnje avtomobilov in ni namenjeno pridobivanju praktičnih znanj, ki jih osebje lahko uporabi neposredno na rednem delovnem mestu (to bi lahko dosegli z veliko nižjimi stroški z običajnim usposabljanjem na delovnem mestu). Komisija je zlasti ugotovila, da bodo vsi praktični elementi usposabljanja temeljili na področjih, ki niso področja, na katerih udeleženci usposabljanja delajo na svojih rednih delovnih mestih. Vitka proizvodnja je teoretični tečaj (praktični vidiki vitke proizvodnje so pretežno vključeni v celovit program usposabljanja), osebje pa bo med usposabljanjem premeščeno iz običajnega delovnega okolja. To usposabljanje zunaj tovarne se bo izvajalo bodisi v simuliranem delovnem okolju bodisi v drugi tovarni družbe GM (18).

| (60) | Treba bi bilo ugotoviti, da so splošna načela vitke proizvodnje prenosljiva na druga podjetja in sektorje. |
| --- | --- |

(60)

Treba bi bilo ugotoviti, da so splošna načela vitke proizvodnje prenosljiva na druga podjetja in sektorje.

8.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (61) | Na podlagi navedenih razlogov bi bilo treba skleniti, da bo priglašena pomoč zagotovila potrebno spodbudo za program usposabljanja. |
| --- | --- |

(61)

Na podlagi navedenih razlogov bi bilo treba skleniti, da bo priglašena pomoč zagotovila potrebno spodbudo za program usposabljanja.

| (62) | Združeno kraljestvo je predložilo pregledna in po postavkah razčlenjena dokazila o stroških usposabljanja. Na podlagi teh dokazil bi bilo treba skleniti, da je Združeno kraljestvo pravilno ocenilo upravičene stroške, kot so predstavljeni v uvodni izjavi 12. Zlasti bi bilo treba ugotoviti, da nadomestilo za stroške oseb, ki se usposabljajo, ne presega skupnega zneska vseh drugih upravičenih stroškov, kot je določeno v členu 4(7)(g) Uredbe o pomoči za usposabljanje. |
| --- | --- |

(62)

Združeno kraljestvo je predložilo pregledna in po postavkah razčlenjena dokazila o stroških usposabljanja. Na podlagi teh dokazil bi bilo treba skleniti, da je Združeno kraljestvo pravilno ocenilo upravičene stroške, kot so predstavljeni v uvodni izjavi 12. Zlasti bi bilo treba ugotoviti, da nadomestilo za stroške oseb, ki se usposabljajo, ne presega skupnega zneska vseh drugih upravičenih stroškov, kot je določeno v členu 4(7)(g) Uredbe o pomoči za usposabljanje.

| (63) | Glede na zgoraj navedeno bi bilo treba skleniti, da Združeno kraljestvo v priglasitvi pravilno razlikuje med splošnim in posebnim usposabljanjem, kot sta opredeljena v členu 2 Uredbe o pomoči za usposabljanje. |
| --- | --- |

(63)

Glede na zgoraj navedeno bi bilo treba skleniti, da Združeno kraljestvo v priglasitvi pravilno razlikuje med splošnim in posebnim usposabljanjem, kot sta opredeljena v členu 2 Uredbe o pomoči za usposabljanje.

| (64) | Intenzivnost pomoči je skladna s členom 4 Uredbe o pomoči za usposabljanje. Zlasti je pomembno, da je povečanje intenzivnosti pomoči za delavce v neugodnem položaju skladno s členom 4(4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(64)

Intenzivnost pomoči je skladna s členom 4 Uredbe o pomoči za usposabljanje. Zlasti je pomembno, da je povečanje intenzivnosti pomoči za delavce v neugodnem položaju skladno s členom 4(4) navedene uredbe.

| (65) | Organi Združenega kraljestva so zagotovili, da se priglašena pomoč ni združljiva z drugo državno pomočjo za pokrivanje istih upravičenih stroškov in da podjetje Vauxhall ni prejelo državne pomoči, za katero je izdan neporavnan nalog za izterjavo. |
| --- | --- |

(65)

Organi Združenega kraljestva so zagotovili, da se priglašena pomoč ni združljiva z drugo državno pomočjo za pokrivanje istih upravičenih stroškov in da podjetje Vauxhall ni prejelo državne pomoči, za katero je izdan neporavnan nalog za izterjavo.

| (66) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da je pomoč združljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(66)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da je pomoč združljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo za Vauxhall Motors Ltd v višini 8 784 767 GBP, je v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES združljiva s skupnim trgom.

Izvajanje pomoči v višini 8 784 767 GBP se zato odobri.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 16. aprila 2008

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 243, 17.10.2007, str. 4.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Podjetje Vauxhall je na območju, ki je do 31. decembra 2006 izpolnjevalo pogoje za regionalno pomoč v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. Od 1. januarja 2007 je to območje, ki ni prejemnik pomoči.

3

(4)  Izraza „splošno usposabljanje“ in „posebno usposabljanje“ se uporabljata, kot sta opredeljena v členu 2(d) in (e) Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (UL L 10, 13.1.2001, str. 20). Za Uredbo (ES) št. 68/2001 se v nadaljnjem besedilu te odločbe uporablja izraz „Uredba o pomoči za usposabljanje“.

4

(5)  Zneski v razpredelnici so končni zneski, ki jih je Združeno kraljestvo predložilo v pripombah na odločitev o sprožitvi postopka (na prošnjo Komisije. Glej opombo 3 v odločitvi o sprožitvi postopka).

5

(6)  Zaupne informacije.

6

(7)  Trenutno se 37 % delavcev podjetja Vauxhall šteje za delavce v neugodnem položaju. Spadajo predvsem v skupino oseb, starejših od 45 let, ki nimajo srednješolske izobrazbe. Ker pa se bo usposabljanje izvajalo v obdobju šestih let in ker bo natančno število delavcev v neugodnem položaju, ki bodo vključeni v usposabljanje, znano šele med izvajanjem usposabljanja, nameravajo organi Združenega kraljestva uporabiti 3,7-odstotno splošno povečanje intenzivnosti pomoči za celotno skupino. Organi Združenega kraljestva so se zavezali, da bodo naknadno preverili dejansko število delavcev v neugodnem položaju za vsak projekt usposabljanja in ustrezno popravili uporabljeno intenzivnost pomoči.

7

(8)  Proračun za rutinsko usposabljanje (razen usposabljanja za spremembo modela): [...].

8

(9)  Rutinsko usposabljanje konkretno temelji na seznanjanju zaposlenega z zahtevami njegovega delovnega mesta, kot so opredeljene v temeljnih dokumentih. To posebno usposabljanje za delovno mesto je dopolnjeno z občasnimi tečaji za vse osebje ali posebne skupine zaposlenih o splošnih vidikih dela v podjetju Vauxhall. Primeri takega usposabljanja so „5S“ (načela organizacije delovnih mest), „PDCA & PPS“ (postopki za zagotavljanje, da je vsaka naloga dokončana in da se ugotovljene težave ne ponovijo), „vlečni sistemi“ (usposabljanje na področju naprav andon in dobavne verige) ali „obvladovanje konfliktov“ (ravnanje v primeru nadlegovanja na delovnem mestu).

9

(10)  Vsako leto se za vse tovarne GM oceni raven skladnosti s standardi GPS. Standardi ocenjevanja in raven, potrebna za pozitivno oceno, se iz leta v leto spreminjajo. Leta 2007 je podjetje Vauxhall doseglo [...]. Da bi podjetje doseglo standarde skupine za leto 2008, pa bo moralo doseči [...].

10

(11)  Na primer, usposabljanje za proizvodni sistem v zvezi z obratom za proizvodnjo karoserij bo med drugim zajemalo: robotiko Fanuc, nadzorne sisteme Siemens in merilne sisteme Perceptron, vse pa bodo zagotovili zunanji izvajalci usposabljanja.

11

(12)  Simulirano delovno okolje je zelo poenostavljen model proizvodne linije, na kateri se v nekaj korakih sestavi pomanjšan model avtomobila. Nima nobene povezave z resničnim proizvodnim procesom, temveč je oblikovano tako, da osebe, ki se usposabljajo, pridobijo praktične izkušnje o splošnih vprašanjih zasnove in razporeditve proizvodnega procesa.

12

(13)  Glej Odločbo Komisije 2006/938/ES z dne 4. julija 2006 o državni pomoči Belgije za Ford Genk C 40/05 (prej N 331/05) (UL C 366, 21.12.2006, str. 32), in Odločbo Komisije 2007/612/ES z dne 4. aprila 2007 o državni pomoči C 14/06 Belgije za General Motors Belgium v Antwerpnu (UL L 243, 18.9.2007, str. 71). To je skladno z uvodno izjavo 16 Uredbe o pomoči za usposabljanje.

13

(14)  To je ponovljeno v uvodni izjavi 11 Uredbe o pomoči za usposabljanje, v kateri je pojasnjeno, da je treba „[zagotoviti], da je državna pomoč omejena na najmanjšo vrednost, potrebno za dosego cilja Skupnosti, ki ga tržne sile same ne bi omogočile [...]“.

14

(15)  Podobno je bilo ugotovljeno v Odločbi 2007/612/ES z dne 4. aprila 2007 o državni pomoči C 14/06. Glej uvodno izjavo 44 navedene odločbe.

15

(16)  Tako se bodo na primer na tečajih „Astra Cockpit Module“ in „Fuel and Braking Module“ uporabili praktični postopki montažnega procesa kot okoliščine za prikaz splošnih znanj, s katerimi se lahko izboljšata kakovost in uspešnost naloge, kot so razpored proizvodne linije (doseganje optimalnega razmerja med tokom materiala, položajem strojev in gibanjem delavca), optimalna raven zalog (razumevanje potrebe po ravno pravi ravni zalog) ali ergonomija. Ta znanja pa so prenosljiva na širok razpon dejavnosti znotraj proizvodnega sektorja ali zunaj njega.

16

(17)  Podjetje Vauxhall namerava naročiti storitve izvajanja usposabljanja pri dveh podjetjih, in sicer pri podjetjih Impact Training Consultancy in Dale Carnegie.

17

(18)  Verjetno tovarni GM v Eisenachu (Nemčija) ali Gliwicah (Poljska), ki sta na splošno priznani kot „primerjalna“ obrata, kar zadeva vitko proizvodnjo. Ta obrata sta na splošno priznana kot zgledna primera, zato ju redno obiskujejo stranke iz drugih podjetij ali sektorjev. Očitno je, da na izbiro teh lokacij vpliva njihov splošni „primerjalni“ status na področju uporabe načel vitke proizvodnje in da ni nujno, da bo usposabljanje posebej usmerjeno v družbo GM.

18

---

PRILOGA

Seznam zainteresiranih strank, ki so predložile pripombe po sprožitvi postopka poglobljene preiskave v skladu s členom 88(2) Pogodbe

| — | Northwest Automotive Alliance Ltd |
| --- | --- |

—

Northwest Automotive Alliance Ltd

| — | Andrew Miller, član parlamenta |
| --- | --- |

—

Andrew Miller, član parlamenta

| — | Christine Russel, članica parlamenta |
| --- | --- |

—

Christine Russel, članica parlamenta

| — | Cheshire & Warrington Economic Alliance (Gospodarsko združenje za pokrajini Cheshire in Warrington) |
| --- | --- |

—

Cheshire & Warrington Economic Alliance (Gospodarsko združenje za pokrajini Cheshire in Warrington)

| — | Ian Lucas, član parlamenta |
| --- | --- |

—

Ian Lucas, član parlamenta

| — | Wirral Council (Svet mesta Wirral) |
| --- | --- |

—

Wirral Council (Svet mesta Wirral)

| — | The National Skills Academy for Manufacturing (Državna akademija za znanja na področju predelovalnih dejavnosti) |
| --- | --- |

—

The National Skills Academy for Manufacturing (Državna akademija za znanja na področju predelovalnih dejavnosti)

| — | Evropska zveza kovinarjev |
| --- | --- |

—

Evropska zveza kovinarjev

| — | Ellesmere Port and Neston Borough Council (Svet mest Ellesmere Port in Neston Borough) |
| --- | --- |

—

Ellesmere Port and Neston Borough Council (Svet mest Ellesmere Port in Neston Borough)

| — | Lady Winterton, članica parlamenta |
| --- | --- |

—

Lady Winterton, članica parlamenta

| — | The Manufacturing Institute (Inštitut za predelovalne dejavnosti) |
| --- | --- |

—

The Manufacturing Institute (Inštitut za predelovalne dejavnosti)

| — | Ben Chapman, član parlamenta |
| --- | --- |

—

Ben Chapman, član parlamenta

| — | Cyngor Sir y Fflint/Flintshire County Council (Svet okrožja Flintshire) |
| --- | --- |

—

Cyngor Sir y Fflint/Flintshire County Council (Svet okrožja Flintshire)

| — | Confederation of British Industry North West (Zveza britanske industrije za severozahod) |
| --- | --- |

—

Confederation of British Industry North West (Zveza britanske industrije za severozahod)

| — | Brian Simpson, član parlamenta |
| --- | --- |

—

Brian Simpson, član parlamenta

| — | Cyngor Sir Ddinbych/Denbighshire County Council (Svet okrožja Denbighshire) |
| --- | --- |

—

Cyngor Sir Ddinbych/Denbighshire County Council (Svet okrožja Denbighshire)

---

3.9.2008

| 3.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 236/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 236/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---