# Euroopa Liidu L 202/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 202 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide31. juuli 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 202

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide31. juuli 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 744/2008, 24. juuli 2008, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 745/2008, 30. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 746/2008, 17. juuni 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) VII lisa (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 747/2008, 30. juuli 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 716/2007 välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta seoses NACE Rev. 2 klassifikaatori tunnuste määratluste ja rakendamisega (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 748/2008, 30. juuli 2008, CN-koodi 02062991 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa imporditariifikvoodi avamise ja haldamise kohta (uuestisõnastamine) | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 749/2008, 30. juuli 2008, millega muudetakse mitut veise- ja vasikalihasektori imporditariifikvoote käsitlevat määrust | 37 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 750/2008, 30. juuli 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 414/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavatele juustudele antava eraladustusabi osas ladustamisperioodil 2008/2009 | 44 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 751/2008, 30. juuli 2008, millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük Norra vetes lõuna pool 62° N | 46 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/82/EÜ, 30. juuli 2008, millega muudetakse direktiivi 2008/38/EÜ kroonilise neerupuudulikkuse korral neerufunktsiooni toetamiseks kasutatavate loomasöötade osas (
  1
  ) | 48 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 744/2008, 24. juuli 2008, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 745/2008, 30. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 746/2008, 17. juuni 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) VII lisa (
  1
  )

1

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 747/2008, 30. juuli 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 716/2007 välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta seoses NACE Rev. 2 klassifikaatori tunnuste määratluste ja rakendamisega (
  1
  )

1

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 748/2008, 30. juuli 2008, CN-koodi 02062991 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa imporditariifikvoodi avamise ja haldamise kohta (uuestisõnastamine)

28

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 749/2008, 30. juuli 2008, millega muudetakse mitut veise- ja vasikalihasektori imporditariifikvoote käsitlevat määrust

37

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 750/2008, 30. juuli 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 414/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavatele juustudele antava eraladustusabi osas ladustamisperioodil 2008/2009

44

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 751/2008, 30. juuli 2008, millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük Norra vetes lõuna pool 62° N

46

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2008/82/EÜ, 30. juuli 2008, millega muudetakse direktiivi 2008/38/EÜ kroonilise neerupuudulikkuse korral neerufunktsiooni toetamiseks kasutatavate loomasöötade osas (
  1
  )

1

48

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/625/EÜ |
| | * | EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2007, 25. juuni 2007, millega muudetakse töödeldud põllumajandussaaduste kaubandussoodustusi, mida kohaldatakse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsustega nr 1/95 (tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta) ja nr 1/97 (teatavate töödeldud põllumajandussaaduste suhtes kohaldatava korra kohta) ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1/97 | 50 |
| | | Komisjon |
| | | 2008/626/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. aprill 2008, riigiabi C 40/06 (ex NN 96/05) kohta Ühendkuningriigi rakendatud laenuabikavad
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1612 all)

   (
  1
  ) | 62 |
| | | 2008/627/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 29. juuli 2008, mis käsitleb teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste auditeerimistegevuse üleminekuaega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3942 all)

   (
  1
  ) | 70 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/625/EÜ

*

EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2007, 25. juuni 2007, millega muudetakse töödeldud põllumajandussaaduste kaubandussoodustusi, mida kohaldatakse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsustega nr 1/95 (tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta) ja nr 1/97 (teatavate töödeldud põllumajandussaaduste suhtes kohaldatava korra kohta) ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1/97

50

Komisjon

2008/626/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. aprill 2008, riigiabi C 40/06 (ex NN 96/05) kohta Ühendkuningriigi rakendatud laenuabikavad
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1612 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1612 all)

1

62

2008/627/EÜ

*

Komisjoni otsus, 29. juuli 2008, mis käsitleb teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste auditeerimistegevuse üleminekuaega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3942 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3942 all)

1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 744/2008,

24. juuli 2008,

millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (2) kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise eeskirjad. Eelkõige sätestab nimetatud määruse IV jaotise I peatükk tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad saada Euroopa Kalandusfondist (edaspidi „kalandusfond”) rahalist toetust ühenduse kalalaevastiku kohandamise meetmete jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (2) kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise eeskirjad. Eelkõige sätestab nimetatud määruse IV jaotise I peatükk tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad saada Euroopa Kalandusfondist (edaspidi „kalandusfond”) rahalist toetust ühenduse kalalaevastiku kohandamise meetmete jaoks.

| (2) | Kalandusfondi eesmärk on toetada alates 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformist tehtud samme, et vähendada survet kalavarudele ja samas tagada sektorile säästvad sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Kalandusfondi eesmärk on toetada alates 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformist tehtud samme, et vähendada survet kalavarudele ja samas tagada sektorile säästvad sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused.

| (3) | Viimase aja majandusliku olukorra ja eelkõige kütusehindade märkimisväärse tõusu taustal on tekkinud vajadus võtta täiendavaid meetmeid eesmärgiga kiiresti kohandada ühenduse kalalaevastik praeguse olukorraga, arvestades vajadust tagada sektorile säästvad sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused. Sellised meetmed toetavad asutamislepingu artiklis 33 sätestatud üldeesmärkide saavutamist ning ka nende ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist, mis on sätestatud 20. detsembri 2002. aasta nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta. (3) Sellega seoses peaksid meetmed parandama nii praegust rasket majanduslikku ja sotsiaalset olukorda kui aitama kaasa järjepidevale liigse püügivõimsuse vähendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Viimase aja majandusliku olukorra ja eelkõige kütusehindade märkimisväärse tõusu taustal on tekkinud vajadus võtta täiendavaid meetmeid eesmärgiga kiiresti kohandada ühenduse kalalaevastik praeguse olukorraga, arvestades vajadust tagada sektorile säästvad sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused. Sellised meetmed toetavad asutamislepingu artiklis 33 sätestatud üldeesmärkide saavutamist ning ka nende ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist, mis on sätestatud 20. detsembri 2002. aasta nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta. (3) Sellega seoses peaksid meetmed parandama nii praegust rasket majanduslikku ja sotsiaalset olukorda kui aitama kaasa järjepidevale liigse püügivõimsuse vähendamisele.

| (4) | On oluline tagada, et meetmed on võrdselt kättesaadavad kõikidele liikmesriikidele ning vältida liikmesriikide või laevastike vahelise konkurentsi moonutamist. Seetõttu on vaja sellega tegeleda ja seda koordineerida ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(4)

On oluline tagada, et meetmed on võrdselt kättesaadavad kõikidele liikmesriikidele ning vältida liikmesriikide või laevastike vahelise konkurentsi moonutamist. Seetõttu on vaja sellega tegeleda ja seda koordineerida ühenduse tasandil.

| (5) | Sellest tulenevalt on vaja ühenduse algatust, mis täiendab määruse (EÜ) nr 1198/2006 teatavaid sätteid ning võimaldab ajutisi erandeid määruste (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 1198/2006 teatavatest sätetest. Nimetatud algatus peab sisaldama üldise iseloomuga erimeetmeid ja laevastiku kohandamise kavade rakendamist liikmesriikides, mis tõhusalt arvestaks praeguste majandusraskustega, samas tagades kalandussektori pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt on vaja ühenduse algatust, mis täiendab määruse (EÜ) nr 1198/2006 teatavaid sätteid ning võimaldab ajutisi erandeid määruste (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 1198/2006 teatavatest sätetest. Nimetatud algatus peab sisaldama üldise iseloomuga erimeetmeid ja laevastiku kohandamise kavade rakendamist liikmesriikides, mis tõhusalt arvestaks praeguste majandusraskustega, samas tagades kalandussektori pikaajalise elujõulisuse.

| (6) | Arvestades meetmete erakorralisust ja majandusraskusi, millele meetmed suunatud on, peab meetme kestus olema lühim võimalik ajavahemik, mis on piisav soovitud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades meetmete erakorralisust ja majandusraskusi, millele meetmed suunatud on, peab meetme kestus olema lühim võimalik ajavahemik, mis on piisav soovitud eesmärkide saavutamiseks.

| (7) | Kõnealuseid meetmeid peaksid rakendama liikmesriigid kalandusfondi rakenduskavade osana ja meetmeid tuleks rahastada liikmesriikidele selle raames ette nähtud vahenditest. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuseid meetmeid peaksid rakendama liikmesriigid kalandusfondi rakenduskavade osana ja meetmeid tuleks rahastada liikmesriikidele selle raames ette nähtud vahenditest.

| (8) | Lisaks peaks liikmesriikidel olema õigus täiendada tegevusi, mis saavad abi nimetatud vahenditest, rahastades teatavaid meetmeid üksnes riiklikest toetustest ilma rahastamiseta ühenduse vahenditest. Arvestades vajadust tegeleda kiirelt tõsise olukorraga kalandussektoris, ei tohiks meetmete suhtes, mille eesmärk on saavutada struktuurne tõhustamine ja sektori pikaajaline majanduslik elujõulisus, kohaldada asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. Et piirata võimalikke konkurentsimoonutusi ja mõjusid siseturule, kohaldatakse nimetatud meetmete suhtes teatavaid piiranguid. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks peaks liikmesriikidel olema õigus täiendada tegevusi, mis saavad abi nimetatud vahenditest, rahastades teatavaid meetmeid üksnes riiklikest toetustest ilma rahastamiseta ühenduse vahenditest. Arvestades vajadust tegeleda kiirelt tõsise olukorraga kalandussektoris, ei tohiks meetmete suhtes, mille eesmärk on saavutada struktuurne tõhustamine ja sektori pikaajaline majanduslik elujõulisus, kohaldada asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. Et piirata võimalikke konkurentsimoonutusi ja mõjusid siseturule, kohaldatakse nimetatud meetmete suhtes teatavaid piiranguid.

| (9) | Käesolev määrus peaks nägema ette ühenduse toetuse meetmetele kalapüügi alaliseks lõpetamiseks ja ajutiseks peatamiseks, laevadesse tehtavateks investeeringuteks, et vähendada kalalaevade sõltuvust kütusest, sotsiaalmajanduslikeks hüvitisteks ning samuti teatavat kollektiivset laadi tegevusteks. Meetmete tõhususe tagamiseks, samuti selleks, et liikmesriigid saaksid kasutada olemasolevaid rahalisi vahendeid võimalikult suurel määral, tuleks vähendada erasektori finantsosaluse määra meetmete rahastamisel. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus peaks nägema ette ühenduse toetuse meetmetele kalapüügi alaliseks lõpetamiseks ja ajutiseks peatamiseks, laevadesse tehtavateks investeeringuteks, et vähendada kalalaevade sõltuvust kütusest, sotsiaalmajanduslikeks hüvitisteks ning samuti teatavat kollektiivset laadi tegevusteks. Meetmete tõhususe tagamiseks, samuti selleks, et liikmesriigid saaksid kasutada olemasolevaid rahalisi vahendeid võimalikult suurel määral, tuleks vähendada erasektori finantsosaluse määra meetmete rahastamisel.

| (10) | Et toetada ümberkorraldamist, tuleks lubada kalapüügitegevuste ajutist peatamist. Kalapüügitegevuste ajutist peatamist tuleks eelkõige ära kasutada majandusliku tasuvuse suurendamiseks, toetades kalavarude taastamist või edendades soodsamaid turutingimusi. Selleks julgustatakse liikmesriike siduma kalapüügitegevuse ajutise peatamise ajavahemik bioloogilise dünaamika, hooajalisuse ja turudünaamikaga seotud kaalutlustega. Majanduskriisi tingimustes on vaja samuti hõlbustada hüvitise andmist kaluritele, kes on ajutiselt peatanud oma tegevuse enne käesoleva määruse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(10)

Et toetada ümberkorraldamist, tuleks lubada kalapüügitegevuste ajutist peatamist. Kalapüügitegevuste ajutist peatamist tuleks eelkõige ära kasutada majandusliku tasuvuse suurendamiseks, toetades kalavarude taastamist või edendades soodsamaid turutingimusi. Selleks julgustatakse liikmesriike siduma kalapüügitegevuse ajutise peatamise ajavahemik bioloogilise dünaamika, hooajalisuse ja turudünaamikaga seotud kaalutlustega. Majanduskriisi tingimustes on vaja samuti hõlbustada hüvitise andmist kaluritele, kes on ajutiselt peatanud oma tegevuse enne käesoleva määruse vastuvõtmist.

| (11) | Pidades silmas kalandussektori aitamist vähem kütust tarbivate püügitehnikatega kohandumisel, on asjakohane hõlbustada kalalaevade pardal olevate seadmete ümbervahetamist, mis võimaldaks kasutada uusi, vähem energiat tarbivaid püügitehnikaid. Sellega seoses oleks vaja täiendavaid võimalusi kalalaevadesse tehtavate investeeringute toetamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas kalandussektori aitamist vähem kütust tarbivate püügitehnikatega kohandumisel, on asjakohane hõlbustada kalalaevade pardal olevate seadmete ümbervahetamist, mis võimaldaks kasutada uusi, vähem energiat tarbivaid püügitehnikaid. Sellega seoses oleks vaja täiendavaid võimalusi kalalaevadesse tehtavate investeeringute toetamiseks.

| (12) | Ühendus peaks toetama ka ühistegevusi, mille eesmärk on abistada laevaomanikke laeva energiaauditiga seotud eksperdiarvamuse hankimisel ning eksperdiabi saamisel seoses ümberkorraldus- ja moderniseerimiskavade koostamise ja laevastiku kohandamise kavadega. Lisaks tuleks tagada rahastamine katseprojektidele, mille eesmärk on vähendada laevade, mootorite, seadmete või püügivahendite energiatarbimist. |
| --- | --- |

(12)

Ühendus peaks toetama ka ühistegevusi, mille eesmärk on abistada laevaomanikke laeva energiaauditiga seotud eksperdiarvamuse hankimisel ning eksperdiabi saamisel seoses ümberkorraldus- ja moderniseerimiskavade koostamise ja laevastiku kohandamise kavadega. Lisaks tuleks tagada rahastamine katseprojektidele, mille eesmärk on vähendada laevade, mootorite, seadmete või püügivahendite energiatarbimist.

| (13) | Kalandussektori pikaajalist elujõulisust silmas pidades oleks vaja kehtestada uus vahend, mis võimaldaks liikmesriikidel vähendada laevastike püügivõimsust ja suurendada kulutasuvust. Vahendiks peaksid olema laevastiku kohandamise kavad ja käsitlema laevastikke, mille puhul kütusekulud moodustavad keskmiselt vähemalt 30 % kogu tootmiskuludest. Nimetatud laevastiku kohandamise kavade tulemusena peaks kõnealuste kalalaevastike brutoregistertonnides ja kilovattides väljendatud püügivõimsus vähenema vähemalt 30 %. |
| --- | --- |

(13)

Kalandussektori pikaajalist elujõulisust silmas pidades oleks vaja kehtestada uus vahend, mis võimaldaks liikmesriikidel vähendada laevastike püügivõimsust ja suurendada kulutasuvust. Vahendiks peaksid olema laevastiku kohandamise kavad ja käsitlema laevastikke, mille puhul kütusekulud moodustavad keskmiselt vähemalt 30 % kogu tootmiskuludest. Nimetatud laevastiku kohandamise kavade tulemusena peaks kõnealuste kalalaevastike brutoregistertonnides ja kilovattides väljendatud püügivõimsus vähenema vähemalt 30 %.

| (14) | Kui liikmesriigid rakendavad meetmeid laevastiku kohandamise kavade raames eesmärgiga tagada ühe või mitme laevastiku pikaajaline elujõulisus püügivõimsuse vähendamise kaudu, tuleks kohaldada soodsamaid tingimusi. |
| --- | --- |

(14)

Kui liikmesriigid rakendavad meetmeid laevastiku kohandamise kavade raames eesmärgiga tagada ühe või mitme laevastiku pikaajaline elujõulisus püügivõimsuse vähendamise kaudu, tuleks kohaldada soodsamaid tingimusi.

| (15) | On vaja toetada liikmesriike laiendamaks nende alalise lõpetamise skeeme, et kohandada nende laevastikud olemasolevate ressurssidega. Seetõttu on asjakohane võimaldada täiendavaid toetamisvõimalusi alaliseks lõpetamiseks. Ümberkorraldamise hõlbustamiseks peaksid olema lubatud täiendavad võimalused kalapüügi ajutiseks peatamiseks laevastiku kohandamise kavadega hõlmatud kaluritele ja laevaomanikele. |
| --- | --- |

(15)

On vaja toetada liikmesriike laiendamaks nende alalise lõpetamise skeeme, et kohandada nende laevastikud olemasolevate ressurssidega. Seetõttu on asjakohane võimaldada täiendavaid toetamisvõimalusi alaliseks lõpetamiseks. Ümberkorraldamise hõlbustamiseks peaksid olema lubatud täiendavad võimalused kalapüügi ajutiseks peatamiseks laevastiku kohandamise kavadega hõlmatud kaluritele ja laevaomanikele.

| (16) | Lisaks peaks liikmesriikidel, kes on vastu võtnud laevastiku kohandamise kava, olema lubatud rakendada osalise utiliseerimise meetmeid tagamaks, et ettenähtud kalandusfondi rahalised vahendid on asjaomase laevastiku püügivõimsuse ja energiatarbimise vähendamiseks kasutatud kulutasuvamalt. Osalise utiliseerimise meetmete raames peab laevaomanikel, kes oma laevastikust kõrvaldavad ühe või mitu laeva, olema võimalus jagada osa piiratud võimsust ümber uue, väiksema ja vähem energiat tarbiva laeva jaoks. Lisaks peab liikmesriikidel olema lubatud jagada teatav hulk kogu laevastiku kohandamise kava raames piiratud püügivõimsusest ümber uutele laevastikele. Sellisel juhul tuleb teha vahendid kättesaadavaks üksnes alaliselt piiratud võimsuse osa jaoks. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks peaks liikmesriikidel, kes on vastu võtnud laevastiku kohandamise kava, olema lubatud rakendada osalise utiliseerimise meetmeid tagamaks, et ettenähtud kalandusfondi rahalised vahendid on asjaomase laevastiku püügivõimsuse ja energiatarbimise vähendamiseks kasutatud kulutasuvamalt. Osalise utiliseerimise meetmete raames peab laevaomanikel, kes oma laevastikust kõrvaldavad ühe või mitu laeva, olema võimalus jagada osa piiratud võimsust ümber uue, väiksema ja vähem energiat tarbiva laeva jaoks. Lisaks peab liikmesriikidel olema lubatud jagada teatav hulk kogu laevastiku kohandamise kava raames piiratud püügivõimsusest ümber uutele laevastikele. Sellisel juhul tuleb teha vahendid kättesaadavaks üksnes alaliselt piiratud võimsuse osa jaoks.

| (17) | On asjakohane käesoleva määruse raames kohaldada määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70 ette nähtud liikmesriikide juhtimise ja kontrolliga seotud kohustusi ning nimetatud määruse artiklis 97 ette nähtud korrektsioonimehhanisme. |
| --- | --- |

(17)

On asjakohane käesoleva määruse raames kohaldada määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70 ette nähtud liikmesriikide juhtimise ja kontrolliga seotud kohustusi ning nimetatud määruse artiklis 97 ette nähtud korrektsioonimehhanisme.

| (18) | Kui püügivõimsust laevastiku kohandamise kava kohaselt vähemalt 30 % võrra ei vähendata, kui kalapüüki alaliselt ei lõpetata või ajutiselt ei peatata või osalist utiliseerimist ei teostata, peetakse seda eeskirjade eiramiseks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 97 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Kui püügivõimsust laevastiku kohandamise kava kohaselt vähemalt 30 % võrra ei vähendata, kui kalapüüki alaliselt ei lõpetata või ajutiselt ei peatata või osalist utiliseerimist ei teostata, peetakse seda eeskirjade eiramiseks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 97 tähenduses.

| (19) | Võttes arvesse olukorra kiireloomulisust ja vajadust viivitamatuks tegutsemiseks kõikides liikmesriikides, on asjakohane suurendada ühenduse kaasrahastamise määra kalandusfondi raames käesoleva algatuse raames vastu võetud meetmetele 95 protsendini. Samal põhjusel on oluline, et nimetatud vahendid tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks tavalisest lühema tähtaja jooksul ning et kulud on abikõlblikud käesoleva määruse jõustumise kuupäevast alates. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse olukorra kiireloomulisust ja vajadust viivitamatuks tegutsemiseks kõikides liikmesriikides, on asjakohane suurendada ühenduse kaasrahastamise määra kalandusfondi raames käesoleva algatuse raames vastu võetud meetmetele 95 protsendini. Samal põhjusel on oluline, et nimetatud vahendid tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks tavalisest lühema tähtaja jooksul ning et kulud on abikõlblikud käesoleva määruse jõustumise kuupäevast alates.

| (20) | Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3, |
| --- | --- |

(20)

Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva määrusega sätestatakse ühenduse erimeetmed eesmärgiga pakkuda kalandusfondi raames erakorralist ja ajutist toetust kalandussektori töötajatele ja ettevõtetele, keda mõjutab 2008. aastal toimunud naftahinna tõusust põhjustatud majanduskriis. Nimetatud erimeetmete vormiks on erikord Euroopa Kalandusfondi (edaspidi „kalandusfond”) raames.

2.   Erimeetmed sisaldavad järgmist:

| a) | üldmeetmed määruse (EÜ) nr 1198/2006 teatavate sätete täiendamiseks ja nendest erandi tegemiseks; |
| --- | --- |

a)

üldmeetmed määruse (EÜ) nr 1198/2006 teatavate sätete täiendamiseks ja nendest erandi tegemiseks;

| b) | erimeetmed määruste (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 1198/2006 teatavate sätete täiendamiseks ja nendest erandi tegemiseks seoses nende sätete sõltumisega artiklis 12 osutatud laevastiku kohandamise kava rakendamisest. |
| --- | --- |

b)

erimeetmed määruste (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 1198/2006 teatavate sätete täiendamiseks ja nendest erandi tegemiseks seoses nende sätete sõltumisega artiklis 12 osutatud laevastiku kohandamise kava rakendamisest.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Määrust kohaldatakse ainult riigiabi suhtes, mille kohta on asjaomased kohalikud ametiasutused teinud haldusotsuse enne 31. detsembrit 2010.

Artikkel 3

Finantsraamistik

1.   Määrusega ette nähtud meetmetele võib kalandusfondist anda rahalist abi ajavahemikuks 2007–2013 määratud kulukohustuste assigneeringute piires.

2.   Käesoleva erimeetme kohaselt antav riigiabi ei tohi kumuleeruda muu samal eesmärgil antava riigiabiga, eelkõige Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, muude ühenduse rahastamisvahendite ega riiklike vahendite raames antava abiga.

Artikkel 4

Riigiabi eeskirjade kohaldatavus

1.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 siiski abi suhtes, mida liikmesriigid annavad kooskõlas käesoleva määrusega asutamislepingu artikli 36 tähenduses.

2.   Liikmesriikide antava abi suhtes, mida ei rahastata ühenduse rahastamisvahenditest ja mis ületab komisjoni 22. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 736/2008 (milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) (4) artikli 1 lõikes 3 sätestatud piirmäärasid, kohaldatakse asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89.

3.   Kui liikmesriigid annavad abi, mida ei rahastata ühenduse rahastamisvahenditest ja mis ei ületa määruse (EÜ) nr 736/2008 artikli 1 lõikes 3 sätestatud piirmäärasid, edastavad nad komisjonile kokkuvõtte abi kohta enne selle andmist. Lisaks peavad liikmesriigid esitama igal aastal hiljemalt 1. juuliks aruande käesoleva lõike alusel antud abi kohta.

II   PEATÜKK

ÜLDMEETMED

Artikkel 5

Üldmeetmed

Artiklis 1 osutatud isikutele ja ettevõtetele võib riigiabi anda 31. detsembrini 2010 vastavalt käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadele.

Artikkel 6

Kalapüügi ajutine peatamine

1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 24 ette nähtud meetmetele võib kalandusfond ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 31. detsembrini 2009 osaleda kaluritele ja kalalaevade omanikele suunatud kalapüügi ajutise peatamise abimeetmete rahastamises maksimaalselt kolme kuu jooksul, eeldusel et

| a) | kalapüügi ajutine peatamine algas enne 31. detsembrit 2008 ja |
| --- | --- |

a)

kalapüügi ajutine peatamine algas enne 31. detsembrit 2008 ja

| b) | abi saava ettevõtte suhtes kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2009 järgmisi ümberkorraldamismeetmeid: laevastiku kohandamise kava, püügikoormuse kohandamise kava, riiklik utiliseerimiskava, kalapüügikava, muud ümberkorraldamis-/moderniseerimismeetmed. |
| --- | --- |

b)

abi saava ettevõtte suhtes kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2009 järgmisi ümberkorraldamismeetmeid: laevastiku kohandamise kava, püügikoormuse kohandamise kava, riiklik utiliseerimiskava, kalapüügikava, muud ümberkorraldamis-/moderniseerimismeetmed.

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklites 9 ja 10 ette nähtud majandamiskava on kaetud käesoleva lõikega ulatuses, mis puudutab püügikoormuse kohandamise kava määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 21 tähenduses.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmetega võib katta järgmisi kulusid:

| a) | osa laevaomaniku poolt laeva sadamasoleku ajal kantavatest püsikuludest, nagu näiteks sadamatasud, kindlustuskulud, hooldekulud, laenudega kaasnevad finantseerimiskulud; |
| --- | --- |

a)

osa laevaomaniku poolt laeva sadamasoleku ajal kantavatest püsikuludest, nagu näiteks sadamatasud, kindlustuskulud, hooldekulud, laenudega kaasnevad finantseerimiskulud;

| b) | osa kalurite põhipalgast. |
| --- | --- |

b)

osa kalurite põhipalgast.

3.   Lõikes 1 ette nähtud meetmete korral ei tohi riigiabi kogusumma liikmesriigi kohta ületada suuremat järgmisest kahest summast: kuus miljonit eurot või 8 % asjaomase liikmesriigi kalandussektorile ette nähtud kalandusfondi rahalisest abist.

Artikkel 7

Kalalaevadesse tehtavad investeeringud ja selektiivsus

Kui abi antakse seadmete rahastamiseks, et märkimisväärselt parandada energiatõhusust kalalaevadel, sealhulgas väikesemahulistel rannapüügiks kasutatavatel laevadel, ning et vähendada heidet ja võidelda kliimamuutuste vastu, võib minimaalne erasektori finantsosalus toimingu rahastamises olla 40 % erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisa punktist a.

Artikkel 8

Sotsiaalmajanduslikud hüvitised

Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikliga 27 sätestatud meetmetele võib kalandusfond osaleda varajase töölt lahkumise meetmete rahastamises, sealhulgas kalandussektori töötajate ennetähtaegne pensionile jäämine, välja arvatud vesiviljelussektori ning kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemise sektori töötajad.

Artikkel 9

Ühistegevused

1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 37 sätestatud ühistegevustele võib kalandusfond osaleda selliste meetmete rahastamises, millega toetatakse:

| a) | laevarühmade energiaauditite teostamist; |
| --- | --- |

a)

laevarühmade energiaauditite teostamist;

| b) | eksperdiarvamuste hankimist ümberkorraldamis- või moderniseerimiskavade koostamiseks, sealhulgas artiklis 12 osutatud laevastiku kohandamise kavade koostamiseks. |
| --- | --- |

b)

eksperdiarvamuste hankimist ümberkorraldamis- või moderniseerimiskavade koostamiseks, sealhulgas artiklis 12 osutatud laevastiku kohandamise kavade koostamiseks.

2.   Kui abi antakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmete rahastamiseks, võib maksimaalne riigi finantsosalus toimingu rahastamises olla 100 % erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisa punktist a.

3.   Kalandusfond võib nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (5) artikli 10 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustel osaleda selliste tootjaorganisatsioonide hüvitiste rahastamises, kellel ei ole enam õigust saada abi selle määruse artikli 10 lõike 1 teise ja kolmanda lõigu alusel, et hüvitada kulud, mis tulenevad organisatsioonidele nimetatud määruse artikliga 9 määratud kohustuste täitmisest.

Artikkel 10

Katseprojektid

Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 41 lõikega 2 sätestatud meetmetele võib kalandusfond osaleda katseprojektide rahastamises, mis on seotud laevade, mootorite, seadmete või püügivahendite energiatarbimise ja heite vähendamisele ning kliimamuutuste vastu võitlemisele suunatud tehniliste uuendustega.

III   PEATÜKK

ERIMEETMED, MIDA KOHALDATAKSE AINULT LAEVASTIKU KOHANDAMISE KAVAGA HÕLMATUD LAEVASTIKE SUHTES

Artikkel 11

Meetmed, mida kohaldatakse ainult laevastiku kohandamise kavaga hõlmatud laevastike suhtes

Artiklis 1 osutatud isikutele ja ettevõtetele võib vastavalt käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadele anda riigiabi kuni 31. detsembrini 2010 eeldusel, et nad kuuluvad artiklis 12 nimetatud laevastiku või laevastiku osade kohandamise kava kohaldamisalasse.

Artikkel 12

Laevastiku kohandamise kavad

1.   Liikmesriik võib majanduskriisi tõttu kannatava kalalaevastiku või laevastiku osade ümberkorraldamiseks vastu võtta ja rakendada laevastiku kohandamise kava.

2.   Laevastiku kohandamise kava võib sisaldada määruse (EÜ) nr 1198/2006 IV jaotise I peatükis ja käesolevas määruses sätestatud meetmeid.

3.   Laevastiku või laevastiku osade kohandamise kava võib kohaldada ainult laevastiku suhtes, mille energiakulud moodustavad keskmiselt vähemalt 30 % asjaomase laevastiku 2008. aasta 1. juulile eelnenud 12 kuu tegevustulemuste aruande alusel arvutatud tootmiskuludest.

4.   Laevastiku kohandamise kava peab vastama järgmistele nõuetele:

| a) | tulemuseks peab olema kavaga hõlmatud laevastiku või laevastiku osa püügivõimsuse püsiv vähendamine vähemalt 30 % hiljemalt 31. detsembriks 2012. Komisjoni heakskiidul võib seda määra vähendada 20 protsendini, kui laevastiku kohandamise kava kohaldatakse liikmesriigis, kelle laevastik koosneb vähem kui sajast aktiivselt tegutsevast laevast või alla 12 000-brutoregistertonnistest laevadest või kui laevastiku kohandamise kava puudutab ainult alla 12 meetri pikkusi laevu ning 30 % vähendamine ohustaks ebaproportsionaalselt kõnealusest laevastikust sõltuvate kalandusega seotud tegevuste elujõulisust; |
| --- | --- |

a)

tulemuseks peab olema kavaga hõlmatud laevastiku või laevastiku osa püügivõimsuse püsiv vähendamine vähemalt 30 % hiljemalt 31. detsembriks 2012. Komisjoni heakskiidul võib seda määra vähendada 20 protsendini, kui laevastiku kohandamise kava kohaldatakse liikmesriigis, kelle laevastik koosneb vähem kui sajast aktiivselt tegutsevast laevast või alla 12 000-brutoregistertonnistest laevadest või kui laevastiku kohandamise kava puudutab ainult alla 12 meetri pikkusi laevu ning 30 % vähendamine ohustaks ebaproportsionaalselt kõnealusest laevastikust sõltuvate kalandusega seotud tegevuste elujõulisust;

| b) | see peab sisaldama kavaga hõlmatud laevade nimekirja, kus on märgitud laeva nimi ja ühenduse kalalaevastiku registri number. |
| --- | --- |

b)

see peab sisaldama kavaga hõlmatud laevade nimekirja, kus on märgitud laeva nimi ja ühenduse kalalaevastiku registri number.

5.   Iga kalalaeva suhtes võib kohaldada ainult ühte laevastiku kohandamise kava. Kalalaeva laevastiku kohandamise kavasse kaasamise tingimused on järgmised:

| a) | laev peab olema tegelenud kalapüügiga merel vähemalt 120 päeva laevastiku kohandamise kava vastuvõtmise kuupäevale eelnenud kahe aasta jooksul ja |
| --- | --- |

a)

laev peab olema tegelenud kalapüügiga merel vähemalt 120 päeva laevastiku kohandamise kava vastuvõtmise kuupäevale eelnenud kahe aasta jooksul ja

| b) | laev peab olema 31. juulil 2008 kasutuskõlblik. |
| --- | --- |

b)

laev peab olema 31. juulil 2008 kasutuskõlblik.

6.   Hiljemalt 30. juuniks 2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile vastuvõetud laevastiku kohandamise kavad.

7.   Kui liikmesriik taotleb laevastiku kohandamise kavade kasutamiseks oma rakenduskava läbivaatamist, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklit 18.

Artikkel 13

Laevastiku kohandamise kavade järgimine ja kontrollimine

1.   Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 67 nimetatud aruanne peab sisaldama laevastiku kohandamise kavade rakendamise tulemusi.

2.   Komisjon võib kontrollida laevastiku kohandamise kava rakendamist. Selle ülesande täitmisel võivad komisjoni aidata väliseksperdid, kelle tegevust rahastab kalandusfond vastavalt määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 46 lõikele 1.

Artikkel 14

Kalapüügi alaline lõpetamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 23 kohaldamiseks loetakse laevastiku kohandamise kava kõnealuses artiklis nimetatud püügikoormuse kohandamise kavaga samalaadseks.

2.   Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 23 lõiget 2 ei kohaldata laevastiku kohandamise kavaga seoses vastu võetud alalise lõpetamise meetmete suhtes.

3.   Laevastiku kohandamise kava alusel kalapüügi alalise lõpetamise nimekirja kantud laevad peavad püügitegevuse alaliselt lõpetama kuue kuu jooksul pärast laevastiku kohandamise kava vastuvõtmist.

Artikkel 15

Kalapüügi ajutine peatamine

1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 24 ja käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud meetmetele võib kalandusfond osaleda laevastiku kohandamise kavaga hõlmatud kalurite ja kalalaevade omanike kalapüügi ajutise peatamise abimeetmete rahastamises, tingimusel et ajutine peatamine toimub ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 ning selle maksimaalne kestus on järgmine:

| a) | kolm kuud enne laeva lõplikku kasutuselt kõrvaldamist või mootori väljavahetamise jooksul võib anda kolm kuud lisaaega, kui mootori väljavahetamist ei ole veel lõpetatud; |
| --- | --- |

a)

kolm kuud enne laeva lõplikku kasutuselt kõrvaldamist või mootori väljavahetamise jooksul võib anda kolm kuud lisaaega, kui mootori väljavahetamist ei ole veel lõpetatud;

| b) | kuus nädalat teiste laevastiku kohandamise kavaga hõlmatud laevade korral, mille suhtes kohaldatakse mõnda muud meedet, millele viidatakse artikli 12 lõikes 2. |
| --- | --- |

b)

kuus nädalat teiste laevastiku kohandamise kavaga hõlmatud laevade korral, mille suhtes kohaldatakse mõnda muud meedet, millele viidatakse artikli 12 lõikes 2.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmetega võib katta järgmisi kulusid:

| a) | laevaomaniku poolt laeva sadamasoleku ajal kantavad püsikulud, nagu näiteks sadamatasud, kindlustuskulud, hooldekulud, laenudega kaasnevad finantseerimiskulud; |
| --- | --- |

a)

laevaomaniku poolt laeva sadamasoleku ajal kantavad püsikulud, nagu näiteks sadamatasud, kindlustuskulud, hooldekulud, laenudega kaasnevad finantseerimiskulud;

| b) | osa kalurite põhipalgast. |
| --- | --- |

b)

osa kalurite põhipalgast.

3.   Lõikes 1 ette nähtud meetmete korral ei tohi riigiabi kogusumma liikmesriigi kohta ületada suuremat järgmisest kahest summast: kuus miljonit eurot või 8 % asjaomase liikmesriigi kalandussektorile ette nähtud kalandusfondi rahalisest abist.

Artikkel 16

Kalalaevadesse tehtavad investeeringud ja selektiivsus

1.   Kui abi antakse seadmete, püügivahendite või mootori väljavahetamise rahastamiseks, et märkimisväärselt parandada energiatõhusust kalalaevadel, sealhulgas väikesemahulistel rannapüügiks kasutatavatel laevadel, ning et vähendada heidet ja võidelda kliimamuutuste vastu, võib minimaalne erasektori finantsosalus toimingu rahastamises olla kokku 40 % rahastamiskõlblikest kuludest toimingu kohta erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisa punktist a.

2.   Liikmesriigid peavad minimaalse erasektori finantsosaluse, millele osutatakse lõikes 1, määrama kindlaks järgmiste objektiivsete kriteeriumide alusel: laeva vanus, energiatõhususe paranemine või laevastiku kohandamise kavas ette nähtud püügimahu vähendamine.

3.   Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõikes 1 osutatud vanusepiiri ei kohaldata laevade suhtes, millele käesoleva artikli kohaselt antakse abi seadmete või püügivahendite väljavahetamiseks.

4.   Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõike 3 punktist c võib kalandusfond anda toetust ühe mootori väljavahetamiseks laevastiku kohandamise kavaga hõlmatud laeva kohta, mille kogupikkus on üle 24 meetri, eeldusel et uus mootor on vähemalt 20 % väiksema võimsusega kui vana ja see suurendab energiatõhusust.

5.   Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõikest 7 lubatakse laevastiku kohandamise kavaga hõlmatud laevadel ühte täiendavat püügivahendite väljavahetamist, kui uued püügivahendid parandavad märkimisväärselt energiatõhusust. Kõnealuse lõike punktides a ja b sätestatud tingimusi ei kohaldata.

IV   PEATÜKK

LAEVASTIKU KOHANDAMISE KAVA ALUSEL VÕETAVAD OSALISE UTILISEERIMISE MEETMED

Artikkel 17

Osaline utiliseerimine

Vastavalt käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadele võib kuni 31. detsembrini 2010 anda riigiabi laevaomanikele, kes kõrvaldavad alaliselt kasutuselt ühe või mitu laevastiku kohandamise kavaga hõlmatud laeva, et ehitada uus, väiksema püügivõimsuse ja väiksema energiatarbimisega laev (edaspidi „osaline utiliseerimine”), eeldusel et laevastiku kohandamise kava vastab järgmisele kahele tingimusele:

| a) | see hõlmab laevu, mis kasutavad samu püügivahendeid, ning |
| --- | --- |

a)

see hõlmab laevu, mis kasutavad samu püügivahendeid, ning

| b) | see hõlmab laevu, mille püügivõimsus on vähemalt 70 % liikmesriigis kõnealuseid püügivahendeid kasutavate laevade püügivõimsusest. |
| --- | --- |

b)

see hõlmab laevu, mille püügivõimsus on vähemalt 70 % liikmesriigis kõnealuseid püügivahendeid kasutavate laevade püügivõimsusest.

Artikkel 18

Riigiabi kalapüügi alaliseks lõpetamiseks ning osalise utiliseerimise korral

1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklile 23 on osalises utiliseerimises osalevail laevaomanikel õigus saada riigiabi kalapüügi alaliseks lõpetamiseks piiratud püügivõimsuse ja uuele laevale ümber jaotatud püügivõimsuse katmiseks.

2.   Uue laeva püügivõimsus ei tohi olla suurem kui 40 % laeva omanike piiratud püügivõimsusest.

3.   Vajaduse korral peab liikmesriik kalalaevatunnistust vastavalt kohandama.

Artikkel 19

Kalapüügivõimsuse piiramine ja ümberjaotamine

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõigetest 3 ja 4 on liikmesriigil õigus käesoleva määruse artiklis 17 osutatud uutele laevadele ümber jaotada kuni 25 % laevastiku kohandamise kava alusel alaliselt piiratud püügivõimsusest.

2.   Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 12 nimetatud sihttaset vähendatakse alaliselt piiratud püügivõimsuse ja ümberjaotatud püügivõimsuse vahe võrra.

3.   Liikmesriigid ei pea vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ümber jaotatud püügivõimsust arvestama laevastiku koosseisu arvamiste ja koosseisust väljaarvamiste tasakaalustamisel määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 13 alusel.

4.   Laevastiku kohandamise kavades, mille puhul osalist utiliseerimist kohaldatakse rohkem kui 33 % laevastiku algse püügivõimsuse suhtes, peab laevastiku kohandamise kava alusel toimuv kogu püügivõimsuse vähendamine olema vähemalt 66 %.

V   PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

Artikkel 20

Finantssätted

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklist 53 kehtestatakse käesoleva meetmega seotud toimingute rahastamise korral kalandusfondi panuse ülemmääraks 95 % riiklike kulutuste kogusummast ning seda ei võeta arvesse käesoleva määruse artikli 53 lõikes 3 nimetatud ülemmäärade kehtestamisel.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 55 lõikest 1 ja lõike 3 teisest lõigust on käesolevate erimeetmete alusel rahastatavate meetmetega seotud kulud abikõlblikud alates 31. juulist 2008.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 81 lõikest 1 teeb komisjon liikmesriigi taotluse korral rakenduskava rahastamisse teise eelmakse, mille suurus on 7 % kalandusfondi panusest rakenduskava rahastamisel ajavahemikus 2007–2013. 2007. aastal vastu võetud rakenduskava käsitlev taotlus tuleb komisjonile esitada hiljemalt 31. oktoobriks 2008. 2008. aastal vastu võetud rakenduskava käsitlev taotlus tuleb komisjonile esitada hiljemalt 30. juuniks 2009. Eelmakse võib vastavalt kalandusfondi eelarvele jaotada kahele rahandusaastale.

4.   Kui vastavalt määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 81 lõikele 2 tehakse teine eelmakse, siis erandina nimetatud artikli lõikest 2 maksab liikmesriigi poolt määratud organ eelmakse kogusumma komisjonile tagasi, kui rakenduskava raames pole esitatud maksetaotlusi kahekümne nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil komisjon tegi teise eelmakse esimese osamakse.

VI   PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDE JA KOMISJONI KOHUSTUSED

Artikkel 21

Järelmeetmed ja finantskorrektsioon

1.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas käesoleva määruse II, III ja IV peatükiga antud abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70 esitatud tingimuste täitmist.

2.   Komisjon teeb finantskorrektsioonid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikliga 97, kui liikmesriigid ei täida käesoleva määrusega sätestatud tingimusi, mis näevad eelkõige ette järgmist:

| a) | abi saavate isikute või ettevõtete suhtes kohaldatakse artikli 6 lõike 1 punktis b sätestatud ümberkorraldamismeetmeid; |
| --- | --- |

a)

abi saavate isikute või ettevõtete suhtes kohaldatakse artikli 6 lõike 1 punktis b sätestatud ümberkorraldamismeetmeid;

| b) | laevastiku kohandamise kavas nõutav püügivõimsuse vähendamine ning kalapüügi alaline lõpetamine või ajutine peatamine vastavalt artiklitele 12, 14 ja 15; |
| --- | --- |

b)

laevastiku kohandamise kavas nõutav püügivõimsuse vähendamine ning kalapüügi alaline lõpetamine või ajutine peatamine vastavalt artiklitele 12, 14 ja 15;

| c) | vastavalt artiklitele 17, 18 ja 19 teostatava osalise utiliseerimise raames läbiviidav püügivõimsuse vähendamine. |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklitele 17, 18 ja 19 teostatava osalise utiliseerimise raames läbiviidav püügivõimsuse vähendamine.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 97 sätestatud korrektsioonide kriteeriume.

Artikkel 22

Aruanne

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määrusega ette nähtud meetmete rakendamisest hiljemalt 31. detsembriks 2009.

VII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Rakenduseeskirjad

Käesoleva määruse rakenduseeskirjad võib vastu võtta määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 101 lõikes 3 ette nähtud korras.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

B. HORTEFEUX

---

(1)  10. juuli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

2

(3)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on mundetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

3

(4)  ELT L 201, 30.7.2008, lk 16.

4

(5)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

5

---

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 745/2008,

30. juuli 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 31. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 590/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 24).

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 28,3 |
| TR | 71,9 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 42,7 |
| 0707 00 05 | TR | 106,2 |
| ZZ | 106,2 |
| 0709 90 70 | TR | 97,2 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 91,4 |
| US | 47,0 |
| UY | 58,5 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 71,4 |
| 0806 10 10 | CL | 52,1 |
| EG | 151,7 |
| IL | 145,6 |
| TR | 164,5 |
| ZZ | 128,5 |
| 0808 10 80 | AR | 101,8 |
| BR | 100,9 |
| CL | 102,7 |
| CN | 87,4 |
| NZ | 113,4 |
| US | 107,1 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 100,3 |
| 0808 20 50 | AR | 69,0 |
| CL | 78,1 |
| NZ | 97,1 |
| TR | 159,5 |
| ZA | 91,6 |
| ZZ | 99,1 |
| 0809 10 00 | TR | 203,2 |
| ZZ | 203,2 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 417,7 |
| US | 324,1 |
| ZZ | 355,3 |
| 0809 30 | TR | 147,8 |
| ZZ | 147,8 |
| 0809 40 05 | BA | 74,5 |
| IL | 117,7 |
| TR | 115,5 |
| XS | 66,2 |
| ZZ | 93,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

28,3

TR

71,9

XS

27,8

ZZ

42,7

0707 00 05

TR

106,2

ZZ

106,2

0709 90 70

TR

97,2

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

91,4

US

47,0

UY

58,5

ZA

88,6

ZZ

71,4

0806 10 10

CL

52,1

EG

151,7

IL

145,6

TR

164,5

ZZ

128,5

0808 10 80

AR

101,8

BR

100,9

CL

102,7

CN

87,4

NZ

113,4

US

107,1

ZA

88,6

ZZ

100,3

0808 20 50

AR

69,0

CL

78,1

NZ

97,1

TR

159,5

ZA

91,6

ZZ

99,1

0809 10 00

TR

203,2

ZZ

203,2

0809 20 95

CA

324,1

TR

417,7

US

324,1

ZZ

355,3

0809 30

TR

147,8

ZZ

147,8

0809 40 05

BA

74,5

IL

117,7

TR

115,5

XS

66,2

ZZ

93,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 746/2008,

17. juuni 2008,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) VII lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artiklit 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatakse eeskirjad transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimiseks veistel, lammastel ja kitsedel ning likvideerimismeetmete võtmiseks pärast transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) kinnitamist lammastel ja kitsedel. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatakse eeskirjad transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimiseks veistel, lammastel ja kitsedel ning likvideerimismeetmete võtmiseks pärast transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) kinnitamist lammastel ja kitsedel.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas on sätestatud likvideerimismeetmed, mida tuleb rakendada, kui lammaste ja kitsede transmissiivne spongioosne entsefalopaatia (TSE) on leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas on sätestatud likvideerimismeetmed, mida tuleb rakendada, kui lammaste ja kitsede transmissiivne spongioosne entsefalopaatia (TSE) on leidnud kinnitust.

| (3) | Kuigi üle kahesaja aasta on juba teada, et lammastel ja kitsedel esineb spongioosset entsefalopaatiat, ei ole leitud tõendeid nimetatud loomadel esinevate TSE-puhangute ja inimestel esinevate TSE-puhangute vahel. Sellegipoolest võttis komisjon 2000. aastal kasutusele laiaulatusliku tolleaegsetel piiratud teaduslikel andmetel põhinevate meetmete kogumi lammastel ja kitsedel esineva TSE jälgimiseks, ärahoidmiseks, kontrollimiseks ja likvideerimiseks ning selleks, et muuta lammastelt ja kitsedelt materjali võtmine nii ohutuks kui võimalik. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi üle kahesaja aasta on juba teada, et lammastel ja kitsedel esineb spongioosset entsefalopaatiat, ei ole leitud tõendeid nimetatud loomadel esinevate TSE-puhangute ja inimestel esinevate TSE-puhangute vahel. Sellegipoolest võttis komisjon 2000. aastal kasutusele laiaulatusliku tolleaegsetel piiratud teaduslikel andmetel põhinevate meetmete kogumi lammastel ja kitsedel esineva TSE jälgimiseks, ärahoidmiseks, kontrollimiseks ja likvideerimiseks ning selleks, et muuta lammastelt ja kitsedelt materjali võtmine nii ohutuks kui võimalik.

| (4) | Meetmete eesmärk on koguda võimalikult palju andmeid veiste spongioossest entsefalopaatiast (BSE) erinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta lammastel ja kitsedel ning võimalikest seostest BSEga ning ülekandumisest inimestele. Meetmete eesmärk on vähendada TSE esinemist nii palju kui võimalik. Meetmete hulka kuulub määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamine, aktiivne ekstensiivse seire kava, TSEsse nakatunud karjade suhtes rakendatavad meetmed ja vabatahtlik aretustöö lammaste populatsiooni TSE suhtes vastupidavamaks muutmiseks. Pärast nimetatud meetmete kasutuselevõtmist ja arvestades liikmesriikide aktiivsetest järelevalveprogrammidest saadud andmeid, ei ole tuvastatud epidemioloogilist seost lammastel ja kitsedel esinevate TSEde, välja arvatud BSE, ja inimestel esineva TSE vahel. |
| --- | --- |

(4)

Meetmete eesmärk on koguda võimalikult palju andmeid veiste spongioossest entsefalopaatiast (BSE) erinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta lammastel ja kitsedel ning võimalikest seostest BSEga ning ülekandumisest inimestele. Meetmete eesmärk on vähendada TSE esinemist nii palju kui võimalik. Meetmete hulka kuulub määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamine, aktiivne ekstensiivse seire kava, TSEsse nakatunud karjade suhtes rakendatavad meetmed ja vabatahtlik aretustöö lammaste populatsiooni TSE suhtes vastupidavamaks muutmiseks. Pärast nimetatud meetmete kasutuselevõtmist ja arvestades liikmesriikide aktiivsetest järelevalveprogrammidest saadud andmeid, ei ole tuvastatud epidemioloogilist seost lammastel ja kitsedel esinevate TSEde, välja arvatud BSE, ja inimestel esineva TSE vahel.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (2) artiklis 7 on sätestatud, et konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, siis võib võtta ajutised riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ette nähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisainfot riski igakülgsemaks hindamiseks. Samas sätestatakse, et võetavad meetmed peavad olema proportsionaalsed ega tohi piirata kaubandust rohkem, kui on vaja ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks, silmas pidades tehnilist ja majanduslikku teostatavust ning muid käsitletavate küsimuste puhul põhjendatuks peetavaid tegureid. Meetmed vaadatakse läbi mõistliku ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (2) artiklis 7 on sätestatud, et konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, siis võib võtta ajutised riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ette nähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisainfot riski igakülgsemaks hindamiseks. Samas sätestatakse, et võetavad meetmed peavad olema proportsionaalsed ega tohi piirata kaubandust rohkem, kui on vaja ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks, silmas pidades tehnilist ja majanduslikku teostatavust ning muid käsitletavate küsimuste puhul põhjendatuks peetavaid tegureid. Meetmed vaadatakse läbi mõistliku ajavahemiku jooksul.

| (6) | 8. märtsil 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastu arvamuse lammastel ja kitsedel esineva TSE teatavate aspektide kohta. (3) Oma arvamuses leidis amet, et „puuduvad tõendid, mis kinnitaksid epidemioloogilist või molekulaarset seost inimestel esineva klassikalise ja/või ebatüüpilise skreipi ja TSE vahel. BSE nakkuse tekitaja on ainuke kindlaks tehtud zoonoosne TSE nakkuse tekitaja. Kuid arvestades nende mitmekesisust, ei saa praegu välistada teiste TSE tekitajate ülekandumist loomalt inimesele”. Ka leidis amet, et „ühenduse õigusaktides kirjeldatud eristustestid, mida tuleb praegu kasutada skreipi ja BSE eristamiseks, on kättesaadavate andmete põhjal usaldusväärsed BSE eristamisel klassikalisest ja ebatüüpilisest skreipist. Praegu olemasolevate teaduslike andmete puhul ei saa siiski pidada ei nende spetsiifilisust ega tundlikkust täiuslikuks”. |
| --- | --- |

(6)

8. märtsil 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastu arvamuse lammastel ja kitsedel esineva TSE teatavate aspektide kohta. (3) Oma arvamuses leidis amet, et „puuduvad tõendid, mis kinnitaksid epidemioloogilist või molekulaarset seost inimestel esineva klassikalise ja/või ebatüüpilise skreipi ja TSE vahel. BSE nakkuse tekitaja on ainuke kindlaks tehtud zoonoosne TSE nakkuse tekitaja. Kuid arvestades nende mitmekesisust, ei saa praegu välistada teiste TSE tekitajate ülekandumist loomalt inimesele”. Ka leidis amet, et „ühenduse õigusaktides kirjeldatud eristustestid, mida tuleb praegu kasutada skreipi ja BSE eristamiseks, on kättesaadavate andmete põhjal usaldusväärsed BSE eristamisel klassikalisest ja ebatüüpilisest skreipist. Praegu olemasolevate teaduslike andmete puhul ei saa siiski pidada ei nende spetsiifilisust ega tundlikkust täiuslikuks”.

| (7) | Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta teatisele TSE suuniste kohta (4) ja kooskõlas 21. novembril 2006. aastal vastu võetud tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi TSE töökavaga 2006.–2007. aastaks (5) võttis komisjon 26. juunil 2007. aastal vastu määruse (EÜ) nr 727/2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) I, III, VII ja X lisa. (6) Määruse (EÜ) nr 999/2001 muudatused määrusega (EÜ) nr 727/2007 tehti sel eesmärgil, et vastavalt uusimatele teaduse saavutustele muuta meetmeid, mida võetakse lammaste ja kitsede suhtes seoses TSEga. Määrusega (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007, on tühistatud kohustus lamba- või kitsekarjas tekkinud TSE-puhangu korral praakida välja kogu kari, juhul kui on välistatud veiste spongioosne entsefalopaatia, ning on pakutud välja teatavaid alternatiivseid meetmeid. Arvestades seda, et lamba- ja kitsekasvatuses on ühenduse ulatuses erinevusi, antakse määrusega (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007, liikmesriikidele vastavalt määruses (EÜ) nr 727/2007 sätestatule võimalus kohaldada alternatiivseid meetodeid sõltuvalt vastava sektori spetsiifikast liikmesriigis. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta teatisele TSE suuniste kohta (4) ja kooskõlas 21. novembril 2006. aastal vastu võetud tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi TSE töökavaga 2006.–2007. aastaks (5) võttis komisjon 26. juunil 2007. aastal vastu määruse (EÜ) nr 727/2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) I, III, VII ja X lisa. (6) Määruse (EÜ) nr 999/2001 muudatused määrusega (EÜ) nr 727/2007 tehti sel eesmärgil, et vastavalt uusimatele teaduse saavutustele muuta meetmeid, mida võetakse lammaste ja kitsede suhtes seoses TSEga. Määrusega (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007, on tühistatud kohustus lamba- või kitsekarjas tekkinud TSE-puhangu korral praakida välja kogu kari, juhul kui on välistatud veiste spongioosne entsefalopaatia, ning on pakutud välja teatavaid alternatiivseid meetmeid. Arvestades seda, et lamba- ja kitsekasvatuses on ühenduse ulatuses erinevusi, antakse määrusega (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007, liikmesriikidele vastavalt määruses (EÜ) nr 727/2007 sätestatule võimalus kohaldada alternatiivseid meetodeid sõltuvalt vastava sektori spetsiifikast liikmesriigis.

| (8) | 17. juulil 2007 algatas Prantsusmaa Euroopa Komisjoni vastu Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus kohtuasja T-257/07, milles nõudis määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 osalist tühistamist TSEga nakatunud karja suhtes võetavate meetmete osas või kogu kõnealuse määruse tühistamist. Kohus peatas 28. septembri 2007. aasta otsusega (7) kõnealuste määrusesätete kohaldamise kuni lõpliku otsuse tegemiseni. |
| --- | --- |

(8)

17. juulil 2007 algatas Prantsusmaa Euroopa Komisjoni vastu Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus kohtuasja T-257/07, milles nõudis määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 osalist tühistamist TSEga nakatunud karja suhtes võetavate meetmete osas või kogu kõnealuse määruse tühistamist. Kohus peatas 28. septembri 2007. aasta otsusega (7) kõnealuste määrusesätete kohaldamise kuni lõpliku otsuse tegemiseni.

| (9) | 28. septembri 2007. aasta otsuses seati kahtluse alla komisjoni hinnang olemasolevatele teaduslikele andmetele võimalike ohtude kohta. Komisjon pöördus seejärel toiduohutusameti poole, et saada selgitusi kahe peamise eelduse kohta, millel põhineb määrus (EÜ) nr 727/2007. Esiteks, selliste teaduslike andmete puudumine, mis tõendaksid, et kõiki TSE tekitajaid, välja arvatud BSE tekitajad, võib pidada zoonoosseteks haigusetekitajateks. Teiseks, võimalus teha molekulaarsete ja bioloogiliste analüüsidega kindlaks erinevus BSE ja teiste lammastel ja kitsedel esinevate TSEde vahel. 24. jaanuaril 2008. aastal esitas amet teadusliku ja tehnilise selgituse (8) oma 8. märtsi 2007. aasta arvamuse teatavate seisukohtade suhtes, mida oli arvestatud määruse (EÜ) nr 727/2007 vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

(9)

28. septembri 2007. aasta otsuses seati kahtluse alla komisjoni hinnang olemasolevatele teaduslikele andmetele võimalike ohtude kohta. Komisjon pöördus seejärel toiduohutusameti poole, et saada selgitusi kahe peamise eelduse kohta, millel põhineb määrus (EÜ) nr 727/2007. Esiteks, selliste teaduslike andmete puudumine, mis tõendaksid, et kõiki TSE tekitajaid, välja arvatud BSE tekitajad, võib pidada zoonoosseteks haigusetekitajateks. Teiseks, võimalus teha molekulaarsete ja bioloogiliste analüüsidega kindlaks erinevus BSE ja teiste lammastel ja kitsedel esinevate TSEde vahel. 24. jaanuaril 2008. aastal esitas amet teadusliku ja tehnilise selgituse (8) oma 8. märtsi 2007. aasta arvamuse teatavate seisukohtade suhtes, mida oli arvestatud määruse (EÜ) nr 727/2007 vastuvõtmisel.

| (10) | TSE edasikandumise kohta teatas toiduohutusamet järgmist:






  — | lammastel ei ole kindlaks tehtud teisi TSE tekitajaid peale klassikalise ja ebatüüpilise skreipi tekitajate; |
| --- | --- | --- |

(10)

TSE edasikandumise kohta teatas toiduohutusamet järgmist:

—

lammastel ei ole kindlaks tehtud teisi TSE tekitajaid peale klassikalise ja ebatüüpilise skreipi tekitajate;

| — | kitsedel ei ole kindlaks tehtud teisi TSE tekitajaid peale BSE tekitaja ning klassikalise ja ebatüüpilise skreipi tekitajate; |
| --- | --- |

—

kitsedel ei ole kindlaks tehtud teisi TSE tekitajaid peale BSE tekitaja ning klassikalise ja ebatüüpilise skreipi tekitajate;

| — | kasutatav termin „BSE” hõlmab veiste TSEd, mille tekitajaks võib olla kolm erinevat, heterogeensete bioloogiliste omadustega TSE tekitajat; |
| --- | --- |

—

kasutatav termin „BSE” hõlmab veiste TSEd, mille tekitajaks võib olla kolm erinevat, heterogeensete bioloogiliste omadustega TSE tekitajat;

| — | terminit „klassikaline skreipi” kasutatakse lammastel ja kitsedel esineva TSE kohta, mida põhjustavad heterogeensete bioloogiliste omadustega erinevad TSE tekitajad; |
| --- | --- |

—

terminit „klassikaline skreipi” kasutatakse lammastel ja kitsedel esineva TSE kohta, mida põhjustavad heterogeensete bioloogiliste omadustega erinevad TSE tekitajad;

| — | terminiga „ebatüüpiline skreipi” hõlmatakse lammastel ja kitsedel esinevat TSEd, mis erineb klassikalisest skreipist. Praegu ei ole kindlat seisukohta, kas seda põhjustab üks või mitu TSE tekitajat. |
| --- | --- |

—

terminiga „ebatüüpiline skreipi” hõlmatakse lammastel ja kitsedel esinevat TSEd, mis erineb klassikalisest skreipist. Praegu ei ole kindlat seisukohta, kas seda põhjustab üks või mitu TSE tekitajat.

| (11) | Toiduohutusamet ei saa aga välistada teiste TSE tekitajate (välja arvatud BSE) ülekandumist inimesele, kuna:






  — | et uurida TSE tekitajate võimet ületada loomalt inimesele siirdumise barjääri, tehakse praegu katselisi ülekandmisi primaati ja hiire mudelorganismi, kuhu on siiratud geen, millega väljendatakse inimese PrP-geeni; |
| --- | --- | --- |

(11)

Toiduohutusamet ei saa aga välistada teiste TSE tekitajate (välja arvatud BSE) ülekandumist inimesele, kuna:

—

et uurida TSE tekitajate võimet ületada loomalt inimesele siirdumise barjääri, tehakse praegu katselisi ülekandmisi primaati ja hiire mudelorganismi, kuhu on siiratud geen, millega väljendatakse inimese PrP-geeni;

| — | kolm kliinilist TSE juhtu (kaks klassikalise skreipi ja üks L-tüüpi BSE juht) näitavad, et TSE tekitajad, mille hulka ei kuulu klassikalise BSE tekitaja, suudavad ületada modelleeritud inimesele ülekandumise barjääri; |
| --- | --- |

—

kolm kliinilist TSE juhtu (kaks klassikalise skreipi ja üks L-tüüpi BSE juht) näitavad, et TSE tekitajad, mille hulka ei kuulu klassikalise BSE tekitaja, suudavad ületada modelleeritud inimesele ülekandumise barjääri;

| — | nende mudelite juures tuleb arvestada teatavate kitsendustega: ei ole teada, kuivõrd hästi need modelleerivad inimese puhul esinevat barjääri, ja ei ole teada, kas katses valitud inokuleerimise tee vastab looduslikes tingimustes aset leidvale toimele. |
| --- | --- |

—

nende mudelite juures tuleb arvestada teatavate kitsendustega: ei ole teada, kuivõrd hästi need modelleerivad inimese puhul esinevat barjääri, ja ei ole teada, kas katses valitud inokuleerimise tee vastab looduslikes tingimustes aset leidvale toimele.

| (12) | Toiduohutusamet selgitas, et lammaste ja kitsede haigustekitajate liigirikkus on tähtis asjaolu, mistõttu ei ole võimalik välistada ülekandumist inimesele, ning liigirikkus suurendab võimalust, et TSE tekitajate seas võib olla ka selline, mis kandub üle inimesele. Samal ajal kinnitab toiduohutusamet, et teaduslikult ei ole tõestatud, et lammaste ja kitsede TSE (välja arvatud BSE) ja inimese TSE vahel oleks otsene seos. Toiduohutusameti seisukoht, et ei saa välistada lammaste ja kitsede TSE tekitajate inimestele ülekandumise võimalust, põhineb inimeste ja loomade vahel esineva barjääri kohta ja loomsete mudelorganismidega (primaadid ja hiired) tehtud katsetel. Sellised mudelid ei võta aga arvesse inimeste geneetilisi omadusi, mis avaldavad suurt mõju vastuvõtlikkusele prioonhaiguste suhtes. Kitsendustega tuleb arvestada ka tulemuste ülekandmisel tegelikesse looduslikesse tingimustesse, kuna ei ole teada, kuivõrd hästi need modelleerivad inimese puhul esinevat barjääri, ega ole teada, kas katses valitud inokuleerimise tee vastab looduslikele tingimustele. Sellest lähtudes võib arvata, et kuigi TSE tekitajate ülekandumist lammastelt ja kitsedelt ei saa välistada, võib oht olla väga väike, arvestades seda asjaolu, et ülekandumise tõendamine põhineb modelleeritud katsetel, mis ei kajasta looduslikes tingimustes inimese puhul esinevat barjääri ja tegelikke inokulatsiooniteid. |
| --- | --- |

(12)

Toiduohutusamet selgitas, et lammaste ja kitsede haigustekitajate liigirikkus on tähtis asjaolu, mistõttu ei ole võimalik välistada ülekandumist inimesele, ning liigirikkus suurendab võimalust, et TSE tekitajate seas võib olla ka selline, mis kandub üle inimesele. Samal ajal kinnitab toiduohutusamet, et teaduslikult ei ole tõestatud, et lammaste ja kitsede TSE (välja arvatud BSE) ja inimese TSE vahel oleks otsene seos. Toiduohutusameti seisukoht, et ei saa välistada lammaste ja kitsede TSE tekitajate inimestele ülekandumise võimalust, põhineb inimeste ja loomade vahel esineva barjääri kohta ja loomsete mudelorganismidega (primaadid ja hiired) tehtud katsetel. Sellised mudelid ei võta aga arvesse inimeste geneetilisi omadusi, mis avaldavad suurt mõju vastuvõtlikkusele prioonhaiguste suhtes. Kitsendustega tuleb arvestada ka tulemuste ülekandmisel tegelikesse looduslikesse tingimustesse, kuna ei ole teada, kuivõrd hästi need modelleerivad inimese puhul esinevat barjääri, ega ole teada, kas katses valitud inokuleerimise tee vastab looduslikele tingimustele. Sellest lähtudes võib arvata, et kuigi TSE tekitajate ülekandumist lammastelt ja kitsedelt ei saa välistada, võib oht olla väga väike, arvestades seda asjaolu, et ülekandumise tõendamine põhineb modelleeritud katsetel, mis ei kajasta looduslikes tingimustes inimese puhul esinevat barjääri ja tegelikke inokulatsiooniteid.

| (13) | Eristustestide kohta teatas toiduohutusamet järgmist:






  — | arvestades olemasolevaid piiratud andmeid, on Euroopa Liidu tasandil rakendatavad eristustestid, mis on nimetatud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c, praktiline vahend tegelikkuses aset leidvate TSE juhtude sõeluuringuks, kuna nad täidavad kiiresti eesmärgi määrata TSE juhtusid, mille „käekiri” langeb kokku klassikalise BSE tekitaja omaga, ja neid on võimalik korrata; |
| --- | --- | --- |

(13)

Eristustestide kohta teatas toiduohutusamet järgmist:

—

arvestades olemasolevaid piiratud andmeid, on Euroopa Liidu tasandil rakendatavad eristustestid, mis on nimetatud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c, praktiline vahend tegelikkuses aset leidvate TSE juhtude sõeluuringuks, kuna nad täidavad kiiresti eesmärgi määrata TSE juhtusid, mille „käekiri” langeb kokku klassikalise BSE tekitaja omaga, ja neid on võimalik korrata;

| — | eristusteste ei saa pidada täiuslikeks, kuna ei ole selge lammastel ja kitsedel esinevate TSE tekitajate tegelik liigirikkus ega see, milline on haigustekitajate vastasmõju mitme nakkuse olemasolul korraga. |
| --- | --- |

—

eristusteste ei saa pidada täiuslikeks, kuna ei ole selge lammastel ja kitsedel esinevate TSE tekitajate tegelik liigirikkus ega see, milline on haigustekitajate vastasmõju mitme nakkuse olemasolul korraga.

| (14) | Komisjoni päringule selle kohta, kas statistiliselt piisavate andmete puudumist analüüside kohta korvab kasutatav menetlus, mis hõlmab laboritevahelist tulemuste võrdlust koos täiendavate molekulaarsete analüüsimeetoditega eri laboratooriumides ja eksperdikogu hindamisega ühenduse TSE referentlabori juhtimisel, teatas amet:






  — | vaatamata ühtlasele diagnostilisele tasemele laboritevahelistes võrdluskatsetes, kus on uuritud lammastel esineva BSE eksperimentaalseid proove, ei ole siiski kindlust, milline on diagnostiline tase looduslike tingimuste korral, kuna puuduvad andmed BSE ilmnemisest lammastel ja kitsedel; |
| --- | --- | --- |

(14)

Komisjoni päringule selle kohta, kas statistiliselt piisavate andmete puudumist analüüside kohta korvab kasutatav menetlus, mis hõlmab laboritevahelist tulemuste võrdlust koos täiendavate molekulaarsete analüüsimeetoditega eri laboratooriumides ja eksperdikogu hindamisega ühenduse TSE referentlabori juhtimisel, teatas amet:

—

vaatamata ühtlasele diagnostilisele tasemele laboritevahelistes võrdluskatsetes, kus on uuritud lammastel esineva BSE eksperimentaalseid proove, ei ole siiski kindlust, milline on diagnostiline tase looduslike tingimuste korral, kuna puuduvad andmed BSE ilmnemisest lammastel ja kitsedel;

| — | TSE positiivsed juhtumid läbivad kogu eristusprotsessi, kaasa arvatud bioloogiline test, sel juhul, kui biokeemiline eristustest on kooskõlas BSE „käekirjaga”; selle tõttu ei saa sellisel protsessil saadud andmeid kasutada eritustestide tundlikkuse või spetsiifilisuse määramiseks; |
| --- | --- |

—

TSE positiivsed juhtumid läbivad kogu eristusprotsessi, kaasa arvatud bioloogiline test, sel juhul, kui biokeemiline eristustest on kooskõlas BSE „käekirjaga”; selle tõttu ei saa sellisel protsessil saadud andmeid kasutada eritustestide tundlikkuse või spetsiifilisuse määramiseks;

| — | suurem negatiivsete tulemuste arv lammastel ja kitsedel esineva TSE eristustestidel ei korva seda, et testide diagnostilise taseme kohta ei ole piisavalt statistilisi andmeid. |
| --- | --- |

—

suurem negatiivsete tulemuste arv lammastel ja kitsedel esineva TSE eristustestidel ei korva seda, et testide diagnostilise taseme kohta ei ole piisavalt statistilisi andmeid.

| (15) | Toiduohutusamet kinnitas, et määrusega (EÜ) nr 999/2001 sätestatud eristustestid on praktiline vahend määrata kiiresti TSE juhtusid, mille „käekiri” langeb kokku klassikalise BSE tekitaja omaga, ja nad on korratavad. Kuna puuduvad teaduslikud andmed BSE ja teiste TSE tekitajate põhjustatud nakkuse korraga esinemisest lammastel või kitsedel looduslikes tingimustes ja kui arvestada seda, et lammastel ja kitsedel ilmneb BSE juhtusid harva (kui üldse esineb), ning järelikult nende esinemine korraga on veelgi harukordsem, peaks lammastel ja kitsedel avastamata jäänud BSE juhtude arv olema eriti väike. Seega, ehkki eristusteste ei saa pidada täiuslikeks, on siiski asjakohane pidada neid sobivaks vahendiks TSE tõrjeks vastavalt määrusele (EÜ) nr 999/2001. |
| --- | --- |

(15)

Toiduohutusamet kinnitas, et määrusega (EÜ) nr 999/2001 sätestatud eristustestid on praktiline vahend määrata kiiresti TSE juhtusid, mille „käekiri” langeb kokku klassikalise BSE tekitaja omaga, ja nad on korratavad. Kuna puuduvad teaduslikud andmed BSE ja teiste TSE tekitajate põhjustatud nakkuse korraga esinemisest lammastel või kitsedel looduslikes tingimustes ja kui arvestada seda, et lammastel ja kitsedel ilmneb BSE juhtusid harva (kui üldse esineb), ning järelikult nende esinemine korraga on veelgi harukordsem, peaks lammastel ja kitsedel avastamata jäänud BSE juhtude arv olema eriti väike. Seega, ehkki eristusteste ei saa pidada täiuslikeks, on siiski asjakohane pidada neid sobivaks vahendiks TSE tõrjeks vastavalt määrusele (EÜ) nr 999/2001.

| (16) | 25. jaanuari 2007. aasta arvamuses (9) esitas toiduohutusamet hinnangu BSE tõenäolise esinemise kohta lammastel. Toiduohutusameti järeldus oli, et suure riskiga riikides on see vähem kui 0,3–0,5 BSE juhtu 10 000 tapetud terve looma kohta. Amet väitis, et Euroopa Liidus on „95 % usaldusnivoo korral juhtude arv väiksem kui neli juhtu miljoni lamba kohta; 99 % usaldusnivoo korral on see kuni kuus juhtu miljoni kohta. Kuna lammastel ei ole BSEd veel leitud, siis tõenäoliselt on esinemissagedus null”. Pärast seda kui 2005. aastal võeti kasutusele määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud eristustestide menetlus, on tehtud 2 798 eritustesti TSE nakkusega lammastele ja 265 eritustesti TSE nakkusega kitsedele ja mitte ükski juhtum ei ole osutunud BSE-sarnase nakkuse juhtumiks. |
| --- | --- |

(16)

25. jaanuari 2007. aasta arvamuses (9) esitas toiduohutusamet hinnangu BSE tõenäolise esinemise kohta lammastel. Toiduohutusameti järeldus oli, et suure riskiga riikides on see vähem kui 0,3–0,5 BSE juhtu 10 000 tapetud terve looma kohta. Amet väitis, et Euroopa Liidus on „95 % usaldusnivoo korral juhtude arv väiksem kui neli juhtu miljoni lamba kohta; 99 % usaldusnivoo korral on see kuni kuus juhtu miljoni kohta. Kuna lammastel ei ole BSEd veel leitud, siis tõenäoliselt on esinemissagedus null”. Pärast seda kui 2005. aastal võeti kasutusele määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud eristustestide menetlus, on tehtud 2 798 eritustesti TSE nakkusega lammastele ja 265 eritustesti TSE nakkusega kitsedele ja mitte ükski juhtum ei ole osutunud BSE-sarnase nakkuse juhtumiks.

| (17) | Ühenduse poliitika elluviimisel tuleks tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse toidu ja sööda alased meetmed peavad tuginema inimeste ja loomade tervisele mõju avaldavate võimalike ohtude asjakohasele hindamisele, peavad võtma arvesse olemasolevaid teaduslikke tõendusmaterjale, säilitama, või kui see on teaduslikult põhjendatud, parandama inimeste ja loomade tervisekaitse taset. Tegelikkuses ei saa ühegi riskihaldusmeetme eesmärgiks seada toiduohutust kahjustavate võimalike ohtude täielikku kõrvaldamist ning tuleb hoolikalt kaaluda ohutusmeetmetest loodetavat kasu ja neist tingitud kulu, et tagada meetmete proportsionaalsus. Riskihaldaja otsustab teadusliku ohuanalüüsi kõiki tegureid arvesse võttes, milline on vastuvõetav ohutase, ning vastutab oma otsuste eest. |
| --- | --- |

(17)

Ühenduse poliitika elluviimisel tuleks tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse toidu ja sööda alased meetmed peavad tuginema inimeste ja loomade tervisele mõju avaldavate võimalike ohtude asjakohasele hindamisele, peavad võtma arvesse olemasolevaid teaduslikke tõendusmaterjale, säilitama, või kui see on teaduslikult põhjendatud, parandama inimeste ja loomade tervisekaitse taset. Tegelikkuses ei saa ühegi riskihaldusmeetme eesmärgiks seada toiduohutust kahjustavate võimalike ohtude täielikku kõrvaldamist ning tuleb hoolikalt kaaluda ohutusmeetmetest loodetavat kasu ja neist tingitud kulu, et tagada meetmete proportsionaalsus. Riskihaldaja otsustab teadusliku ohuanalüüsi kõiki tegureid arvesse võttes, milline on vastuvõetav ohutase, ning vastutab oma otsuste eest.

| (18) | Komisjon, kelle osaks on olla riskihaldaja Euroopa Liidu tasandil, vastutab vastuvõetava ohutaseme ja selle eest, et inimeste tervise kõrge kaitsetaseme tagamiseks rakendataks kõige asjakohasemaid meetmeid. Komisjon on läbi vaadanud ja andnud oma hinnangu uusimatele teaduslikele andmetele TSE ülekandumise kohta inimestele. Komisjoni hinnangul on see oht praegu väike. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon, kelle osaks on olla riskihaldaja Euroopa Liidu tasandil, vastutab vastuvõetava ohutaseme ja selle eest, et inimeste tervise kõrge kaitsetaseme tagamiseks rakendataks kõige asjakohasemaid meetmeid. Komisjon on läbi vaadanud ja andnud oma hinnangu uusimatele teaduslikele andmetele TSE ülekandumise kohta inimestele. Komisjoni hinnangul on see oht praegu väike.

| (19) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas sätestatud meetmeid tuleks selle tõttu ümber hinnata, et tagada, et nad ei osutuks liikmesriikidele ja ettevõtjatele liiga suureks koormaks, mis ei ole kooskõlas ohutaseme ega eesmärgiga. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas sätestatud meetmeid tuleks selle tõttu ümber hinnata, et tagada, et nad ei osutuks liikmesriikidele ja ettevõtjatele liiga suureks koormaks, mis ei ole kooskõlas ohutaseme ega eesmärgiga.

| (20) | Seetõttu tuleks muuta meetmeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas, ja anda liikmesriikidele võimalus otsustada, kas tühistada TSE juhtude ilmnemisel lammastel või kitsedel kogu karja või osa karja hukkamise nõue. |
| --- | --- |

(20)

Seetõttu tuleks muuta meetmeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas, ja anda liikmesriikidele võimalus otsustada, kas tühistada TSE juhtude ilmnemisel lammastel või kitsedel kogu karja või osa karja hukkamise nõue.

| (21) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(21)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta.

| (22) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kuuekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 357/2008 (ELT L 111, 23.4.2008, lk 3).

1

(2)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 202/2008 (ELT L 60, 5.3.2008, lk 17).

2

(3)  The EFSA Journal (2007) 466, 1–10.

3

(4)  KOM(2005) 322 (lõplik).

4

(5)  SEK(2006) 1527.

5

(6)  ELT L 165, 27.6.2007, lk 8.

6

(7)  ELT C 283, 24.11.2007, lk 28.

7

(8)  Scientific Report of the Panel on Biological Hazards on a request from the European Commission on „Scientific and technical clarification in the interpretation and consideration of some facets of the conclusions of its Opinion of 8 March 2007 on certain aspects related to the risk of Transmissible Spongiform Encephalopathies (TSEs) in ovine and caprine animals”. The EFSA Journal (2008) 626, 1–11.

8

(9)  Opinion of the Scientific Panel on Biological Hazards on a request from the European Commission on the quantitative risk assessment on the residual BSE risk in sheep meat and meat products, The EFSA Journal (2007) 442, 1–44.

9

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatükk asendatakse järgmisega:

„A   PEATÜKK

TSE esinemise kinnitamisele järgnevad meetmed

| 1. | Artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud uurimise käigus tuleb kindlaks teha:






  a) | veiste puhul:






  — | nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik ülejäänud mäletsejalised; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud uurimise käigus tuleb kindlaks teha:

a)

veiste puhul:

—

nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik ülejäänud mäletsejalised;

| — | nakkuskinnitusega emasloomal kõik järglased kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse kliiniliste tunnuste ilmnemist; |
| --- | --- |

—

nakkuskinnitusega emasloomal kõik järglased kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse kliiniliste tunnuste ilmnemist;

| — | nakkuskinnitusega looma kohordi kõik ülejäänud loomad; |
| --- | --- |

—

nakkuskinnitusega looma kohordi kõik ülejäänud loomad;

| — | taudi võimalik päritolu; |
| --- | --- |

—

taudi võimalik päritolu;

| — | teised loomad nakkuskinnitusega põllumajandusettevõttes või teised põllumajandusettevõtted, kus on loomi, kes võivad olla TSE tekitajatega nakatatud või kes on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga; |
| --- | --- |

—

teised loomad nakkuskinnitusega põllumajandusettevõttes või teised põllumajandusettevõtted, kus on loomi, kes võivad olla TSE tekitajatega nakatatud või kes on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga;

| — | võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse ettevõttesse või sellest välja viinud; |
| --- | --- |

—

võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse ettevõttesse või sellest välja viinud;

| b) | lammaste ja kitsede puhul:






  — | nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik mäletsejalised, välja arvatud lambad ja kitsed; |
| --- | --- | --- |

b)

lammaste ja kitsede puhul:

—

nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik mäletsejalised, välja arvatud lambad ja kitsed;

| — | võimaluse korral vanemad, ja emaste loomade puhul kõik embrüod, munarakud ja viimased järglased nakkuskinnitusega emaslooma puhul; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral vanemad, ja emaste loomade puhul kõik embrüod, munarakud ja viimased järglased nakkuskinnitusega emaslooma puhul;

| — | lisaks teises taandes nimetatud loomadele kõik muud lambad ja kitsed nakkuskinnitusega põllumajandusettevõttes; |
| --- | --- |

—

lisaks teises taandes nimetatud loomadele kõik muud lambad ja kitsed nakkuskinnitusega põllumajandusettevõttes;

| — | haiguse võimalik päritolu ja muud põllumajandusettevõtted, kus on loomi, embrüoid või munarakke, mis võivad olla TSE tekitajatega nakatatud või mis on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga; |
| --- | --- |

—

haiguse võimalik päritolu ja muud põllumajandusettevõtted, kus on loomi, embrüoid või munarakke, mis võivad olla TSE tekitajatega nakatatud või mis on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga;

| — | võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse põllumajandusettevõttesse või sellest välja viinud. |
| --- | --- |

—

võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse põllumajandusettevõttesse või sellest välja viinud.

| 2. | Artikli 13 lõike 1 punktis c sätestatud meetmed hõlmavad vähemalt:






  2.1. | BSE esinemise kinnitamise puhul veistel punkti 1 alapunkti a teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud veiste tapmist ja täielikku hävitamist; liikmesriik võib siiski otsustada:






  — | mitte tappa ja hävitada punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomi, kui on olemas tõendus, et need loomad ei saanud nakatunud loomaga sama sööta; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikli 13 lõike 1 punktis c sätestatud meetmed hõlmavad vähemalt:

2.1.

BSE esinemise kinnitamise puhul veistel punkti 1 alapunkti a teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud veiste tapmist ja täielikku hävitamist; liikmesriik võib siiski otsustada:

—

mitte tappa ja hävitada punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomi, kui on olemas tõendus, et need loomad ei saanud nakatunud loomaga sama sööta;

| — | punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomade tapmist ja hävitamist edasi lükata kuni nende tootliku elu lõpuni, juhul kui on tegemist spermakogumiskeskustes peetavate pullidega ja on tagatud nende surmajärgne täielik hävitamine. |
| --- | --- |

—

punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomade tapmist ja hävitamist edasi lükata kuni nende tootliku elu lõpuni, juhul kui on tegemist spermakogumiskeskustes peetavate pullidega ja on tagatud nende surmajärgne täielik hävitamine.

| 2.2. | Kui liikmesriigi põllumajandusettevõtte lamba või kitse puhul on tekkinud TSE esinemise kahtlus, siis rakendatakse kõigi teiste selle põllumajandusettevõtte lammaste ja kitsede suhtes ametlikku liikumispiirangut, kuni selguvad uurimise tulemused. Kui on tõendusi, et põllumajandusettevõte, kus loom viibis, kui TSE esinemise kahtlus tekkis, ei ole tõenäoliselt see põllumajandusettevõte, kus loom TSEga kokku võis puutuda, võib pädev asutus otsustada, et muude põllumajandusettevõtete või ainult nakkuse tekitajatega kokku puutunud põllumajandusettevõtte loomade suhtes rakendatakse ametlikku kontrolli, sõltuvalt olemasolevast epidemioloogilisest infost. |
| --- | --- |

2.2.

Kui liikmesriigi põllumajandusettevõtte lamba või kitse puhul on tekkinud TSE esinemise kahtlus, siis rakendatakse kõigi teiste selle põllumajandusettevõtte lammaste ja kitsede suhtes ametlikku liikumispiirangut, kuni selguvad uurimise tulemused. Kui on tõendusi, et põllumajandusettevõte, kus loom viibis, kui TSE esinemise kahtlus tekkis, ei ole tõenäoliselt see põllumajandusettevõte, kus loom TSEga kokku võis puutuda, võib pädev asutus otsustada, et muude põllumajandusettevõtete või ainult nakkuse tekitajatega kokku puutunud põllumajandusettevõtte loomade suhtes rakendatakse ametlikku kontrolli, sõltuvalt olemasolevast epidemioloogilisest infost.

| 2.3. | TSE esinemise kinnitamise puhul lambal või kitsel:






  a) | kui pärast X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud korra kohaselt teostatud laboritevahelise võrdluse tulemuste laekumist ei saa BSEd välistada, kõigi punkti 1 alapunkti b teises kuni viiendas taandes osutatud uurimise käigus tuvastatud loomade, embrüote ja munarakkude hävitamine; |
| --- | --- | --- |

2.3.

TSE esinemise kinnitamise puhul lambal või kitsel:

a)

kui pärast X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud korra kohaselt teostatud laboritevahelise võrdluse tulemuste laekumist ei saa BSEd välistada, kõigi punkti 1 alapunkti b teises kuni viiendas taandes osutatud uurimise käigus tuvastatud loomade, embrüote ja munarakkude hävitamine;

| b) | kui BSE esinemine välistatakse X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud korra kohaselt, siis vastavalt pädeva asutuse otsusele:
  kas






  i) | punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude hävitamine. Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse punktis 3 sätestatud tingimusi;
  või |
| --- | --- | --- |

b)

kui BSE esinemine välistatakse X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c sätestatud korra kohaselt, siis vastavalt pädeva asutuse otsusele:

kas

i)

punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude hävitamine. Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse punktis 3 sätestatud tingimusi;

või

| ii) | punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude hävitamine, välja arvatud:






  — | ARR/ARR-genotüübi tõujäärad; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude hävitamine, välja arvatud:

—

ARR/ARR-genotüübi tõujäärad;

| — | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita aretusuted, ja kui sellised uted on uurimise ajal tiined, sündivad talled, kui nende genotüüp vastab selle lõike nõuetele; |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita aretusuted, ja kui sellised uted on uurimise ajal tiined, sündivad talled, kui nende genotüüp vastab selle lõike nõuetele;

| — | ainult tapaks mõeldud vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad; |
| --- | --- |

—

ainult tapaks mõeldud vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad;

| — | kui pädev asutus nii otsustab, alla kolme kuu vanused ainult tapaks ette nähtud lambad ja kitsed. |
| --- | --- |

—

kui pädev asutus nii otsustab, alla kolme kuu vanused ainult tapaks ette nähtud lambad ja kitsed.

Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse punktis 3 sätestatud tingimusi;

või

| iii) | liikmesriik võib otsustada punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus tuvastatud loomi mitte tappa ega hävitada, kui neid on raske asendada teadaoleva genotüübiga lammastega või kui ARR-alleeli esinemissagedus tõu piires või põllumajandusettevõttes on väike või kui seda peetakse vajalikuks sugulasaretuse vältimiseks või lähtudes kõigi epidemioloogiliste tegurite läbimõeldud arvessevõtmisest. Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse punktis 4 sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

iii)

liikmesriik võib otsustada punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus tuvastatud loomi mitte tappa ega hävitada, kui neid on raske asendada teadaoleva genotüübiga lammastega või kui ARR-alleeli esinemissagedus tõu piires või põllumajandusettevõttes on väike või kui seda peetakse vajalikuks sugulasaretuse vältimiseks või lähtudes kõigi epidemioloogiliste tegurite läbimõeldud arvessevõtmisest. Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse punktis 4 sätestatud tingimusi;

| c) | erandina punktis b sätestatud meetmetest ja üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes kinnitatud TSE juhtumi näol on tegu ebatüüpilise skreipijuhtumiga, võib liikmesriik otsustada kohaldada punktis 5 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

c)

erandina punktis b sätestatud meetmetest ja üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes kinnitatud TSE juhtumi näol on tegu ebatüüpilise skreipijuhtumiga, võib liikmesriik otsustada kohaldada punktis 5 sätestatud meetmeid.

| d) | liikmesriigid võivad otsustada:






  i) | asendada punkti b alapunktis i osutatud kõigi loomade tapmine ja täielik hävitamine inimtoiduks tapmisega; |
| --- | --- | --- |

d)

liikmesriigid võivad otsustada:

i)

asendada punkti b alapunktis i osutatud kõigi loomade tapmine ja täielik hävitamine inimtoiduks tapmisega;

| ii) | asendada punkti b alapunktis ii osutatud loomade tapmine ja täielik hävitamine inimtoiduks tapmisega, tingimusel et:






  — | loomad tapetakse asjaomase liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- | --- |

ii)

asendada punkti b alapunktis ii osutatud loomade tapmine ja täielik hävitamine inimtoiduks tapmisega, tingimusel et:

—

loomad tapetakse asjaomase liikmesriigi territooriumil;

| — | kõiki üle 18 kuu vanuseid või enam kui kahe igemest väljunud jäävlõikehambaga loomi, kes on tapetud inimtoiduks, testitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis b sätestatud meetoditele; |
| --- | --- |

—

kõiki üle 18 kuu vanuseid või enam kui kahe igemest väljunud jäävlõikehambaga loomi, kes on tapetud inimtoiduks, testitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis b sätestatud meetoditele;

| e) | määratakse kuni 50 punkti b alapunktide i ja iii kohaselt hävitatud või inimtoiduks tapetud lamba prioonvalgu genotüüp; |
| --- | --- |

e)

määratakse kuni 50 punkti b alapunktide i ja iii kohaselt hävitatud või inimtoiduks tapetud lamba prioonvalgu genotüüp;

| f) | juhul kui ARR-alleeli esinemissagedus on asjaomase tõu või põllumajandusettevõtte puhul väike või kui seda peetakse vajalikuks sugulasaretuse vältimiseks, võib liikmesriik otsustada lükata loomade hävitamist edasi kuni viis aastat vastavalt punkti 2.3 alapunkti b alapunktidele i ja ii. |
| --- | --- |

f)

juhul kui ARR-alleeli esinemissagedus on asjaomase tõu või põllumajandusettevõtte puhul väike või kui seda peetakse vajalikuks sugulasaretuse vältimiseks, võib liikmesriik otsustada lükata loomade hävitamist edasi kuni viis aastat vastavalt punkti 2.3 alapunkti b alapunktidele i ja ii.

| 2.4. | Kui nakatunud loom on sisse toodud teisest põllumajandusettevõttest, võib liikmesriik juhtumi arenguloost lähtudes otsustada kohaldada likvideerimismeetmeid ka päritoluettevõttes lisaks nakkuskinnitusega ettevõttele või selle asemel; kui maad kasutab ühiskarjatamiseks mitu karja, võivad liikmesriigid otsustada piirduda meetmete kohaldamisel ühe karjaga, võttes arvesse kõiki epidemioloogilisi tegureid; kui ühes põllumajandusettevõttes peetakse rohkem kui üht karja, võivad liikmesriigid otsustada, et likvideerimismeetmeid kohaldatakse ainult selle karja suhtes, kus TSE leidis kinnitust, juhul kui on olemas tõendus, et karju on hoitud üksteisest eraldatult ja nakkuse levimine karjade vahel kas otseselt või kaudsel teel on ebatõenäoline. |
| --- | --- |

2.4.

Kui nakatunud loom on sisse toodud teisest põllumajandusettevõttest, võib liikmesriik juhtumi arenguloost lähtudes otsustada kohaldada likvideerimismeetmeid ka päritoluettevõttes lisaks nakkuskinnitusega ettevõttele või selle asemel; kui maad kasutab ühiskarjatamiseks mitu karja, võivad liikmesriigid otsustada piirduda meetmete kohaldamisel ühe karjaga, võttes arvesse kõiki epidemioloogilisi tegureid; kui ühes põllumajandusettevõttes peetakse rohkem kui üht karja, võivad liikmesriigid otsustada, et likvideerimismeetmeid kohaldatakse ainult selle karja suhtes, kus TSE leidis kinnitust, juhul kui on olemas tõendus, et karju on hoitud üksteisest eraldatult ja nakkuse levimine karjade vahel kas otseselt või kaudsel teel on ebatõenäoline.

| 3. | Pärast punkti 2.3 alapunktide a ja b alapunktides i ja ii osutatud meetmete kohaldamist põllumajandusettevõttes:






  3.1. | Põllumajandusettevõt(e)tesse võib tuua üksnes järgmisi loomi:






  a) | ARR/ARR-genotüübiga isased lambad; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Pärast punkti 2.3 alapunktide a ja b alapunktides i ja ii osutatud meetmete kohaldamist põllumajandusettevõttes:

3.1.

Põllumajandusettevõt(e)tesse võib tuua üksnes järgmisi loomi:

a)

ARR/ARR-genotüübiga isased lambad;

| b) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita emased lambad; |
| --- | --- |

b)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita emased lambad;

| c) | kitsed, tingimusel et:






  i) | põllumajandusettevõttes ei leidu lisaks alapunktides a ja b nimetatud genotüübiga lammastele muid lambaid; |
| --- | --- | --- |

c)

kitsed, tingimusel et:

i)

põllumajandusettevõttes ei leidu lisaks alapunktides a ja b nimetatud genotüübiga lammastele muid lambaid;

| ii) | pärast karja hävitamist on põllumajandusettevõtte kõiki lautu põhjalikult puhastatud ja desinfitseeritud. |
| --- | --- |

ii)

pärast karja hävitamist on põllumajandusettevõtte kõiki lautu põhjalikult puhastatud ja desinfitseeritud.

| 3.2. | Põllumajandusettevõt(e)tes võib kasutada üksnes järgmist lambaspermat ja -embrüoid:






  a) | ARR/ARR-genotüübiga jäärade sperma; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Põllumajandusettevõt(e)tes võib kasutada üksnes järgmist lambaspermat ja -embrüoid:

a)

ARR/ARR-genotüübiga jäärade sperma;

| b) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüod. |
| --- | --- |

b)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüod.

| 3.3. | Loomade väljaviimine põllumajandusettevõttest toimub järgmistel tingimustel:






  a) | ARR/ARR-tüüpi lammaste põllumajandusettevõttest väljaviimise suhtes ei kohaldata mingeid piiranguid; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Loomade väljaviimine põllumajandusettevõttest toimub järgmistel tingimustel:

a)

ARR/ARR-tüüpi lammaste põllumajandusettevõttest väljaviimise suhtes ei kohaldata mingeid piiranguid;

| b) | ainult ühe ARR-alleeliga lambaid võib põllumajandusettevõttest välja viia ainult kohe inimtoiduks tapmiseks või hävitamiseks, siiski:






  — | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita uttesid võib viia teistesse põllumajandusettevõtetesse, millel on piirang vastavalt punkti 2.3 alapunkti b alapunktiga ii või punktiga 4 kooskõlas olevate meetmete rakendamisele; |
| --- | --- | --- |

b)

ainult ühe ARR-alleeliga lambaid võib põllumajandusettevõttest välja viia ainult kohe inimtoiduks tapmiseks või hävitamiseks, siiski:

—

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita uttesid võib viia teistesse põllumajandusettevõtetesse, millel on piirang vastavalt punkti 2.3 alapunkti b alapunktiga ii või punktiga 4 kooskõlas olevate meetmete rakendamisele;

| — | kui pädev asutus nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid viia ainult ühte teise põllumajandusettevõttesse tapaeelseks nuumamiseks; sihtkoha põllumajandusettevõttes ei tohi olla muid kui tapaeelseks nuumamiseks ette nähtud lambaid ja kitsi, ning põllumajandusettevõte ei saada eluslambaid ja -kitsi teistesse põllumajandusettevõtetesse muuks kui ainult kohe tapmiseks asjaomase liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

—

kui pädev asutus nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid viia ainult ühte teise põllumajandusettevõttesse tapaeelseks nuumamiseks; sihtkoha põllumajandusettevõttes ei tohi olla muid kui tapaeelseks nuumamiseks ette nähtud lambaid ja kitsi, ning põllumajandusettevõte ei saada eluslambaid ja -kitsi teistesse põllumajandusettevõtetesse muuks kui ainult kohe tapmiseks asjaomase liikmesriigi territooriumil;

| c) | kitsi võib välja viia tingimusel, et põllumajandusettevõttes teostatakse tõhustatud TSE seiret koos kõigi üle 18 kuu vanuste kitsede kontrollimisega, kes:






  i) | kas tapetakse oma tootliku elu lõpus inimtoiduks või |
| --- | --- | --- |

c)

kitsi võib välja viia tingimusel, et põllumajandusettevõttes teostatakse tõhustatud TSE seiret koos kõigi üle 18 kuu vanuste kitsede kontrollimisega, kes:

i)

kas tapetakse oma tootliku elu lõpus inimtoiduks või

| ii) | kes on surnud või tapetud põllumajandusettevõttes ja vastavad III lisa A peatüki II osa punktis 3 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

ii)

kes on surnud või tapetud põllumajandusettevõttes ja vastavad III lisa A peatüki II osa punktis 3 sätestatud tingimustele;

| d) | kui liikmesriik nii otsustab, võib alla kolme kuu vanused ute- ja kitsetalled põllumajandusettevõttest välja viia otse inimtoiduks tapmiseks. |
| --- | --- |

d)

kui liikmesriik nii otsustab, võib alla kolme kuu vanused ute- ja kitsetalled põllumajandusettevõttest välja viia otse inimtoiduks tapmiseks.

| 3.4. | Punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 loetletud piirangud kehtivad põllumajandusettevõttele kolme aasta jooksul alates:






  a) | kuupäevast, mil kõik põllumajandusettevõtte lambad kuuluvad ARR/ARR-tüüpi, või |
| --- | --- | --- |

3.4.

Punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 loetletud piirangud kehtivad põllumajandusettevõttele kolme aasta jooksul alates:

a)

kuupäevast, mil kõik põllumajandusettevõtte lambad kuuluvad ARR/ARR-tüüpi, või

| b) | kuupäevast, mil põllumajandusettevõttes viimast päeva peeti lambaid või kitsi, või |
| --- | --- |

b)

kuupäevast, mil põllumajandusettevõttes viimast päeva peeti lambaid või kitsi, või

| c) | kuupäevast, mil algas punkti 3.3 alapunktis c sätestatud tugevdatud TSE-seire, või |
| --- | --- |

c)

kuupäevast, mil algas punkti 3.3 alapunktis c sätestatud tugevdatud TSE-seire, või

| d) | kuupäevast, mil kõik ettevõtte tõujäärad on ARR/ARR-genotüübiga ja kõigil aretusuttedel on vähemalt üks ARR-alleel ja puudub VRQ-alleel, ja tingimusel, et kaheaastase perioodi jooksul on järgmised üle 18 kuu vanused loomad saanud TSE esinemise kontrollis negatiivse tulemuse:






  — | iga-aastane valim lambaid, kes tapetakse nende tootliku elu lõpus inimtoiduks, vastavalt III lisa A peatüki II osa punktis 5 esitatud tabelis osutatud valimi suurusele; ning |
| --- | --- | --- |

d)

kuupäevast, mil kõik ettevõtte tõujäärad on ARR/ARR-genotüübiga ja kõigil aretusuttedel on vähemalt üks ARR-alleel ja puudub VRQ-alleel, ja tingimusel, et kaheaastase perioodi jooksul on järgmised üle 18 kuu vanused loomad saanud TSE esinemise kontrollis negatiivse tulemuse:

—

iga-aastane valim lambaid, kes tapetakse nende tootliku elu lõpus inimtoiduks, vastavalt III lisa A peatüki II osa punktis 5 esitatud tabelis osutatud valimi suurusele; ning

| — | kõik III lisa A peatüki II osa punktis 3 nimetatud lambad, kes on surnud või tapetud põllumajandusettevõttes. |
| --- | --- |

—

kõik III lisa A peatüki II osa punktis 3 nimetatud lambad, kes on surnud või tapetud põllumajandusettevõttes.

| 4. | Pärast punkti 2.3 alapunkti b alapunktis iii sätestatud meetmete kohaldamist põllumajandusettevõttes ja kahe aasta jooksul pärast viimase TSE juhtumi avastamist:






  a) | tehakse kindlaks kõik põllumajandusettevõtte lambad ja kitsed; |
| --- | --- | --- |

4.

Pärast punkti 2.3 alapunkti b alapunktis iii sätestatud meetmete kohaldamist põllumajandusettevõttes ja kahe aasta jooksul pärast viimase TSE juhtumi avastamist:

a)

tehakse kindlaks kõik põllumajandusettevõtte lambad ja kitsed;

| b) | võib kõiki põllumajandusettevõttes olevaid lambaid ja kitsi sealt välja viia üksnes asjaomase liikmesriigi territooriumi piires inimtoiduks tapmiseks või hävitamiseks; kõiki inimtoiduks tapetud üle 18 kuu vanuseid loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis b sätestatud laboratoorsete meetodite kohaselt; |
| --- | --- |

b)

võib kõiki põllumajandusettevõttes olevaid lambaid ja kitsi sealt välja viia üksnes asjaomase liikmesriigi territooriumi piires inimtoiduks tapmiseks või hävitamiseks; kõiki inimtoiduks tapetud üle 18 kuu vanuseid loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis b sätestatud laboratoorsete meetodite kohaselt;

| c) | pädev asutus peab tagama, et embrüoid ja munarakke ei saadeta põllumajandusettevõttest välja; |
| --- | --- |

c)

pädev asutus peab tagama, et embrüoid ja munarakke ei saadeta põllumajandusettevõttest välja;

| d) | põllumajandusettevõttes võib kasutada üksnes ARR/ARR-genotüübiga jäärade spermat ning vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüoid; |
| --- | --- |

d)

põllumajandusettevõttes võib kasutada üksnes ARR/ARR-genotüübiga jäärade spermat ning vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüoid;

| e) | kõigil üle 18 kuu vanustel lammastel ja kitsedel, kes on surnud või tapetud põllumajandusasutuses, tuleb kontrollida TSE esinemist; |
| --- | --- |

e)

kõigil üle 18 kuu vanustel lammastel ja kitsedel, kes on surnud või tapetud põllumajandusasutuses, tuleb kontrollida TSE esinemist;

| f) | põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes ARR/ARR-genotüübiga isaseid lambaid ja emaseid lambaid põllumajandusettevõtetest, kus ei ole avastatud TSE juhtumeid, või karjadest, mis vastavad punktis 3.4 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

f)

põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes ARR/ARR-genotüübiga isaseid lambaid ja emaseid lambaid põllumajandusettevõtetest, kus ei ole avastatud TSE juhtumeid, või karjadest, mis vastavad punktis 3.4 sätestatud tingimustele;

| g) | põllumajandusettevõttesse võib tuua kitsi üksnes põllumajandusettevõtetest, kus pole avastatud TSE juhtumeid, või karjadest, mis vastavad punktis 3.4 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

g)

põllumajandusettevõttesse võib tuua kitsi üksnes põllumajandusettevõtetest, kus pole avastatud TSE juhtumeid, või karjadest, mis vastavad punktis 3.4 sätestatud tingimustele;

| h) | kõigi põllumajandusettevõtte lammaste ja kitsede suhtes kohaldatakse ühiskarjatamise piiranguid, mille määrab kõigi epidemioloogiliste tegurite läbimõeldud kaalumisel pädev asutus; |
| --- | --- |

h)

kõigi põllumajandusettevõtte lammaste ja kitsede suhtes kohaldatakse ühiskarjatamise piiranguid, mille määrab kõigi epidemioloogiliste tegurite läbimõeldud kaalumisel pädev asutus;

| i) | kui pädev asutus nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid erandina punktist b viia sama liikmesriigi piires teise põllumajandusettevõttesse tapaeelseks nuumamiseks, tingimusel et sihtkoha põllumajandusettevõttes ei ole muid kui tapaeelseks nuumamiseks ette nähtud lambaid ja kitsi ja põllumajandusettevõte ei saada eluslambaid ja -kitsi teistesse põllumajandusettevõtetesse muuks kui ainult kohe tapmiseks asjaomase liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

i)

kui pädev asutus nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid erandina punktist b viia sama liikmesriigi piires teise põllumajandusettevõttesse tapaeelseks nuumamiseks, tingimusel et sihtkoha põllumajandusettevõttes ei ole muid kui tapaeelseks nuumamiseks ette nähtud lambaid ja kitsi ja põllumajandusettevõte ei saada eluslambaid ja -kitsi teistesse põllumajandusettevõtetesse muuks kui ainult kohe tapmiseks asjaomase liikmesriigi territooriumil.

| 5. | Pärast punkti 2.3 alapunktis c ette nähtud erandi kohaldamist kohaldatakse järgmisi meetmeid:






  a) | kas punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade, embrüote ja munarakkude tapmine ja täielik hävitamine. Liikmesriigid võivad otsustada määrata tapetud ja hävitatud lammaste prioonvalgu genotüübi; |
| --- | --- | --- |

5.

Pärast punkti 2.3 alapunktis c ette nähtud erandi kohaldamist kohaldatakse järgmisi meetmeid:

a)

kas punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade, embrüote ja munarakkude tapmine ja täielik hävitamine. Liikmesriigid võivad otsustada määrata tapetud ja hävitatud lammaste prioonvalgu genotüübi;

| b) | või kahe aretusaasta jooksul pärast viimase TSE-juhtumi avastamist vähemalt järgmised meetmed:






  i) | tehakse kindlaks kõik põllumajandusettevõtte lambad ja kitsed; |
| --- | --- | --- |

b)

või kahe aretusaasta jooksul pärast viimase TSE-juhtumi avastamist vähemalt järgmised meetmed:

i)

tehakse kindlaks kõik põllumajandusettevõtte lambad ja kitsed;

| ii) | põllumajandusettevõttes tuleb kaks aastat läbi viia tõhustatud TSE seiret koos kõigi inimtoiduks tapetud üle 18 kuu vanuste lammaste ja kitsede ning kõigi põllumajandusettevõttes surnud või tapetud üle 18 kuu vanuste lammaste ja kitsede kontrollimisega; |
| --- | --- |

ii)

põllumajandusettevõttes tuleb kaks aastat läbi viia tõhustatud TSE seiret koos kõigi inimtoiduks tapetud üle 18 kuu vanuste lammaste ja kitsede ning kõigi põllumajandusettevõttes surnud või tapetud üle 18 kuu vanuste lammaste ja kitsede kontrollimisega;

| iii) | pädev asutus peab tagama, et põllumajandusettevõttest pärit eluslambaid ja -kitsi, embrüoid ja munarakke ei saadeta teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

iii)

pädev asutus peab tagama, et põllumajandusettevõttest pärit eluslambaid ja -kitsi, embrüoid ja munarakke ei saadeta teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse.

| 6. | Liikmesriigid, kes kohaldavad punkti 2.3 alapunkti b alapunktis iii või punkti 2.3 alapunktides c ja d sätestatud erandeid, esitavad komisjonile aruande nimetatud erandite andmise tingimustest ja kriteeriumidest. Kui karjades, kus kohaldatakse erandeid, avastatakse täiendavaid TSE juhtumeid, hinnatakse kõnealuste erandite võimaldamise tingimused ümber.” |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid, kes kohaldavad punkti 2.3 alapunkti b alapunktis iii või punkti 2.3 alapunktides c ja d sätestatud erandeid, esitavad komisjonile aruande nimetatud erandite andmise tingimustest ja kriteeriumidest. Kui karjades, kus kohaldatakse erandeid, avastatakse täiendavaid TSE juhtumeid, hinnatakse kõnealuste erandite võimaldamise tingimused ümber.”

---

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 747/2008,

30. juuli 2008,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 716/2007 välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta seoses NACE Rev. 2 klassifikaatori tunnuste määratluste ja rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 716/2007 (välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta), (1) eriti selle artikli 9 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 716/2007 on kehtestatud ühine raamistik välismaiste tütarettevõtjate struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 716/2007 on kehtestatud ühine raamistik välismaiste tütarettevõtjate struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks.

| (2) | Uurimis- ja arendustegevust käsitlevate tunnuste määratlusi on vaja kohandada koostavas riigis asuvate välismaiste ettevõtjate ühise mooduli näitajatega. |
| --- | --- |

(2)

Uurimis- ja arendustegevust käsitlevate tunnuste määratlusi on vaja kohandada koostavas riigis asuvate välismaiste ettevõtjate ühise mooduli näitajatega.

| (3) | Samuti on vaja kohandada tegevusalade jaotuse tasandeid pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1893/2006 (millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2) (2) vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(3)

Samuti on vaja kohandada tegevusalade jaotuse tasandeid pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1893/2006 (millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2) (2) vastuvõtmist.

| (4) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 716/2007. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 716/2007.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 716/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa 2. jagu asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

1.

I lisa 2. jagu asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

| 2. | III lisas nimetatud 1. ja 2. tasandi tegevusala jaotuse tabel asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tabeliga. |
| --- | --- |

2.

III lisas nimetatud 1. ja 2. tasandi tegevusala jaotuse tabel asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tabeliga.

| 3. | III lisas nimetatud 3. tasandi tegevusala jaotuse tabel asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tabeliga. |
| --- | --- |

3.

III lisas nimetatud 3. tasandi tegevusala jaotuse tabel asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tabeliga.

Artikkel 2

Liikmesriigid kohaldavad määruse (EÜ) nr 716/2007 III lisa, mida on muudetud käesoleva määrusega,

| — | 1. ja 2. tasandi puhul alates 1. jaanuarist 2010 (vaatlusaasta 2010 ja järgnevad aastad); |
| --- | --- |

—

1. ja 2. tasandi puhul alates 1. jaanuarist 2010 (vaatlusaasta 2010 ja järgnevad aastad);

| — | 3. tasandi puhul alates 1. jaanuarist 2008 (vaatlusaasta 2008 ja järgnevad aastad). |
| --- | --- |

—

3. tasandi puhul alates 1. jaanuarist 2008 (vaatlusaasta 2008 ja järgnevad aastad).

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 17.

1

(2)  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 295/2008 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 13).

2

---

I LISA

„2.   JAGU

Näitajad

Esitatakse järgmised komisjoni 17. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2700/98 (struktuurilises ettevõtlusstatistikas kasutatavate tunnuste määratluste kohta) (1) lisas määratletud näitajad:

| Kood | Nimetus |
| --- | --- |
| 11 11 0 | Ettevõtete arv |
| 12 11 0 | Käive |
| 12 12 0 | Toodangu väärtus |
| 12 15 0 | Lisandväärtus tegurikuludes |
| 13 11 0 | Kaupade ja teenuste ostud kokku |
| 13 12 0 | Kaupade ja teenuste ost edasimüügiks muutmata kujul |
| 13 31 0 | Tööjõukulud |
| 15 11 0 | Koguinvesteeringud materiaalsesse varasse |
| 16 11 0 | Tööga hõivatud isikute arv |

Kood

Nimetus

11 11 0

Ettevõtete arv

12 11 0

Käive

12 12 0

Toodangu väärtus

12 15 0

Lisandväärtus tegurikuludes

13 11 0

Kaupade ja teenuste ostud kokku

13 12 0

Kaupade ja teenuste ost edasimüügiks muutmata kujul

13 31 0

Tööjõukulud

15 11 0

Koguinvesteeringud materiaalsesse varasse

16 11 0

Tööga hõivatud isikute arv

Liikmesriigid esitavad ka järgmised näitajad vaatlusaasta 2009 ja järgnevate aastate kohta:

| Kood | Nimetus ja määratlus |
| --- | --- |
| 22 11 0 | Kogukulutused ettevõttesisesele uurimisele ja arendusele (2)

  Uurimis- ja arendustegevus hõlmab süstemaatilist loomingulist tegevust selleks, et suurendada teadmiste, sealhulgas inimest, kultuuri ja ühiskonda käsitlevate teadmiste hulka ning kasutada neid teadmisi uute rakendusalade leidmiseks.
  Ettevõttesisesed kulud hõlmavad kõiki üksuse uurimis- ja arendustegevuse kulusid olenemata rahastamisvahendite päritolust.
  Uurimis- ja arendustegevuse kulusid tuleb eristada teiste uurimis- ja arendustegevusega seotud tegevusalade kuludest. Uurimis- ja arendustegevuse kulud ei hõlma järgmisi kulusid:






  — | haridus- ja koolituskulud; |

Kood

Nimetus ja määratlus

22 11 0

Kogukulutused ettevõttesisesele uurimisele ja arendusele (2)

Uurimis- ja arendustegevus hõlmab süstemaatilist loomingulist tegevust selleks, et suurendada teadmiste, sealhulgas inimest, kultuuri ja ühiskonda käsitlevate teadmiste hulka ning kasutada neid teadmisi uute rakendusalade leidmiseks.

Ettevõttesisesed kulud hõlmavad kõiki üksuse uurimis- ja arendustegevuse kulusid olenemata rahastamisvahendite päritolust.

Uurimis- ja arendustegevuse kulusid tuleb eristada teiste uurimis- ja arendustegevusega seotud tegevusalade kuludest. Uurimis- ja arendustegevuse kulud ei hõlma järgmisi kulusid:

—

haridus- ja koolituskulud;

| — | muu teadus- ja tehnikaalase tegevusega (nt teabeteenustega, katsetamise ja standardimisega, teostatavusuuringutega) seotud kulud; |
| --- | --- |

—

muu teadus- ja tehnikaalase tegevusega (nt teabeteenustega, katsetamise ja standardimisega, teostatavusuuringutega) seotud kulud;

| — | muu tööstustegevusega (nt mujal nimetamata tööstusuuendustega) seotud kulud; |
| --- | --- |

—

muu tööstustegevusega (nt mujal nimetamata tööstusuuendustega) seotud kulud;

| — | üksnes rahastamistegevusega seotud kulud (arvesse võetakse muud haldustegevust ja kaudseid toetusmeetmeid). |
| --- | --- |

—

üksnes rahastamistegevusega seotud kulud (arvesse võetakse muud haldustegevust ja kaudseid toetusmeetmeid).

Uurimis- ja arendustegevuse kulud võib olenevalt siseriiklikest õigusaktidest kirjendada kolme kohta: immateriaalse põhivara muutused, materiaalse põhivara muutused või tegevuskulud.

Kui kulusid võib siseriiklike õigusaktide alusel osaliselt või täielikult kapitaliseerida, kirjendatakse need immateriaalse põhivara muutustena ettevõtte raamatupidamisaruande rubriiki „Põhivara – immateriaalne põhivara – uurimis- ja arendustegevuse kulud”.

Kui kulusid ei või siseriiklike õigusaktide alusel kapitaliseerida või seda võib teha ainult osaliselt, moodustavad jooksvad kulud osa muutujatest „Tooraine ja tarbekaubad”, „Muud väliskulud”, „Tööjõukulud” ja „Muud tegevuskulud” ning kapitalikulud kirjendatakse materiaalse põhivara muutustena ettevõtte raamatupidamisaruande rubriiki „Põhivara – materiaalne põhivara”.

22 12 0

Uurimis- ja arendustöötajate koguarv (2)

Uurimis- ja arendustegevus hõlmab süstemaatilist loomingulist tegevust selleks, et suurendada teadmiste, sealhulgas inimest, kultuuri ja ühiskonda käsitlevate teadmiste hulka ning kasutada neid teadmisi uute rakendusalade leidmiseks.

Tunnus hõlmab kõiki vahetult uurimise ja arendusega tegelevaid töötajaid ning otseselt selle tegevusega seotud teenuste pakkujaid, näiteks uurimis- ja arendustegevuse juhte, haldus- ja tehnilisi töötajaid. Muutuja ei hõlma kaudseid teenuseid osutavaid isikuid, näiteks asutuse söökla ja turvatöötajad, olenemata sellest, et nende palka võetakse üldkuludena arvesse kulude arvestamisel.

Uurimise ja arendusega tegelevaid töötajaid tuleb eristada teiste uurimis- ja arendustegevusega seotud tegevusalade kuludest. Uurimise ja arendusega tegelevad töötajad ei hõlma järgmisi töötajaid:

| — | haridus- ja koolitustöötajad; |
| --- | --- |

—

haridus- ja koolitustöötajad;

| — | muu teadus- ja tehnikaalase tegevusega (nt teabeteenustega, katsetamise ja standardimisega, teostatavusuuringutega) tegelevad töötajad; |
| --- | --- |

—

muu teadus- ja tehnikaalase tegevusega (nt teabeteenustega, katsetamise ja standardimisega, teostatavusuuringutega) tegelevad töötajad;

| — | muu tööstustegevusega (nt mujal nimetamata tööstusuuendustega) seotud töötajad; |
| --- | --- |

—

muu tööstustegevusega (nt mujal nimetamata tööstusuuendustega) seotud töötajad;

| — | haldustegevuse ja kaudsete toetusmeetmetega seotud töötajad. |
| --- | --- |

—

haldustegevuse ja kaudsete toetusmeetmetega seotud töötajad.

Seos äriühingu raamatupidamisaruannetega

Uurimis- ja arendustegevuses rakendatavate isikute koguarvu ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi ei esitata. See moodustab osa muutujast „Tööga hõivatud isikute arv”, mis kirjendatakse ettevõtte aastaaruannete lisades (artikli 43 lõige 8).

Seos muude muutujatega

Osa tunnusest „Tööga hõivatud isikute arv” (16 11 0).

Kui tööga hõivatud isikute arv ei ole kättesaadav, esitatakse selle asemel töötajate arv (kood 16 13 0).

Selliseid näitajaid nagu ettevõttesisesed uurimis- ja arendustegevuse kogukulud (kood 22 11 0) ning uurimis- ja arendustegevuses rakendatud töötajate koguarv (kood 22 12 0) on vaja ainult NACE klassifikaatori B, C, D, E ja F jao tegevusalade puhul. Kuni vaatlusaastani 2009 koguvad liikmesriigid kõnealused komisjoni 17. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2700/98 lisas määratletud näitajad.

NACE klassifikaatori K jao jaoks esitatakse ainult ettevõtete arv, käive (3) ja tööga hõivatud isikute (või töötajate) arv.

---

(1)  EÜT L 344, 18.12.1998, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1670/2003 (ELT L 244, 29.9.2003, lk 74).

1

(2)  Näitajad 22 11 0 ja 22 12 0 esitatakse igal teisel aastal. Kui NACE Rev. 2 klassifikaatori B–F jao osa käive kokku või tööga hõivatud isikute arv kokku on liikmesriigis väiksem kui 1 % ühenduse vastavast koguarvust, pole käesoleva määruse eesmärgil vajalik teabe kogumine näitajatega 22 11 0 ja 22 12 0 seotud statistika koostamiseks.

2

(3)  NACE Rev. 2 klassifikaatori 64 osa käive asendatakse toodangu väärtusega.”

3

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 716/2007 III lisas asendatakse 1. ja 2. tasandi tegevusalade jaotuse tabel järgmisega:

„1. ja 2. tasandi tegevusalade jaotus välisriigis asuvate välismaiste tütarettevõtete statistika puhul

| 1. tasand | 2. tasand | NACE Rev. 2 |
| --- | --- | --- |
| TEGEVUSED KOKKU | TEGEVUSED KOKKU | B–S jaod (v.a O) |
| MÄETÖÖSTUS | MÄETÖÖSTUS | B jagu |
| Toornafta ja maagasi tootmine ning kaevandamist abistavad tegevusalad | osad 06, 09 |
| TÖÖTLEV TÖÖSTUS | TÖÖTLEV TÖÖSTUS | C jagu |
| Toiduained, joogid ja tubakatooted | osad 10, 11, 12 |
| Tekstiili + puidu tootmine KOKKU | osad 13, 14, 16, 17, 18 |
| Tekstiil ja rõivad | osad 13, 14 |
| Puit, paber, trükindus ja salvestiste paljundus | osad 16, 17, 18 |
| Nafta-, keemia-, farmaatsia-, kummi- ja plasttooted | Nafta-, keemia-, farmaatsia-, kummi- ja plasttooted KOKKU | osad 19, 20, 21, 22 |
| Koks ja puhastatud naftatooted | osa 19 |
| Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine | osa 20 |
| Kummi- ja plasttooted | osa 22 |
| Metalli- ning masinate ja seadmete tootmine KOKKU | osad 24, 25, 26, 28 |
| Metall ja metalltooted | osad 24, 25 |
| Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine | Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine | osa 26 |
| Mujal liigitamata masinad ja seadmed | osa 28 |
| Sõidukid, muud transpordivahendid | Sõidukid ja muud transpordivahendid KOKKU | osad 29, 30 |
| Mootorsõidukid, haagised ja poolhaagised | osa 29 |
| Muud transpordivahendid | osa 30 |
| Muu tootmine KOKKU | osad 15, 23, 27, 31, 32, 33 |
| ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE | ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE | D jagu |
| VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON, JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS | VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON, JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS | E jagu |
| Veekogumine, -töötlus ja -varustus | osa 36 |
| Kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus | osad 37, 38, 39 |
| EHITUS | EHITUS | F jagu |
| TEENINDUSVALDKONNAD KOKKU | TEENINDUSVALDKONNAD KOKKU | G, H, I, J, K, L, M, N, P, Q, R, S jaod |
| HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT | HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT | G jagu |
| Mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont | osa 45 |
| Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad | osa 46 |
| Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad | osa 47 |
| VEONDUS JA LAONDUS | VEONDUS JA LAONDUS | H jagu |
| Veondus ja laondus KOKKU | osad 49, 50, 51, 52 |
| Maismaaveondus ja torutransport | osa 49 |
| Veetransport | osa 50 |
| Õhutransport | osa 51 |
| Laondus ja veondust abistavad tegevusalad | osa 52 |
| Posti- ja kulleriteenistus | osa 53 |
| MAJUTUS JA TOITLUSTUS | MAJUTUS JA TOITLUSTUS | I jagu |
| INFO JA SIDE | INFO JA SIDE | J jagu |
| Kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine, muu meelelahutustegevus | osad 59, 60 |
| Telekommunikatsioon | osa 61 |
| Muu info- ja sidetegevus | osad 58, 62, 63 |
| FINANTS- JA KINDLUSTUSTEGEVUS | FINANTS- JA KINDLUSTUSTEGEVUS | K jagu |
| Finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid | osa 64 |
| — | Valdusfirmade tegevus |

1. tasand

2. tasand

NACE Rev. 2

TEGEVUSED KOKKU

TEGEVUSED KOKKU

B–S jaod (v.a O)

MÄETÖÖSTUS

MÄETÖÖSTUS

B jagu

Toornafta ja maagasi tootmine ning kaevandamist abistavad tegevusalad

osad 06, 09

TÖÖTLEV TÖÖSTUS

TÖÖTLEV TÖÖSTUS

C jagu

Toiduained, joogid ja tubakatooted

osad 10, 11, 12

Tekstiili + puidu tootmine KOKKU

osad 13, 14, 16, 17, 18

Tekstiil ja rõivad

osad 13, 14

Puit, paber, trükindus ja salvestiste paljundus

osad 16, 17, 18

Nafta-, keemia-, farmaatsia-, kummi- ja plasttooted

Nafta-, keemia-, farmaatsia-, kummi- ja plasttooted KOKKU

osad 19, 20, 21, 22

Koks ja puhastatud naftatooted

osa 19

Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine

osa 20

Kummi- ja plasttooted

osa 22

Metalli- ning masinate ja seadmete tootmine KOKKU

osad 24, 25, 26, 28

Metall ja metalltooted

osad 24, 25

Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine

Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine

osa 26

Mujal liigitamata masinad ja seadmed

osa 28

Sõidukid, muud transpordivahendid

Sõidukid ja muud transpordivahendid KOKKU

osad 29, 30

Mootorsõidukid, haagised ja poolhaagised

osa 29

Muud transpordivahendid

osa 30

Muu tootmine KOKKU

osad 15, 23, 27, 31, 32, 33

ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE

ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE

D jagu

VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON, JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS

VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON, JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS

E jagu

Veekogumine, -töötlus ja -varustus

osa 36

Kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus

osad 37, 38, 39

EHITUS

EHITUS

F jagu

TEENINDUSVALDKONNAD KOKKU

TEENINDUSVALDKONNAD KOKKU

G, H, I, J, K, L, M, N, P, Q, R, S jaod

HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT

HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT

G jagu

Mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont

osa 45

Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad

osa 46

Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad

osa 47

VEONDUS JA LAONDUS

VEONDUS JA LAONDUS

H jagu

Veondus ja laondus KOKKU

osad 49, 50, 51, 52

Maismaaveondus ja torutransport

osa 49

Veetransport

osa 50

Õhutransport

osa 51

Laondus ja veondust abistavad tegevusalad

osa 52

Posti- ja kulleriteenistus

osa 53

MAJUTUS JA TOITLUSTUS

MAJUTUS JA TOITLUSTUS

I jagu

INFO JA SIDE

INFO JA SIDE

J jagu

Kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine, muu meelelahutustegevus

osad 59, 60

Telekommunikatsioon

osa 61

Muu info- ja sidetegevus

osad 58, 62, 63

FINANTS- JA KINDLUSTUSTEGEVUS

FINANTS- JA KINDLUSTUSTEGEVUS

K jagu

Finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid

osa 64

—

Valdusfirmade tegevus

rühm 64.2

Kindlustus, edasikindlustus ja pensionifondid, v.a kohustuslik sotsiaalkindlustus

osa 65

Muu finantstegevus

osa 66

KINNISVARAALANE TEGEVUS

L jagu

KUTSE-, TEADUS- JA TEHNIKAALANE TEGEVUS

KUTSE-, TEADUS- JA TEHNIKAALANE TEGEVUS

M jagu

Juriidilised toimingud ja arvepidamine

osa 69

| — | Juriidilised toimingud |
| --- | --- |

—

Juriidilised toimingud

rühm 69.1

| — | Arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine |
| --- | --- |

—

Arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine

rühm 69.2

Peakontorite tegevus; juhtimisalane nõustamine

osa 70

| — | Peakontorite tegevus |
| --- | --- |

—

Peakontorite tegevus

rühm 70.1

| — | Juhtimisalane nõustamine |
| --- | --- |

—

Juhtimisalane nõustamine

rühm 70.2

Arhitekti- ja inseneritegevused; teimimine ja analüüs

osa 71

Teadus- ja arendustegevus

Teadus- ja arendustegevus

osa 72

Reklaamindus ja turu-uuringud

osa 73

| — | Reklaamindus |
| --- | --- |

—

Reklaamindus

rühm 73.1

| — | Turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused |
| --- | --- |

—

Turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused

rühm 73.2

Muu kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus, veterinaaria

osad 74, 75

HALDUS- JA ABITEGEVUSED

N jagu

Rentimine ja kasutusrent

osa 77

Muud haldus- ja abitegevused

osad 78, 79, 80, 81, 82

HARIDUS

P jagu

TERVISHOID JA SOTSIAALHOOLEKANNE

Q jagu

KUNST, MEELELAHUTUS JA VABA AEG

KUNST, MEELELAHUTUS JA VABA AEG

R jagu

Loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus

osa 90

Raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus

osa 91

Sporditegevus ning muud vaba aja tegevused; hasartmängude ja kihlvedude korraldamine

osad 92, 93

MUUD TEENINDAVAD TEGEVUSED

S jagu

Organisatsioonide tegevus

osa 94

Arvutite ning tarbeesemete ja kodutarvete parandus, muu teenindus

osad 95, 96

Jaotamata”

---

III LISA

Määruse (EÜ) nr 716/2007 III lisas asendatakse 3. tasandi tegevusalade jaotuse tabel järgmisega:

„3. tasandi tegevusalade jaotus koostavas riigis asuvate välismaiste tütarettevõtete statistika puhul

| 3. tasand (NACE Rev. 2) |
| --- |
| Pealkiri | Nõutav detailsusaste |
| Ettevõttemajandus | B–N jaod, v.a K jagu |
| MÄETÖÖSTUS | B jagu |
| TÖÖTLEV TÖÖSTUS | C jagu |
| Kõik osad 10–33 |
| ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE | D jagu |
| Osa 35 |
| VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON, JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS | E jagu |
| Kõik osad 36–39 |
| EHITUS | F jagu |
| Kõik osad 41–43 |
| Kõik rühmad 41.1 ja 41.2, 42.1–42.9, 43.1–43.9 |
| HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT | G jagu |
| Kõik osad 45–47 |
| Kõik rühmad 45.1–45.2, 46.1–46.9, 47.1–47.9 |
| VEONDUS JA LAONDUS | H jagu |
| Kõik osad 49–53 |
| Rühmad 49.1–49.5 |
| MAJUTUS JA TOITLUSTUS | I jagu |
| Kõik osad 55–56 |
| Kõik rühmad 55.1–55.9, 56.1–56.3 |
| INFO JA SIDE | J jagu |
| Kõik osad 58–63 |
| Rühmad 58.1, 58.2, 63.1, 63.9 |
| FINANTS- JA KINDLUSTUSTEGEVUS | K jagu |
| Kõik osad 64–66 |
| KINNISVARAALANE TEGEVUS | L jagu |
| Osa 68 |
| KUTSE-, TEADUS- JA TEHNIKAALANE TEGEVUS | M jagu |
| Kõik osad 69–75 |
| HALDUS- JA ABITEGEVUSED | N jagu |
| Kõik osad 77–82 |
| Rühmad 77.1–77.4” |

3. tasand (NACE Rev. 2)

Pealkiri

Nõutav detailsusaste

Ettevõttemajandus

B–N jaod, v.a K jagu

MÄETÖÖSTUS

B jagu

TÖÖTLEV TÖÖSTUS

C jagu

Kõik osad 10–33

ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE

D jagu

Osa 35

VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON, JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS

E jagu

Kõik osad 36–39

EHITUS

F jagu

Kõik osad 41–43

Kõik rühmad 41.1 ja 41.2, 42.1–42.9, 43.1–43.9

HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT

G jagu

Kõik osad 45–47

Kõik rühmad 45.1–45.2, 46.1–46.9, 47.1–47.9

VEONDUS JA LAONDUS

H jagu

Kõik osad 49–53

Rühmad 49.1–49.5

MAJUTUS JA TOITLUSTUS

I jagu

Kõik osad 55–56

Kõik rühmad 55.1–55.9, 56.1–56.3

INFO JA SIDE

J jagu

Kõik osad 58–63

Rühmad 58.1, 58.2, 63.1, 63.9

FINANTS- JA KINDLUSTUSTEGEVUS

K jagu

Kõik osad 64–66

KINNISVARAALANE TEGEVUS

L jagu

Osa 68

KUTSE-, TEADUS- JA TEHNIKAALANE TEGEVUS

M jagu

Kõik osad 69–75

HALDUS- JA ABITEGEVUSED

N jagu

Kõik osad 77–82

Rühmad 77.1–77.4”

---

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 748/2008,

30. juuli 2008,

CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa imporditariifikvoodi avamise ja haldamise kohta

(uuestisõnastamine)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 996/97 CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa tariifikvoodi avamise ja haldamise kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Täiendavate muudatuste tegemiseks tuleks see määrus selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 996/97 CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa tariifikvoodi avamise ja haldamise kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Täiendavate muudatuste tegemiseks tuleks see määrus selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Ühendus on CXL-loendi kohaselt nõus avama CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa suhtes 1 500 tonni suuruse aastase tariifikvoodi. Kõnealune kvoot tuleks avada mitmeks aastaks 1. juulil algavateks 12-kuulisteks ajavahemikeks ning tuleks sätestada kõnealuse kvoodi kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Ühendus on CXL-loendi kohaselt nõus avama CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veiste külmutatud vahelihase kõõluselise osa suhtes 1 500 tonni suuruse aastase tariifikvoodi. Kõnealune kvoot tuleks avada mitmeks aastaks 1. juulil algavateks 12-kuulisteks ajavahemikeks ning tuleks sätestada kõnealuse kvoodi kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad.

| (3) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 376/2008 (4) on sätestatud põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Komisjoni määruses (EÜ) nr 382/2008 (5) on sätestatud veise- ja vasikalihasektori impordilitsentside üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 376/2008 (4) on sätestatud põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Komisjoni määruses (EÜ) nr 382/2008 (5) on sätestatud veise- ja vasikalihasektori impordilitsentside üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (4) | Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (6) kohaldatakse impordilitsentside suhtes, mille imporditariifikvootide kehtivusperiood algab 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (6) kohaldatakse impordilitsentside suhtes, mille imporditariifikvootide kehtivusperiood algab 1. jaanuaril 2007.

| (5) | Argentinast pärit ja sealt saabuva liha impordi tõhusa haldamise tagamiseks peab kõnealune riik andma välja autentsussertifikaadid, millega tagatakse asjaomaste toodete päritolu. Tuleks täpsustada kõnealuste sertifikaatide vorm ning nende kasutamise kord. |
| --- | --- |

(5)

Argentinast pärit ja sealt saabuva liha impordi tõhusa haldamise tagamiseks peab kõnealune riik andma välja autentsussertifikaadid, millega tagatakse asjaomaste toodete päritolu. Tuleks täpsustada kõnealuste sertifikaatide vorm ning nende kasutamise kord.

| (6) | Autentsussertifikaadid peab välja andma Argentina asutus. Kõnealune asutus peab esitama kõik kõnealuse korra nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud tagatised. |
| --- | --- |

(6)

Autentsussertifikaadid peab välja andma Argentina asutus. Kõnealune asutus peab esitama kõik kõnealuse korra nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud tagatised.

| (7) | Argentinast pärit ja sealt saabuva külmutatud vahelihase kõõluselise osa impordi tõhusa haldamise tagamiseks tuleks sätestada, et vajaduse korral kontrollitakse impordilitsentside väljaandmisel muu hulgas autentsussertifikaatidel esitatud teavet. |
| --- | --- |

(7)

Argentinast pärit ja sealt saabuva külmutatud vahelihase kõõluselise osa impordi tõhusa haldamise tagamiseks tuleks sätestada, et vajaduse korral kontrollitakse impordilitsentside väljaandmisel muu hulgas autentsussertifikaatidel esitatud teavet.

| (8) | Muude riikide puhul tuleks kvooti hallata üksnes ühenduse impordilitsentside põhjal, tehes teatavatel juhtudel kohaldatavatest eeskirjadest erandeid. |
| --- | --- |

(8)

Muude riikide puhul tuleks kvooti hallata üksnes ühenduse impordilitsentside põhjal, tehes teatavatel juhtudel kohaldatavatest eeskirjadest erandeid.

| (9) | Tuleks sätestada, et liikmesriigid peavad edastama kõnealust importi käsitleva teabe. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks sätestada, et liikmesriigid peavad edastama kõnealust importi käsitleva teabe.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturu ühise korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturu ühise korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veiseliha külmutatud vahelihase kõõluselise osa suhtes avatakse ajavahemikeks 1. juulist kuni järgneva aasta 30. juunini (edaspidi „imporditariifikvoodi kehtivusperiood”) 1 500-tonnise aastamahuga iga-aastane ühenduse imporditariifikvoot.

Kõnealuse kvoodi järjekorranumber on 09.4020.

2.   Lõikes 1 osutatud kvoodi puhul on väärtuseline tollimaks 4 %.

3.   Aastakvoot jaotatakse järgmiselt:

| a) | 700 tonni, mis on pärit ja saabub Argentinast; |
| --- | --- |

a)

700 tonni, mis on pärit ja saabub Argentinast;

| b) | 800 tonni, mis on pärit ja saabub muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

b)

800 tonni, mis on pärit ja saabub muudest kolmandatest riikidest.

4.   Kvoodi alusel võib importida üksnes terveid vahelihase kõõluselisi osi.

5.   Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse külmutatud vahelihase kõõluselise osana vahelihase kõõluselist osa, mille sisetemperatuur ühenduse tolliterritooriumile saabumisel ei ole kõrgem kui – 12 °C.

6.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva artikli lõike 3 punktis a osutatud impordikorra suhtes määruse (EÜ) nr 376/2008, määruse (EÜ) nr 1301/2006 III peatüki ja määruse (EÜ) nr 382/2008 sätteid.

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva artikli lõike 3 punktis b osutatud impordikorra suhtes määruse (EÜ) nr 376/2008, määruse (EÜ) nr 1301/2006 ja määruse (EÜ) nr 382/2008 sätteid.

Artikkel 2

1.   Litsentsitaotlustesse ja litsentsidele tehakse järgmised kanded:

| a) | lahtrisse 8 päritoluriik ning artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud koguste importimise puhul rist kasti „jah”; |
| --- | --- |

a)

lahtrisse 8 päritoluriik ning artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud koguste importimise puhul rist kasti „jah”;

| b) | lahtrisse 20 vähemalt üks I lisas loetletud kannetest. |
| --- | --- |

b)

lahtrisse 20 vähemalt üks I lisas loetletud kannetest.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 382/2008 artikli 2 lõikest 1 kehtivad impordilitsentsid kuni imporditariifikvoodi kehtivusperioodi lõpuni.

Artikkel 3

1.   Argentina pädev asutus annab välja autentsussertifikaadi originaali ja vähemalt ühe koopia vastavalt II lisas esitatud vormile.

Sertifikaadi mõõdud on umbes 210 × 297 mm. Paber peab kaaluma vähemalt 40 grammi ruutmeetri kohta.

2.   Sertifikaat koostatakse ja trükitakse ühes Euroopa Ühenduse ametlikus keeles ja soovi korral Argentina ametlikus keeles.

3.   Igal autentsussertifikaadil on individuaalne seerianumber, mille määrab III lisas osutatud väljaandev asutus (edaspidi „väljaandev asutus”). Koopiad kannavad sama seerianumbrit kui originaal.

4.   Originaal ja selle koopiad võivad olla trükitud või käsitsi kirjutatud. Viimasel juhul tuleb need täita musta tindi ja trükitähtedega.

Artikkel 4

1.   Autentsussertifikaadid kehtivad üksnes juhul, kui need on nõuetekohaselt täidetud ja kui väljaandev asutus on need vastavalt II lisas esitatud juhistele kinnitanud.

2.   Autentsussertifikaat loetakse nõuetekohaselt kinnitatuks, kui sellel on märgitud väljaandmiskuupäev ja -koht ning kui sellel on väljaandva asutuse tempel ja sertifikaadi allkirjastamiseks volitatud isiku(te) allkiri.

Autentsussertifikaadi originaalil ja selle koopiatel võib templit asendada trükitud pitser.

Artikkel 5

1.   Autentsussertifikaat kehtib kolm kuud alates selle väljaandmise kuupäevast.

Autentsussertifikaate ei või siiski esitada liikmesriigi pädevale asutusele pärast väljaandmiskuupäevale järgnevat 30. juunit.

2.   Artiklite 3, 4 ja 6 kohaselt koostatud autentsussertifikaadi originaal ja selle koopia esitatakse liikmesriigi pädevale asutusele koos autentsussertifikaadiga seotud esimese impordilitsentsi taotlusega.

Autentsussertifikaati võib sertifikaadil näidatud üldkoguse piires kasutada mitme impordilitsentsi väljaandmiseks. Rohkem kui ühe litsentsi väljaandmise korral kinnitab liikmesriigi pädev asutus autentsussertifikaadi, tehes määratud koguse kohta märke.

Liikmesriikide pädevad asutused võivad impordilitsentsid välja anda üksnes pärast veendumist, et kogu autentsussertifikaadil esitatud teave vastab igal nädalal komisjonilt saadud asjaomasele teabele. Impordilitsentsid antakse pärast seda viivitamata välja.

3.   Olenemata lõike 2 kolmandast lõigust võivad liikmesriikide pädevad asutused anda asjaomaste autentsussertifikaatide alusel erandjuhtudel ja nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral välja impordilitsentse enne komisjonilt teabe saamist. Sellistel juhtudel on kõnealuste impordilitsentside tagatis 50 eurot 100 kg netomassi kohta. Pärast sertifikaati käsitleva teabe saamist asendavad liikmesriigid kõnealuse tagatise tagatisega, mille suurus on 12 eurot 100 kg netomassi kohta.

Artikkel 6

1.   Väljaandev asutus:

| a) | peab olema Argentinas sellisena tunnustatud; |
| --- | --- |

a)

peab olema Argentinas sellisena tunnustatud;

| b) | kohustub kontrollima autentsussertifikaatidele märgitud andmeid; |
| --- | --- |

b)

kohustub kontrollima autentsussertifikaatidele märgitud andmeid;

| c) | kohustub taotluse korral väljastama komisjonile ja liikmesriikidele mis tahes teavet, mis võimaldab hinnata autentsussertifikaatidele märgitud andmeid. |
| --- | --- |

c)

kohustub taotluse korral väljastama komisjonile ja liikmesriikidele mis tahes teavet, mis võimaldab hinnata autentsussertifikaatidele märgitud andmeid.

2.   Komisjon teeb III lisasse paranduse, kui väljaandvat asutust enam ei tunnustata, kui kõnealune asutus ei täida mõnda oma kohustust või kui määratakse uus väljaandev asutus.

Artikkel 7

Artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud impordikorra nõuetele vastamiseks võib taotleja esitatud litsentsitaotlus käsitleda kuni 80 tonni.

Artikkel 8

1.   Artiklis 7 osutatud litsentsitaotlused esitatakse üksnes iga imporditariifikvoodi kehtivusperioodi esimese kümne päeva jooksul.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile taotluste esitamistähtaja lõppemisele järgneval seitsmendal tööpäeval hiljemalt kell 16.00 Brüsseli aja järgi taotlustes käsitletud üldkoguse päritoluriikide kaupa.

3.   Impordilitsentsid antakse välja alates lõikes 2 osutatud teatamistähtaja lõppemisele järgnevast seitsmendast tööpäevast kuni hiljemalt kuueteistkümnenda tööpäevani.

Artikkel 9

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile:

| a) | hiljemalt igale imporditariifikvoodi kehtivusperioodile järgnevaks 31. augustiks tootekogused (sh selliste koguste puudumise), mille kohta anti eelneval imporditariifikvoodi kehtivusperioodil välja impordilitsentsid; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt igale imporditariifikvoodi kehtivusperioodile järgnevaks 31. augustiks tootekogused (sh selliste koguste puudumise), mille kohta anti eelneval imporditariifikvoodi kehtivusperioodil välja impordilitsentsid;

| b) | hiljemalt igale imporditariifikvoodi kehtivusperioodile järgnevaks 31. oktoobriks tootekogused (sh selliste koguste puudumise), mille jaoks välja antud impordilitsents oli jäänud osaliselt või täielikult kasutamata; kasutamata jäänud koguste väljaselgitamiseks arvutatakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt igale imporditariifikvoodi kehtivusperioodile järgnevaks 31. oktoobriks tootekogused (sh selliste koguste puudumise), mille jaoks välja antud impordilitsents oli jäänud osaliselt või täielikult kasutamata; kasutamata jäänud koguste väljaselgitamiseks arvutatakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.

2.   Hiljemalt igale imporditariifikvoodi kehtivusperioodile järgnevaks 31. oktoobriks teatavad liikmesriigid komisjonile tootekogused, mis eelneva imporditariifikvoodi kehtivusperioodi jooksul tegelikult vabasse ringlusse lubati.

1. juulil 2009 algavast imporditariifikvoodi kehtivusperioodist alates esitavad liikmesriigid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikliga 4 komisjonile üksikasjalikud andmed tootekoguste kohta, mis on alates 1. juulist 2009 vabasse ringlusse lubatud.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teatiste puhul esitatakse kogused tootekaalu kilogrammides ning määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisas osutatud tootekategooriate kaupa.

Käesoleva määruse artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud koguseid käsitlevad teatised esitatakse vastavalt käesoleva määruse IV, V ja VI lisale.

Artikkel 10

Määrus (EÜ) nr 996/97 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda VIII lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 11

Käesolev määrus jõustub kümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

1

(2)  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 962/2007 (ELT L 213, 15.8.2007, lk 6).

2

(3)  Vt VII lisa.

3

(4)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 514/2008 (ELT L 150, 10.6.2008, lk 7).

4

(5)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 514/2008.

5

(6)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

6

---

I LISA

Artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud kanded

| — | : | bulgaaria keeles | : | Месести части от диафрагмата (Регламент (ЕО) No 748/2008), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Músculos del diafragma y delgados [Reglamento (CE) no 748/2008], |
| — | : | tšehhi keeles | : | Okruží a bránice (nařízení (ES) č. 748/2008), |
| — | : | taani keeles | : | Mellemgulv (forordning (EF) nr. 748/2008), |
| — | : | saksa keeles | : | Saumfleisch (Verordnung (EG) Nr. 748/2008), |
| — | : | eesti keeles | : | Vahelihase kõõluseline osa (määrus (EÜ) nr 748/2008), |
| — | : | kreeka keeles | : | Διάφραγμα [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 748/2008], |
| — | : | inglise keeles | : | Thin skirt (Regulation (EC) No 748/2008), |
| — | : | prantsuse keeles | : | Hampe [règlement (CE) no 748/2008], |
| — | : | itaalia keeles | : | Pezzi detti „hampes” [regolamento (CE) n. 748/2008], |
| — | : | läti keeles | : | Liellopu diafragmas plānā daļa (Regula (EK) Nr. 748/2008), |
| — | : | leedu keeles | : | Plonoji diafragma (Reglamentas (EB) Nr. 748/2008), |
| — | : | ungari keeles | : | Sovány dagadó (748/2008/EK rendelet), |
| — | : | malta keeles | : | Falda rqiqa (Regolament (KE) Nru 748/2008), |
| — | : | hollandi keeles | : | Omloop (Verordening (EG) nr. 748/2008), |
| — | : | poola keeles | : | Cienka przepona (Rozporządzenie (WE) nr 748/2008), |
| — | : | portugali keeles | : | Diafragma [Regulamento (CE) n.o 748/2008], |
| — | : | rumeenia keeles | : | Fleică [Regulamentul (CE) nr. 748/2008], |
| — | : | slovaki keeles | : | Bránica (Nariadenie (ES) č. 748/2008), |
| — | : | sloveeni keeles | : | Vampi (Uredba (ES) št. 748/2008), |
| — | : | soome keeles | : | Kuveliha (asetus (EY) N:o 748/2008), |
| — | : | rootsi keeles | : | Mellangärde (förordning (EG) nr 748/2008), |

—

:

bulgaaria keeles

:

Месести части от диафрагмата (Регламент (ЕО) No 748/2008),

—

:

hispaania keeles

:

Músculos del diafragma y delgados [Reglamento (CE) no 748/2008],

—

:

tšehhi keeles

:

Okruží a bránice (nařízení (ES) č. 748/2008),

—

:

taani keeles

:

Mellemgulv (forordning (EF) nr. 748/2008),

—

:

saksa keeles

:

Saumfleisch (Verordnung (EG) Nr. 748/2008),

—

:

eesti keeles

:

Vahelihase kõõluseline osa (määrus (EÜ) nr 748/2008),

—

:

kreeka keeles

:

Διάφραγμα [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 748/2008],

—

:

inglise keeles

:

Thin skirt (Regulation (EC) No 748/2008),

—

:

prantsuse keeles

:

Hampe [règlement (CE) no 748/2008],

—

:

itaalia keeles

:

Pezzi detti „hampes” [regolamento (CE) n. 748/2008],

—

:

läti keeles

:

Liellopu diafragmas plānā daļa (Regula (EK) Nr. 748/2008),

—

:

leedu keeles

:

Plonoji diafragma (Reglamentas (EB) Nr. 748/2008),

—

:

ungari keeles

:

Sovány dagadó (748/2008/EK rendelet),

—

:

malta keeles

:

Falda rqiqa (Regolament (KE) Nru 748/2008),

—

:

hollandi keeles

:

Omloop (Verordening (EG) nr. 748/2008),

—

:

poola keeles

:

Cienka przepona (Rozporządzenie (WE) nr 748/2008),

—

:

portugali keeles

:

Diafragma [Regulamento (CE) n.o 748/2008],

—

:

rumeenia keeles

:

Fleică [Regulamentul (CE) nr. 748/2008],

—

:

slovaki keeles

:

Bránica (Nariadenie (ES) č. 748/2008),

—

:

sloveeni keeles

:

Vampi (Uredba (ES) št. 748/2008),

—

:

soome keeles

:

Kuveliha (asetus (EY) N:o 748/2008),

—

:

rootsi keeles

:

Mellangärde (förordning (EG) nr 748/2008),

---

II LISA

Image

---

III LISA

LOETELU ARGENTINA ASUTUSTE KOHTA, MILLEL ON VOLITUS VÄLJA ANDA AUTENTSUSSERTIFIKAATE

Secretaría de Agricultura, Ganadería, PESCA y Alimentos (SAGPyA):

artikli 1 lõike 3 punkti a kohase Argentinast pärit vahelihase kõõluselise osa puhul.

---

IV LISA

(Välja antud) impordilitsentsidest teatamine – määrus (EÜ) nr 748/2008

Liikmesriik: ...

Määruse (EÜ) nr 748/2008 artikli 9 kohaldamine

Tootekogused, mille kohta on impordilitsentsid välja antud

Alates ... kuni ...

| Järjekorranumber | Tootekategooria(d) (1) | Kogus
  (tootekaal kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4020 | | |

Järjekorranumber

Tootekategooria(d) (1)

Kogus

(tootekaal kilogrammides)

09.4020

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisas osutatud tootekategooria(d).

---

V LISA

Impordilitsentsidest teatamine (kasutamata kogused) – määrus (EÜ) nr 748/2008

Liikmesriik:...

Määruse (EÜ) nr 748/2008 artikli 9 kohaldamine

Tootekogused, mille puhul jäid impordilitsentsid kasutamata

Alates ... kuni...

| Järjekorranumber | Tootekategooria(d) (1) | Kasutamata kogus
  (tootekaal kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4020 | | |

Järjekorranumber

Tootekategooria(d) (1)

Kasutamata kogus

(tootekaal kilogrammides)

09.4020

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisas osutatud tootekategooria(d).

---

VI LISA

Vabasse ringlusse lubatud tootekogustest teatamine – määrus (EÜ) nr 748/2008

Liikmesriik: ...

Määruse (EÜ) nr 748/2008 artikli 9 kohaldamine

Vabasse ringlusse lubatud tootekogused:

Alates ... kuni ... (imporditariifikvoodi kehtivusperiood).

| Järjekorranumber | Tootekategooria(d) (1) | Vabasse ringlusse lubatud kogus
  (tootekaal kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4020 | | |

Järjekorranumber

Tootekategooria(d) (1)

Vabasse ringlusse lubatud kogus

(tootekaal kilogrammides)

09.4020

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisas osutatud tootekategooria(d).

---

VII LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

| Komisjoni määrus (EÜ) nr 996/97
  (EÜT L 144, 4.6.1997, lk 6) | |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 2048/97
  (EÜT L 287, 21.10.1997, lk 10) | üksnes seoses viitega määruse (EÜ) nr 996/97 artiklile 1 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 260/98
  (EÜT L 25, 31.1.1998, lk 42) | ainult artikkel 6 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1266/98
  (EÜT L 175, 19.6.1998, lk 9) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 649/2003
  (ELT L 95, 11.4.2003, lk 13) | ainult artikkel 3 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1118/2004
  (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10) | ainult artikkel 3 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1965/2006
  (ELT L 408, 30.12.2006, lk 27) | ainult artikkel 3 ja III lisa |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 568/2007
  (ELT L 133, 25.5.2007, lk 15) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 962/2007
  (ELT L 213, 15.8.2007, lk 6) | |

Komisjoni määrus (EÜ) nr 996/97

(EÜT L 144, 4.6.1997, lk 6)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2048/97

(EÜT L 287, 21.10.1997, lk 10)

üksnes seoses viitega määruse (EÜ) nr 996/97 artiklile 1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 260/98

(EÜT L 25, 31.1.1998, lk 42)

ainult artikkel 6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1266/98

(EÜT L 175, 19.6.1998, lk 9)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 649/2003

(ELT L 95, 11.4.2003, lk 13)

ainult artikkel 3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1118/2004

(ELT L 217, 17.6.2004, lk 10)

ainult artikkel 3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1965/2006

(ELT L 408, 30.12.2006, lk 27)

ainult artikkel 3 ja III lisa

Komisjoni määrus (EÜ) nr 568/2007

(ELT L 133, 25.5.2007, lk 15)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 962/2007

(ELT L 213, 15.8.2007, lk 6)

---

VIII LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 996/97 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 2 lõige 2 |
| Artiklid 3–8 | Artiklid 3–8 |
| — | Artikkel 9 |
| — | Artikkel 10 |
| Artikkel 12 | Artikkel 11 |
| I lisa | II lisa |
| II lisa | III lisa |
| III lisa | I lisa |
| — | IV lisa |
| — | V lisa |
| — | VI lisa |
| — | VII lisa |
| — | VIII lisa |

Määrus (EÜ) nr 996/97

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 2

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 3

Artikli 2 lõige 2

Artiklid 3–8

Artiklid 3–8

—

Artikkel 9

—

Artikkel 10

Artikkel 12

Artikkel 11

I lisa

II lisa

II lisa

III lisa

III lisa

I lisa

—

IV lisa

—

V lisa

—

VI lisa

—

VII lisa

—

VIII lisa

---

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 749/2008,

30. juuli 2008,

millega muudetakse mitut veise- ja vasikalihasektori imporditariifikvoote käsitlevat määrust

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (2) artikli 11 lõikes 1 on sätestatud teatavad juhised komisjoni teavitamiseks liikmesriikide poolt. Määrust (EÜ) nr 1301/2006 kohaldatakse ilma, et see piiraks valdkondlikes määrustes sätestatud lisatingimuste või erandite kohaldamist. Teatavates veise- ja vasikalihasektori kvoote käsitlevates komisjoni määrustes on asjakohane ette näha üksikasjalikumad kõnealuse sektori impordilitsentsidest teatamise eeskirjad. Selliste kohuste selgitamiseks, mis on seotud impordilitsentsidega hõlmatud kogustest teatamise lõpptähtajaga, tuleb kõnealused kohustused kehtestada iga asjaomase imporditariifikvoodi suhtes ja seetõttu on selles osas vaja sätestada erandid määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust. Seepärast tuleb järgmisi määrusi vastavalt muuta:






  — | komisjoni 17. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 297/2003, milles sätestatakse Tšiilist pärit veise- ja vasikaliha tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad; (3) |
| --- | --- | --- |

(1)

Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (2) artikli 11 lõikes 1 on sätestatud teatavad juhised komisjoni teavitamiseks liikmesriikide poolt. Määrust (EÜ) nr 1301/2006 kohaldatakse ilma, et see piiraks valdkondlikes määrustes sätestatud lisatingimuste või erandite kohaldamist. Teatavates veise- ja vasikalihasektori kvoote käsitlevates komisjoni määrustes on asjakohane ette näha üksikasjalikumad kõnealuse sektori impordilitsentsidest teatamise eeskirjad. Selliste kohuste selgitamiseks, mis on seotud impordilitsentsidega hõlmatud kogustest teatamise lõpptähtajaga, tuleb kõnealused kohustused kehtestada iga asjaomase imporditariifikvoodi suhtes ja seetõttu on selles osas vaja sätestada erandid määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust. Seepärast tuleb järgmisi määrusi vastavalt muuta:

—

komisjoni 17. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 297/2003, milles sätestatakse Tšiilist pärit veise- ja vasikaliha tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad; (3)

| — | komisjoni 8. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2092/2004, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Šveitsist pärineva kuivatatud kondita veiseliha imporditariifikvoodi rakendamiseks; (4) |
| --- | --- |

—

komisjoni 8. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2092/2004, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Šveitsist pärineva kuivatatud kondita veiseliha imporditariifikvoodi rakendamiseks; (4)

| — | komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2172/2005, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad Šveitsist pärit üle 160 kg kaaluvate elusveiste imporditariifi kvoodi jaoks, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises põllumajandustoodetega kauplemist käsitlevas kokkuleppes; (5) |
| --- | --- |

—

komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2172/2005, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad Šveitsist pärit üle 160 kg kaaluvate elusveiste imporditariifi kvoodi jaoks, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises põllumajandustoodetega kauplemist käsitlevas kokkuleppes; (5)

| — | komisjoni 11. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 529/2007, millega avatakse ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot ning nähakse ette selle haldamine; (6) |
| --- | --- |

—

komisjoni 11. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 529/2007, millega avatakse ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot ning nähakse ette selle haldamine; (6)

| — | komisjoni 16. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 545/2007, millega avatakse töötlemiseks ette nähtud külmutatud veiseliha imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (1. juuli 2007–30. juuni 2008); (7) |
| --- | --- |

—

komisjoni 16. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 545/2007, millega avatakse töötlemiseks ette nähtud külmutatud veiseliha imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (1. juuli 2007–30. juuni 2008); (7)

| — | komisjoni 23. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 558/2007, millega avatakse noorte isaste nuumveiste imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine, (8) ning |
| --- | --- |

—

komisjoni 23. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 558/2007, millega avatakse noorte isaste nuumveiste imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine, (8) ning

| — | komisjoni 14. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 659/2007, millega avatakse teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine. (9) |
| --- | --- |

—

komisjoni 14. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 659/2007, millega avatakse teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine. (9)

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 2092/2004 avatud imporditariifikvooti hallatakse asjaomaste kolmanda riigi välja antud dokumentide alusel. Seetõttu tuleb selgitada, et määruse (EÜ) nr 1301/2006 III peatüki sätteid tuleks kohaldada määruse (EÜ) nr 2092/2004 kohaselt välja antud impordilitsentside suhtes, ilma et see piiraks kõnealuses määruses sätestatud lisatingimuste kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 2092/2004 avatud imporditariifikvooti hallatakse asjaomaste kolmanda riigi välja antud dokumentide alusel. Seetõttu tuleb selgitada, et määruse (EÜ) nr 1301/2006 III peatüki sätteid tuleks kohaldada määruse (EÜ) nr 2092/2004 kohaselt välja antud impordilitsentside suhtes, ilma et see piiraks kõnealuses määruses sätestatud lisatingimuste kohaldamist.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusturu ühise korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusturu ühise korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 297/2003 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse artikkel 9a:
  „Artikkel 9a
  1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile






  a) | hiljemalt 31. augustiks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse artikkel 9a:

„Artikkel 9a

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile

a)

hiljemalt 31. augustiks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise;

| b) | hiljemalt 31. oktoobriks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. oktoobriks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 31. oktoobriks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mis tegelikult lubati vabasse ringlusse eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal.

Kui imporditariifikvoodi kehtivusaeg algab 1. juulil 2009, esitavad liikmesriigid komisjonile määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 4 kohaselt üksikasjalikud andmed tootekoguste kohta, mis lubatakse vabasse ringlusse pärast 1. juulit 2009.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 ja lõike 2 esimeses lõigus osutatud teave esitatakse vastavalt käesoleva määruse IV, V ja VI lisale ning selleks kasutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 382/2008 (10) V lisas esitatud tootekategooriaid.

| 2) | Lisatakse IV, V ja VI lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse I lisas. |
| --- | --- |

2)

Lisatakse IV, V ja VI lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 2092/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse komisjoni määrust (EÜ) nr 376/2008, (11) komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (12) III peatükki ja komisjoni määrust (EÜ) nr 382/2008. (13) |
| --- | --- |

1)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse komisjoni määrust (EÜ) nr 376/2008, (11) komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (12) III peatükki ja komisjoni määrust (EÜ) nr 382/2008. (13)

| 2) | Lisatakse artikkel 7a:
  „Artikkel 7a
  1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile






  a) | hiljemalt 28. veebruariks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse artikkel 7a:

„Artikkel 7a

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile

a)

hiljemalt 28. veebruariks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise;

| b) | hiljemalt 30. aprilliks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 30. aprilliks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 30. aprilliks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mis tegelikult lubati vabasse ringlusse eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal.

Kui imporditariifikvoodi kehtivusaeg algab 1. jaanuaril 2009, esitavad liikmesriigid komisjonile määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 4 kohaselt üksikasjalikud andmed tootekoguste kohta, mis lubatakse vabasse ringlusse pärast 1. jaanuari 2009.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 ja lõike 2 esimeses lõigus osutatud teave esitatakse vastavalt käesoleva määruse IV, V ja VI lisale ning selleks kasutatakse määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisas esitatud tootekategooriaid.”

| 3) | Lisatakse IV, V ja VI lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse II lisas. |
| --- | --- |

3)

Lisatakse IV, V ja VI lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Määrusele (EÜ) nr 2172/2005 lisatakse artikkel 8a:

„Artikkel 8a

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile

| a) | hiljemalt 28. veebruariks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt 28. veebruariks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise;

| b) | hiljemalt 30. aprilliks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 30. aprilliks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 30. aprilliks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mis tegelikult lubati vabasse ringlusse eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal.

Kui imporditariifikvoodi kehtivusaeg algab 1. jaanuaril 2009, esitavad liikmesriigid komisjonile määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 4 kohaselt üksikasjalikud andmed tootekoguste kohta, mis lubatakse vabasse ringlusse pärast 1. jaanuari 2009.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 ja lõike 2 esimeses lõigus osutatud teabe esitamisel väljendatakse kogused loomade arvuna tootekategooria kohta vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 382/2008 (14) V lisale.

Artikkel 4

Määrusele (EÜ) nr 529/2007 lisatakse artikkel 8a:

„Artikkel 8a

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile

| a) | hiljemalt iga kuu 10. kuupäevaks tootekogused, mille kohta eelmise kuu jooksul on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt iga kuu 10. kuupäevaks tootekogused, mille kohta eelmise kuu jooksul on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise;

| b) | hiljemalt 31. oktoobriks 2008 tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. oktoobriks 2008 tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 31. oktoobriks 2008 tootekogused, mis tegelikult lubati vabasse ringlusse eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe puhul väljendatakse tootekogused toote massi kilogrammides tootekategooria kohta vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 382/2008 (15) V lisale.

Artikkel 5

Määrusele (EÜ) nr 545/2007 lisatakse artikkel 11a:

„Artikkel 11a

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile

| a) | hiljemalt iga kuu 10. kuupäevaks tootekogused, mille kohta eelmise kuu jooksul on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt iga kuu 10. kuupäevaks tootekogused, mille kohta eelmise kuu jooksul on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise;

| b) | hiljemalt 31. oktoobriks 2008 tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. oktoobriks 2008 tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 31. oktoobriks 2008 tootekogused, mis tegelikult lubati vabasse ringlusse eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe puhul väljendatakse tootekogused toote massi kilogrammides järjekorranumbri ja tootekategooria kohta vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 382/2008 (16) V lisale.

Artikkel 6

Määrusele (EÜ) nr 558/2007 lisatakse artikkel 9a:

„Artikkel 9a

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile

| a) | hiljemalt 31. augustiks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt 31. augustiks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise;

| b) | hiljemalt 31. oktoobriks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. oktoobriks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 31. oktoobriks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mis tegelikult lubati vabasse ringlusse eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal.

Kui imporditariifikvoodi kehtivusaeg algab 1. juulil 2009, esitavad liikmesriigid komisjonile määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 4 kohaselt üksikasjalikud andmed tootekoguste kohta, mis lubatakse vabasse ringlusse pärast 1. juulit 2009.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 ja lõike 2 esimeses lõigus osutatud teabe puhul väljendatakse kogused loomade arvuna tootekategooria kohta vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 382/2008 (17) V lisale.

Artikkel 7

Määrusele (EÜ) nr 659/2007 lisatakse artikkel 10a:

„Artikkel 10a

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile

| a) | hiljemalt 31. augustiks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt 31. augustiks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal on väljastatud impordilitsentsid, sealhulgas selliste koguste puudumise;

| b) | hiljemalt 31. oktoobriks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. oktoobriks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 31. oktoobriks pärast iga imporditariifikvoodi kehtivusaja lõppu tootekogused, mis tegelikult lubati vabasse ringlusse eelmise imporditariifikvoodi kehtivusajal.

Kui imporditariifikvoodi kehtivusaeg algab 1. juulil 2009, esitavad liikmesriigid komisjonile siiski määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 4 kohaselt üksikasjalikud andmed tootekoguste kohta, mis lubatakse vabasse ringlusse pärast 1. juulit 2009.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 ja lõike 2 esimeses lõigus osutatud teabe puhul väljendatakse kogused loomade arvuna tootekategooria kohta vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 382/2008 (18) V lisale.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

2

(3)  ELT L 43, 18.2.2003, lk 26. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 332/2008 (ELT L 102, 12.4.2008, lk 17).

3

(4)  ELT L 362, 9.12.2004, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1965/2006 (ELT L 408, 30.12.2006, lk 27), parandatud ELT L 47, 16.2.2007, lk 21.

4

(5)  ELT L 346, 29.12.2005, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1965/2006.

5

(6)  ELT L 123, 12.5.2007, lk 26.

6

(7)  ELT L 129, 17.5.2007, lk 14. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 98/2008 (ELT L 29, 2.2.2008, lk 5).

7

(8)  ELT L 132, 24.5.2007, lk 21.

8

(9)  ELT L 155, 15.6.2007, lk 20.

9

(10)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.”

10

(11)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.

11

(12)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

12

(13)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.”

13

(14)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.”

14

(15)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.”

15

(16)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.”

16

(17)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.”

17

(18)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.”

18

---

I LISA

IV LISA

Teade (välja antud) impordilitsentside kohta – määrus (EÜ) nr 297/2003

Liikmesriik: ...

Määruse (EÜ) nr 297/2003 artikli 9a kohaldamine.

Tootekogused, mille kohta on välja antud impordilitsents.

Alates: ... kuni: ...

| Järjekorranumber | Tootekategooria või -kategooriad (1) | Kogus
  (toote massi kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4181 | | |

Järjekorranumber

Tootekategooria või -kategooriad (1)

Kogus

(toote massi kilogrammides)

09.4181

V LISA

Teade impordilitsentside kohta (kasutamata jäänud kogused) – määrus (EÜ) nr 297/2003

Liikmesriik: ...

Määruse (EÜ) nr 297/2003 artikli 9a kohaldamine.

Tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud.

Alates: ... kuni: ...

| Järjekorranumber | Tootekategooria või -kategooriad (2) | Kasutamata jäänud kogus
  (toote massi kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4181 | | |

Järjekorranumber

Tootekategooria või -kategooriad (2)

Kasutamata jäänud kogus

(toote massi kilogrammides)

09.4181

VI LISA

Teade vabasse ringlusse lubatud tootekoguste kohta – määrus (EÜ) nr 297/2003

Liikmesriik: ...

Määruse (EÜ) nr 297/2003 artikli 9a kohaldamine.

Vabasse ringlusse lubatud tootekogused:

Alates: ... kuni: ... (imporditariifikvoodi kehtivusaeg).

| Järjekorranumber | Tootekategooria või -kategooriad (3) | Vabasse ringlusse lubatud kogus
  (toote massi kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4181 | | |

Järjekorranumber

Tootekategooria või -kategooriad (3)

Vabasse ringlusse lubatud kogus

(toote massi kilogrammides)

09.4181

---

(1)  Tootekategooria või -kategooriad vastavalt määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisale.

1

(2)  Tootekategooria või -kategooriad vastavalt määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisale.

2

(3)  Tootekategooria või -kategooriad vastavalt määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisale.

3

---

II LISA

IV LISA

Teade (välja antud) impordilitsentside kohta – määrus (EÜ) nr 2092/2004

Liikmesriik:...

Määruse (EÜ) nr 2092/2004 artikli 7a kohaldamine.

Tootekogused, mille kohta on välja antud impordilitsents.

Alates: ... kuni: ...

| Järjekorranumber | Tootekategooria või -kategooriad (1) | Kogus
  (toote massi kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4202 | | |

Järjekorranumber

Tootekategooria või -kategooriad (1)

Kogus

(toote massi kilogrammides)

09.4202

V LISA

Teade impordilitsentside kohta (kasutamata jäänud kogused) – määrus (EÜ) nr 2092/2004

Liikmesriik:...

Määruse (EÜ) nr 2092/2004 artikli 7a kohaldamine.

Tootekogused, mille kohta välja antud impordilitsentsi ei kasutatud.

Alates: ... kuni: ...

| Järjekorranumber | Tootekategooria või -kategooriad (2) | Kasutamata jäänud kogus
  (toote massi kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4202 | | |

Järjekorranumber

Tootekategooria või -kategooriad (2)

Kasutamata jäänud kogus

(toote massi kilogrammides)

09.4202

VI LISA

Teade vabasse ringlusse lubatud tootekoguste kohta – määrus (EÜ) nr 2092/2004

Liikmesriik: ...

Määruse (EÜ) nr 2092/2004 artikli 7a kohaldamine.

Vabasse ringlusse lubatud tootekogused:

Alates: ... kuni: ... (imporditariifikvoodi kehtivusaeg).

| Järjekorranumber | Tootekategooria või -kategooriad (3) | Vabasse ringlusse lubatud kogus
  (toote massi kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4202 | | |

Järjekorranumber

Tootekategooria või -kategooriad (3)

Vabasse ringlusse lubatud kogus

(toote massi kilogrammides)

09.4202

---

(1)  Tootekategooria või -kategooriad vastavalt määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisale.

1

(2)  Tootekategooria või -kategooriad vastavalt määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisale.

2

(3)  Tootekategooria või -kategooriad vastavalt määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisale.

3

---

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/44 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/44

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 750/2008,

30. juuli 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 414/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavatele juustudele antava eraladustusabi osas ladustamisperioodil 2008/2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 43 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 414/2008 (2) lisas on esitatud nimekiri juustudest, mis on eraladustusabi kõlblikud ladustamisperioodil 2008/2009. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 414/2008 (2) lisas on esitatud nimekiri juustudest, mis on eraladustusabi kõlblikud ladustamisperioodil 2008/2009.

| (2) | Rumeenia ametiasutused taotlesid seoses teatavate juustudega osalemist eraladustusabi kavas ladustamisperioodil 2008/2009. |
| --- | --- |

(2)

Rumeenia ametiasutused taotlesid seoses teatavate juustudega osalemist eraladustusabi kavas ladustamisperioodil 2008/2009.

| (3) | Arvestades Rumeenia taotlust ja kaua säilivate juustude turu praegust olukorda, peaks määruse (EÜ) nr 414/2008 lisa sisaldama mõnesid Rumeenia kaua säilivaid juuste, mille turuolukorda võib eraladustamisega toetada, kusjuures kogused peaksid olema sellised, mis võiksid juustuturgu stabiliseerida. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades Rumeenia taotlust ja kaua säilivate juustude turu praegust olukorda, peaks määruse (EÜ) nr 414/2008 lisa sisaldama mõnesid Rumeenia kaua säilivaid juuste, mille turuolukorda võib eraladustamisega toetada, kusjuures kogused peaksid olema sellised, mis võiksid juustuturgu stabiliseerida.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 414/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 414/2008 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 414/2008 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 125, 9.5.2008, lk 17.

2

---

LISA

„LISA

| Juustuliigid | Abikõlblikud kogused | Juustu minimaalne vanus | Lattu paigutamise ajavahemik | Laost väljatoomise ajavahemik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prantsuse kaua säilivad juustud:






  — | kaitstud päritolunimetusega sordid Beaufort ja Comté |

Juustuliigid

Abikõlblikud kogused

Juustu minimaalne vanus

Lattu paigutamise ajavahemik

Laost väljatoomise ajavahemik

Prantsuse kaua säilivad juustud:

—

kaitstud päritolunimetusega sordid Beaufort ja Comté

| — | „Label Rouge” Emmental grand cru, |
| --- | --- |

—

„Label Rouge” Emmental grand cru,

| — | Emmental ja Gruyère, klassid A ja B |
| --- | --- |

—

Emmental ja Gruyère, klassid A ja B

16 000 t

10 päeva

1. juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Saksa kaua säilivad juustud

„Markenkäse” või „Klasse fein” Emmentaler/Bergkäse

1 000 t

10 päeva

1.juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Iiri kaua säilivad juustud:

| | Irish long-keeping cheese |
| --- | --- |

Irish long-keeping cheese

| | Emmental, special grade |
| --- | --- |

Emmental, special grade

900 t

10 päeva

1. juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Austria kaua säilivad juustud:

1. Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse

1 700 t

10 päeva

1. juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Soome kaua säilivad juustud:

„I luokka”

1 700 t

10 päeva

1. juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Rootsi kaua säilivad juustud:

„Västerbotten/Prästost/Svecia/Grevé”

1 700 t

10 päeva

1. juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Poola kaua säilivad juustud:

„Podlaski/Piwny/Ementalski/Ser Corregio/Bursztyn/Wielkopolski”

3 000 t

10 päeva

1. juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Sloveenia kaua säilivad juustud:

„Ementalec/Zbrinc”

200 t

10 päeva

1. juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Leedu kaua säilivad juustud:

„Goja/Džiugas”

700 t

10 päeva

1. juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Läti kaua säilivad juustud:

„Rigamond, Ementāles tipa un Ekstra klases siers”

500 t

10 päeva

1. juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Ungari kaua säilivad juustud:

„Hajdú”

300 t

10 päeva

1. juunist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009

Pecorino Romano

19 000 t

90 päeva, valmistatud pärast 1. oktoobrit 2007

1. juunist kuni 31. detsembrini 2008

enne 31. märtsi 2009

Kefalotyri ja Kasser, mis on valmistatud lamba- või kitsepiimast või nende segust

2 500 t

90 päeva, valmistatud pärast 30. novembrit 2007

1. juunist kuni 30. novembrini 2008

enne 31. märtsi 2009

Rumeenia kaua säilivad juustud:

Cașcaval Dobrogea, Cașcaval Rucăr, Cașcaval Dalia, Brânza Trapist, Brânza Cedar ja Emmental

500 t

10 päeva

1. augustist kuni 30. septembrini 2008

1. oktoobrist kuni 31. märtsini 2009”

---

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/46 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 751/2008,

30. juuli 2008,

millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük Norra vetes lõuna pool 62° N

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2008

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 697/2008 (ELT L 195, 24.7.2008, lk 9).

3

---

LISA

| Nr | 22/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | SWE |
| Kalavaru | POK/04-N. |
| Liik | Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) |
| Piirkond | Norra veed lõuna pool 62° N |
| Kuupäev | 19.6.2008 |

Nr

22/T&Q

Liikmesriik

SWE

Kalavaru

POK/04-N.

Liik

Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

Piirkond

Norra veed lõuna pool 62° N

Kuupäev

19.6.2008

---

DIREKTIIVID

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/48

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/82/EÜ,

30. juuli 2008,

millega muudetakse direktiivi 2008/38/EÜ kroonilise neerupuudulikkuse korral neerufunktsiooni toetamiseks kasutatavate loomasöötade osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. septembri 1993. aasta direktiivi 93/74/EMÜ (eritoitmiseks mõeldud söötade kohta), (1) eelkõige selle artikli 6 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 5. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/38/EÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri, (2) sisaldab eritoitmise eesmärki „Neerufunktsiooni toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral”. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 5. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/38/EÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri, (2) sisaldab eritoitmise eesmärki „Neerufunktsiooni toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral”.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 163/2008 (3) on komisjon andnud loa lantaankarbonaatoktahüdraadi preparaadi (Lantharenol) kasutamiseks kasside söödalisandina. Luba põhines Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 18. septembri 2007. aasta arvamusel. (4) Arvamuses leidis toiduohutusamet, et nimetatud preparaadi lisamisel söödavalikule väheneb fosfori eritumine uriinis ja suureneb eritumine roojas, mis on seotud fosfori seeduvuse vähenemisega. Toiduohutusamet järeldas, et preparaat võib vähendada fosfori imendumist täiskasvanud kasside puhul. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 163/2008 (3) on komisjon andnud loa lantaankarbonaatoktahüdraadi preparaadi (Lantharenol) kasutamiseks kasside söödalisandina. Luba põhines Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 18. septembri 2007. aasta arvamusel. (4) Arvamuses leidis toiduohutusamet, et nimetatud preparaadi lisamisel söödavalikule väheneb fosfori eritumine uriinis ja suureneb eritumine roojas, mis on seotud fosfori seeduvuse vähenemisega. Toiduohutusamet järeldas, et preparaat võib vähendada fosfori imendumist täiskasvanud kasside puhul.

| (3) | Direktiivis 2008/38/EÜ käsitletakse väikese fosforisisaldusega sööta real „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral”. Samasuguse positiivse tulemuse võib saada, kui vähendada söödas sisalduva fosfori imendumist. Seepärast tuleks lantaankarbonaatoktahüdraat lisada direktiivi 2008/38/EÜ I lisa B osas esitatud kasutusotstarvete loetelu jaotisesse „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral”. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 2008/38/EÜ käsitletakse väikese fosforisisaldusega sööta real „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral”. Samasuguse positiivse tulemuse võib saada, kui vähendada söödas sisalduva fosfori imendumist. Seepärast tuleks lantaankarbonaatoktahüdraat lisada direktiivi 2008/38/EÜ I lisa B osas esitatud kasutusotstarvete loetelu jaotisesse „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral”.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2008/38/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2008/38/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2008/38/EÜ I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.

Artikkel 2

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. veebruariks 2009. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata nende normide teksti.

Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 62, 6.3.2008, lk 9.

2

(3)  ELT L 50, 23.2.2008, lk 3.

3

(4)  EFSA Teataja (2007) 542, 1–15.

4

---

LISA

Direktiivi 2008/38/EÜ I lisa B osas jaotises „Eritoitmise eesmärgid” on rida „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” asendatud järgmisega:

| Eritoitmise eesmärk | Põhilised toiteomadused | Loomaliik või -kategooria | Märgistamisel esitatavad andmed | Soovitatav kasutusaeg | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral (1) | Väike fosforisisaldus ja piiratud valgusisaldus, kuid valk on kvaliteetne | Koerad ja kassid | — | Valguallikas/-allikad |

Eritoitmise eesmärk

Põhilised toiteomadused

Loomaliik või -kategooria

Märgistamisel esitatavad andmed

Soovitatav kasutusaeg

Muud sätted

„Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral (1)

Väike fosforisisaldus ja piiratud valgusisaldus, kuid valk on kvaliteetne

Koerad ja kassid

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

Esialgu kuni 6 kuud (2)

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile: “Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Märgitakse kasutamisjuhendisse: “Joogivesi peab igal ajal olema kättesaadav”.

või

Vähenenud fosfori imendumine lantaankarbonaatoktahüdraadi toimel

Täiskasvanud kassid

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Lantaankarbonaatoktahüdraat (Lantharenol) |
| --- | --- |

—

Lantaankarbonaatoktahüdraat (Lantharenol)

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

Esialgu kuni 6 kuud (2)

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile: “Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Märgitakse kasutamisjuhendisse: “Joogivesi peab igal ajal olema kättesaadav”.

---

(1)  Vajaduse korral võib tootja soovitada toodet kasutada ka ajutise neerupuudulikkuse korral.

1

(2)  Kui toodet soovitatakse kasutada ajutise neerupuudulikkuse korral, on soovitatav kasutusaeg kaks kuni neli nädalat.”

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/50

---

EÜ-TÜRGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2007,

25. juuni 2007,

millega muudetakse töödeldud põllumajandussaaduste kaubandussoodustusi, mida kohaldatakse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsustega nr 1/95 (tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta) ja nr 1/97 (teatavate töödeldud põllumajandussaaduste suhtes kohaldatava korra kohta) ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1/97

(2008/625/EÜ)

ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse lepingut assotsiatsiooni loomiseks Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. detsembri 1995. aasta EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/95 (tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta) (2) I peatüki V jaos kehtestatakse töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord. |
| --- | --- |

(1)

22. detsembri 1995. aasta EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/95 (tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta) (2) I peatüki V jaos kehtestatakse töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord.

| (2) | EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 29. aprilli 1997. aasta otsuses nr 1/97 (teatavate töödeldud põllumajandussaaduste suhtes kohaldatava korra kohta) (3) kehtestatakse teatavate kaupade suhtes aastased kvoodid. |
| --- | --- |

(2)

EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 29. aprilli 1997. aasta otsuses nr 1/97 (teatavate töödeldud põllumajandussaaduste suhtes kohaldatava korra kohta) (3) kehtestatakse teatavate kaupade suhtes aastased kvoodid.

| (3) | Viimasel ajal on peetud läbirääkimisi kaubavahetuse tingimuste parandamise üle eesmärgiga süvendada ja laiendada tolliliitu ning parandada majanduslikku lähenemist ühenduse 1. mail 2004 toimunud laienemise järel. Nimetatud parandused sisaldavad tollimaksuvabade tariifikvootide vormis soodustusi kaupadele, mis on hõlmatud otsusega nr 1/97. Kõnealune otsus tuleks seega kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(3)

Viimasel ajal on peetud läbirääkimisi kaubavahetuse tingimuste parandamise üle eesmärgiga süvendada ja laiendada tolliliitu ning parandada majanduslikku lähenemist ühenduse 1. mail 2004 toimunud laienemise järel. Nimetatud parandused sisaldavad tollimaksuvabade tariifikvootide vormis soodustusi kaupadele, mis on hõlmatud otsusega nr 1/97. Kõnealune otsus tuleks seega kehtetuks tunnistada.

| (4) | Väljapoole kvoote jääva impordi suhtes jätkatakse praegu kehtivate EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 1/95 kehtestatud kaubandussätete kohaldamist, |
| --- | --- |

(4)

Väljapoole kvoote jääva impordi suhtes jätkatakse praegu kehtivate EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 1/95 kehtestatud kaubandussätete kohaldamist,

ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

I ja II lisas sätestatud tariifikvoodid on avatud 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2007 ja järgnevate aastate 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini vastavalt neis sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/95 I peatüki V jagu kohaldatakse jätkuvalt impordi suhtes, mis ületab I ja II lisas sätestatud tollimaksuvabu tariifikvoote.

Artikkel 3

EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/97 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmisele järgneva kuu esimesel päeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Brüssel, 25. juuni 2007

Assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

A. GÜL

---

(1)  EÜT 217, 29.12.1964, lk 3687/64.

1

(2)  EÜT L 35, 13.2.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 126, 17.5.1997, lk 26.

3

---

I LISA

Tollimaksuvabad tariifikvoodid, mida kohaldatakse Türgi töödeldud põllumajandussaaduste impordil Euroopa Liitu

| CN-kood | Toote kirjeldus | Aastane tollimaksuvaba tariifikvoot
  (netokaal tonnides) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod: | 5 000 |
| 1704 10 | – närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata: |
| – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 60 % massist: |
| 1704 10 11 | – – – närimiskumm lehtedena |
| 1704 10 19 | – – – muud |
| – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist: |
| 1704 10 91 | – – – närimiskumm lehtedena |
| 1704 10 99 | – – – muud |
| 1704 90 | – muud: | 10 000 (1) |
| 1704 90 30 | – – valge šokolaad |
| – – muud: |
| 1704 90 51 | – – – kondiitritootemass, sh martsipan, kontaktpakendites netomassiga vähemalt 1 kg |
| 1704 90 55 | – – – kurgupastillid ja köhatropsid |
| 1704 90 61 | – – – dražeed (kõva suhkruglasuuriga tooted) |
| – – – muud: |
| 1704 90 65 | – – – – kummikompvekid, marmelaad, sefiir, pastilaa |
| 1704 90 71 | – – – – karamellkompvekid, täidisega või ilma (klaaskaramell) |
| 1704 90 75 | – – – – iirised (toffee) jms kondiitritooted |
| – – – – muud: |
| 1704 90 81 | – – – – – pressitud tabletid |
| 1704 90 99 | – – – – – muud |
| 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised: | 5 000 (2) |
| 1806 10 | – kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga: |
| 1806 10 20 | – – mis sisaldab sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 %, kuid alla 65 % massist |
| 1806 20 | – muud tooted plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg: |
| 1806 20 10 | – – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 31 % massist |
| 1806 20 30 | – – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 25 %, kuid alla 31 % massist |
| – – muud: |
| 1806 20 50 | – – – mis sisaldavad kakaovõid vähemalt 18 % massist |
| 1806 20 70 | – – – granuleeritud piimašokolaad |
| 1806 20 80 | – – – aromatiseeritud šokolaadiglasuur |
| 1806 20 95 | – – – muud |
| – muud, plokkide, tahvlite või batoonidena: |
| 1806 31 00 | – – äidisega |
| 1806 32 | – – täidiseta: |
| 1806 32 10 | – – – teravilja-, puuvilja- või pähklilisandiga |
| 1806 32 90 | – – – muud |
| 1806 90 | – muud: |
| – – šokolaad ja šokolaaditooted: |
| – – – šokolaadikompvekid, täidisega või täidiseta: |
| 1806 90 11 | – – – – alkoholiga |
| 1806 90 19 | – – – – muud |
| – – – muud: |
| 1806 90 31 | – – – – täidisega |
| 1806 90 39 | – – – – täidiseta |
| 1806 90 50 | – – kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted või suhkruasendajatest valmistatud kondiitritooted |
| 1806 90 60 | – – kakaovõided |
| 1806 90 70 | – – kakaod sisaldavad tooted jookide valmistamiseks |
| 1806 90 90 | – – muud |
| 1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduvalmistised, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduvalmistised rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt: | 900 |
| 1901 20 00 | – segud ja taignad rubriigis nimetatud 1905 pagaritoodete valmistamiseks |
| 1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: | 20 000 |
| – täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata: |
| 1902 11 00 | – – muna sisaldavad |
| 1902 19 | – – muud: |
| 1902 19 10 | – – – mis ei sisalda harilikku nisujahu või -püüli |
| 1902 19 90 | – – – muud |
| 1902 20 | – täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| – – muud: |
| 1902 20 91 | – – – kuumtöödeldud |
| 1902 20 99 | – – – muud |
| 1902 30 | – muud pastatooted: |
| 1902 30 10 | – – kuivatatud |
| 1902 30 90 | – – muud |
| 1902 40 | – kuskuss: |
| 1902 40 10 | – – töötlemata |
| 1902 40 90 | – – muud |
| 1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad | 500 |
| 1904 10 | – teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad: |
| 1904 10 10 | – – maisist |
| 1904 10 30 | – – riisist |
| 1904 10 90 | – – muud |
| 1904 20 | – röstimata teraviljahelvestest või nende segudest ja röstitud teraviljahelvestest või paisteradest valmistatud toidukaubad: | 100 |
| 1904 20 10 | – – müsli tüüpi tooted röstimata teraviljahelvestest |
| – – muud: |
| 1904 20 91 | – – – maisist |
| 1904 20 95 | – – – riisist |
| 1904 20 99 | – – – muud |
| 1904 30 00 | – bulgurnisu | 10 000 |
| 1904 90 | – muud: | 2 500 |
| 1904 90 10 | – – riis |
| 1904 90 80 | – – muud |
| 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid ravimitööstusele, oblaadid, riispaber jms: | 10 000 |
| – magusad küpsised; vahvlid: |
| 1905 31 | – – magusad küpsised: |
| – – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud: |
| 1905 31 11 | – – – – kontaktpakendites netomassiga kuni 85 g |
| 1905 31 19 | – – – – muud |
| – – – muud: |
| 1905 31 30 | – – – – mis sisaldavad vähemalt 8 % massist piimarasva |
| – – – – muud: |
| 1905 31 91 | – – – – – kihilised küpsised |
| 1905 31 99 | – – – – – muud |
| 1905 32 | – – vahvlid ja lehtvahvlid: | 3 000 |
| 1905 32 05 | – – – veesisaldusega üle 10 % massist |
| – – – muud |
| – – – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud: |
| 1905 32 11 | – – – – – kontaktpakendites netomassiga kuni 85 g |
| 1905 32 19 | – – – – – muud |
| – – – – muud: |
| 1905 32 91 | – – – – – soolased, täidisega või täidiseta |
| 1905 32 99 | – – – – – muud |
| 1905 40 | – kuivikud jms röstitud leiva- ja saiatooted: | 120 |
| 1905 40 10 | – – kuivikud |
| 1905 40 90 | – – muud |
| 1905 90 | – muud: | 10 000 |
| 1905 90 10 | – – matsa |
| 1905 90 20 | – – armulaualeib, tühjad kapslid ravimitööstusele, oblaadid, riispaber jms |
| – – muud: |
| 1905 90 30 | – – – leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, marju või puuvilju ning mis sisaldavad suhkrut kuni 5 % ja rasva kuni 5 % kuivaine massist |
| 1905 90 45 | – – – küpsised |
| 1905 90 55 | – – – pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased |
| – – – muud: |
| 1905 90 60 | – – – – magusainelisanditega |
| 2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota: | 3 000 (3) |
| 2105 00 10 | – mis ei sisalda piimarasvu või sisaldab neid alla 3 % massist |
| – mis sisaldab piimarasva |
| 2105 00 91 | – – vähemalt 3 %, kuid alla 7 % massist |
| 2105 00 99 | – – vähemalt 7 % massist |
| 2106 | Mujal nimetamata toiduvalmistised: | 4 000 |
| 2106 10 | – valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained: |
| 2106 10 80 | – – muud |
| 2106 90 | – muud: |
| 2106 90 98 | – – – muud |

CN-kood

Toote kirjeldus

Aastane tollimaksuvaba tariifikvoot

(netokaal tonnides)

(1)

(2)

(3)

1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod:

5 000

1704 10

– närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata:

– – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) alla 60 % massist:

1704 10 11

– – – närimiskumm lehtedena

1704 10 19

– – – muud

– – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist:

1704 10 91

– – – närimiskumm lehtedena

1704 10 99

– – – muud

1704 90

– muud:

10 000 (1)

1704 90 30

– – valge šokolaad

– – muud:

1704 90 51

– – – kondiitritootemass, sh martsipan, kontaktpakendites netomassiga vähemalt 1 kg

1704 90 55

– – – kurgupastillid ja köhatropsid

1704 90 61

– – – dražeed (kõva suhkruglasuuriga tooted)

– – – muud:

1704 90 65

– – – – kummikompvekid, marmelaad, sefiir, pastilaa

1704 90 71

– – – – karamellkompvekid, täidisega või ilma (klaaskaramell)

1704 90 75

– – – – iirised (toffee) jms kondiitritooted

– – – – muud:

1704 90 81

– – – – – pressitud tabletid

1704 90 99

– – – – – muud

1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised:

5 000 (2)

1806 10

– kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga:

1806 10 20

– – mis sisaldab sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 %, kuid alla 65 % massist

1806 20

– muud tooted plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg:

1806 20 10

– – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 31 % massist

1806 20 30

– – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 25 %, kuid alla 31 % massist

– – muud:

1806 20 50

– – – mis sisaldavad kakaovõid vähemalt 18 % massist

1806 20 70

– – – granuleeritud piimašokolaad

1806 20 80

– – – aromatiseeritud šokolaadiglasuur

1806 20 95

– – – muud

– muud, plokkide, tahvlite või batoonidena:

1806 31 00

– – äidisega

1806 32

– – täidiseta:

1806 32 10

– – – teravilja-, puuvilja- või pähklilisandiga

1806 32 90

– – – muud

1806 90

– muud:

– – šokolaad ja šokolaaditooted:

– – – šokolaadikompvekid, täidisega või täidiseta:

1806 90 11

– – – – alkoholiga

1806 90 19

– – – – muud

– – – muud:

1806 90 31

– – – – täidisega

1806 90 39

– – – – täidiseta

1806 90 50

– – kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted või suhkruasendajatest valmistatud kondiitritooted

1806 90 60

– – kakaovõided

1806 90 70

– – kakaod sisaldavad tooted jookide valmistamiseks

1806 90 90

– – muud

1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduvalmistised, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduvalmistised rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt:

900

1901 20 00

– segud ja taignad rubriigis nimetatud 1905 pagaritoodete valmistamiseks

1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

20 000

– täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata:

1902 11 00

– – muna sisaldavad

1902 19

– – muud:

1902 19 10

– – – mis ei sisalda harilikku nisujahu või -püüli

1902 19 90

– – – muud

1902 20

– täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

– – muud:

1902 20 91

– – – kuumtöödeldud

1902 20 99

– – – muud

1902 30

– muud pastatooted:

1902 30 10

– – kuivatatud

1902 30 90

– – muud

1902 40

– kuskuss:

1902 40 10

– – töötlemata

1902 40 90

– – muud

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad

500

1904 10

– teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad:

1904 10 10

– – maisist

1904 10 30

– – riisist

1904 10 90

– – muud

1904 20

– röstimata teraviljahelvestest või nende segudest ja röstitud teraviljahelvestest või paisteradest valmistatud toidukaubad:

100

1904 20 10

– – müsli tüüpi tooted röstimata teraviljahelvestest

– – muud:

1904 20 91

– – – maisist

1904 20 95

– – – riisist

1904 20 99

– – – muud

1904 30 00

– bulgurnisu

10 000

1904 90

– muud:

2 500

1904 90 10

– – riis

1904 90 80

– – muud

1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid ravimitööstusele, oblaadid, riispaber jms:

10 000

– magusad küpsised; vahvlid:

1905 31

– – magusad küpsised:

– – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud:

1905 31 11

– – – – kontaktpakendites netomassiga kuni 85 g

1905 31 19

– – – – muud

– – – muud:

1905 31 30

– – – – mis sisaldavad vähemalt 8 % massist piimarasva

– – – – muud:

1905 31 91

– – – – – kihilised küpsised

1905 31 99

– – – – – muud

1905 32

– – vahvlid ja lehtvahvlid:

3 000

1905 32 05

– – – veesisaldusega üle 10 % massist

– – – muud

– – – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud:

1905 32 11

– – – – – kontaktpakendites netomassiga kuni 85 g

1905 32 19

– – – – – muud

– – – – muud:

1905 32 91

– – – – – soolased, täidisega või täidiseta

1905 32 99

– – – – – muud

1905 40

– kuivikud jms röstitud leiva- ja saiatooted:

120

1905 40 10

– – kuivikud

1905 40 90

– – muud

1905 90

– muud:

10 000

1905 90 10

– – matsa

1905 90 20

– – armulaualeib, tühjad kapslid ravimitööstusele, oblaadid, riispaber jms

– – muud:

1905 90 30

– – – leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, marju või puuvilju ning mis sisaldavad suhkrut kuni 5 % ja rasva kuni 5 % kuivaine massist

1905 90 45

– – – küpsised

1905 90 55

– – – pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased

– – – muud:

1905 90 60

– – – – magusainelisanditega

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota:

3 000 (3)

2105 00 10

– mis ei sisalda piimarasvu või sisaldab neid alla 3 % massist

– mis sisaldab piimarasva

2105 00 91

– – vähemalt 3 %, kuid alla 7 % massist

2105 00 99

– – vähemalt 7 % massist

2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

4 000

2106 10

– valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained:

2106 10 80

– – muud

2106 90

– muud:

2106 90 98

– – – muud

---

(1)  Tooted, mille suhtes ei kohaldata tollimaksuvabu tariifikvoote: 1704 90 99 9080, kuid kuhu kuuluvad halvaa ja lokoum.

(2)  Tooted, mille suhtes ei kohaldata tollimaksuvabu tariifikvoote: 1806 20 80 9080, 1806 20 95 9080, 1806 90 90 1980, 1806 90 90 9980.

(3)  Kohaldamine on edasi lükatud, kuni probleemid Türgist pärit piima ja piimatoodete impordiga ELi on lahendatud.

---

II LISA

Tollimaksuvabad tariifikvoodid, mida kohaldatakse ELi töödeldud põllumajandussaaduste impordil Türki

| CN-kood | Toote kirjeldus | Aastane tollimaksuvaba tariifikvoot
  (netokaal tonnides) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod: | 1 000 |
| 1704 10 | – närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata: |
| – – sahharoosisisaldusega (sh invertsuhkur väljendatuna sahharoosina) alla 60 % massist: |
| 1704 10 11 | – – – närimiskumm lehtedena |
| 1704 10 19 | – – – muud |
| – – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist: |
| 1704 10 91 | – – – närimiskumm lehtedena |
| 1704 10 99 | – – – muud |
| 1704 90 | – muud: | 2 500 |
| 1704 90 30 | – – – valge šokolaad |
| – – muud: |
| 1704 90 51 | – – – kondiitritootemass, sh martsipan, kontaktpakendites netomassiga vähemalt 1 kg |
| 1704 90 55 | – – – kurgupastillid ja köhatropsid |
| 1704 90 61 | – – – dražeed (kõva suhkruglasuuriga tooted) |
| – – – muud: |
| 1704 90 65 | – – – – kummikompvekid, marmelaad, sefiir, pastilaa |
| 1704 90 71 | – – – – karamellkompvekid, täidisega või ilma (klaaskaramell) |
| 1704 90 75 | – – – – iirised (toffee) jms kondiitritooted |
| – – – muud: |
| 1704 90 81 | – – – – – pressitud tabletid |
| 1704 90 99 | – – – – – muud |
| 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised: | 7 000 |
| 1806 10 | – kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga: |
| 1806 10 20 | – – mis sisaldab sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 %, kuid alla 65 % massist |
| 1806 10 30 | – – mis sisaldab sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65 %, kuid alla 80 % massist |
| 1806 10 90 | – – mis sisaldab sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 80 % massist |
| 1806 20 | – muud tooted plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg: |
| 1806 20 10 | – – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 31 % massist |
| 1806 20 30 | – – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 25 %, kuid alla 31 % massist |
| – – muud: |
| 1806 20 50 | – – – mis sisaldavad kakaovõid vähemalt 18 % massist |
| 1806 20 70 | – – – granuleeritud piimašokolaad |
| 1806 20 80 | – – – aromatiseeritud šokolaadiglasuur |
| 1806 20 95 | – – – muud |
| – muud, plokkide, tahvlite või batoonidena: |
| 1806 31 00 | – – täidisega |
| 1806 32 | – – täidiseta: |
| 1806 32 10 | – – – teravilja-, puuvilja-, marja- või pähklilisandiga |
| 1806 32 90 | – – – muud |
| 1806 90 | – muud: |
| – – šokolaad ja šokolaaditooted: |
| – – – šokolaadikompvekid, täidisega või täidiseta: |
| 1806 90 11 | – – – – alkoholiga |
| 1806 90 19 | – – – – muud |
| – – – muud: |
| 1806 90 31 | – – – – täidisega |
| 1806 90 39 | – – – – täidiseta |
| 1806 90 50 | – – kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted või suhkruasendajatest valmistatud kondiitritooted |
| 1806 90 60 | – – kakaovõided |
| 1806 90 70 | – – kakaod sisaldavad tooted jookide valmistamiseks |
| 1806 90 90 | – – muud |
| 1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduvalmistised, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt: | 500 |
| 1901 10 00 | – jaemüügiks pakendatud imikutoidud |
| 1901 20 | – segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks | 300 |
| 1901 90 | – muud: | 2 000 |
| – – linnaseekstrakt: |
| 1901 90 11 | – – – kuivainesisaldusega vähemalt 90 % massist |
| 1901 90 19 | – – – muud |
| – – muud: |
| 1901 90 99 | – – – muud |
| 1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: | 20 000 |
| – täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata: |
| 1902 11 00 | – – muna sisaldavad |
| 1902 19 | – – muud: |
| 1902 19 10 | – – – mis ei sisalda harilikku nisujahu või -püüli |
| 1902 19 90 | – – – muud |
| 1902 20 | – täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| – – muud: |
| 1902 20 91 | – – – kuumtöödeldud |
| 1902 20 99 | – – – muud |
| 1902 30 | – muud pastatooted: |
| 1902 30 10 | – – kuivatatud |
| 1902 30 90 | – – muud |
| 1902 40 | – kuskuss: |
| 1902 40 10 | – – töötlemata |
| 1902 40 90 | – – muud |
| 1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad | 5 000 |
| 1904 10 | – teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad: |
| 1904 10 10 | – – maisist |
| 1904 10 30 | – – riisist |
| 1904 10 90 | – – muud |
| 1904 20 | – röstimata teraviljahelvestest või nende segudest ja röstitud teraviljahelvestest või paisteradest valmistatud toidukaubad: | 500 |
| 1904 20 10 | – – müsli tüüpi tooted röstimata teraviljahelvestest |
| – – muud: |
| 1904 20 91 | – – – maisist |
| 1904 20 95 | – – – riisist |
| 1904 20 99 | – – – muud |
| 1904 90 | – muud: | 300 |
| 1904 90 10 | – – riis |
| 1904 90 80 | – – muud |
| 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib (hostia), tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms: | 1 000 |
| – magusad küpsised; vahvlid: |
| 1905 31 | – – magusad küpsised: |
| – – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud: |
| 1905 31 11 | – – – – kontaktpakendites netomassiga kuni 85 g |
| 1905 31 19 | – – – – muud |
| – – – muud: |
| 1905 31 30 | – – – – Cmis sisaldavad vähemalt 8 % massist piimarasva |
| – – – – muud: |
| 1905 31 91 | – – – – – kihilised küpsised |
| 1905 31 99 | – – – – – muud |
| 1905 32 | – – vahvlid: | 600 |
| 1905 32 05 | – – – veesisaldusega üle 10 % massist |
| – – – muud |
| – – – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud: |
| 1905 32 11 | – – – – – kontaktpakendites netomassiga kuni 85 g |
| 1905 32 19 | – – – – – muud |
| – – – – muud: |
| 1905 32 91 | – – – – – soolased, täidisega või täidiseta |
| 1905 32 99 | – – – – – muud |
| 1905 40 | – kuivikud jms röstitud leiva- ja saiatooted: | 200 |
| 1905 40 10 | – – kuivikud |
| 1905 40 90 | – – muud |
| 1905 90 | – muud: | 1 500 |
| 1905 90 10 | – – matsa |
| 1905 90 20 | – – armulaualeib, tühjad kapslid ravimitööstuse jaoks, oblaadid, riispaber jms |
| – – muud: |
| 1905 90 30 | – – – leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, marju või puuvilju ning mis sisaldavad suhkrut kuni 5 % ja rasva kuni 5 % kuivaine massist |
| 1905 90 45 | – – – küpsised |
| 1905 90 55 | – – – pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased |
| – – – muud: |
| 1905 90 60 | – – – – magusainelisanditega |
| 1905 90 90 | – – – – muud |
| 2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota: | 3 000 (1) |
| 2105 00 10 | – mis ei sisalda piimarasvu või sisaldab neid alla 3 % massist |
| – mis sisaldab piimarasva: |
| 2105 00 91 | – – vähemalt 3 %, kuid alla 7 % massist |
| 2105 00 99 | – – vähemalt 7 % massist |
| 2106 | Mujal nimetamata toiduvalmistised: | 4 000 |
| 2106 10 | – valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained: |
| 2106 10 80 | – – muud |
| 2106 90 | – muud: |
| 2106 90 98 | – – – muud |

CN-kood

Toote kirjeldus

Aastane tollimaksuvaba tariifikvoot

(netokaal tonnides)

(1)

(2)

(3)

1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod:

1 000

1704 10

– närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata:

– – sahharoosisisaldusega (sh invertsuhkur väljendatuna sahharoosina) alla 60 % massist:

1704 10 11

– – – närimiskumm lehtedena

1704 10 19

– – – muud

– – sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist:

1704 10 91

– – – närimiskumm lehtedena

1704 10 99

– – – muud

1704 90

– muud:

2 500

1704 90 30

– – – valge šokolaad

– – muud:

1704 90 51

– – – kondiitritootemass, sh martsipan, kontaktpakendites netomassiga vähemalt 1 kg

1704 90 55

– – – kurgupastillid ja köhatropsid

1704 90 61

– – – dražeed (kõva suhkruglasuuriga tooted)

– – – muud:

1704 90 65

– – – – kummikompvekid, marmelaad, sefiir, pastilaa

1704 90 71

– – – – karamellkompvekid, täidisega või ilma (klaaskaramell)

1704 90 75

– – – – iirised (toffee) jms kondiitritooted

– – – muud:

1704 90 81

– – – – – pressitud tabletid

1704 90 99

– – – – – muud

1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised:

7 000

1806 10

– kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga:

1806 10 20

– – mis sisaldab sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 %, kuid alla 65 % massist

1806 10 30

– – mis sisaldab sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65 %, kuid alla 80 % massist

1806 10 90

– – mis sisaldab sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 80 % massist

1806 20

– muud tooted plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg:

1806 20 10

– – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 31 % massist

1806 20 30

– – mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva kokku vähemalt 25 %, kuid alla 31 % massist

– – muud:

1806 20 50

– – – mis sisaldavad kakaovõid vähemalt 18 % massist

1806 20 70

– – – granuleeritud piimašokolaad

1806 20 80

– – – aromatiseeritud šokolaadiglasuur

1806 20 95

– – – muud

– muud, plokkide, tahvlite või batoonidena:

1806 31 00

– – täidisega

1806 32

– – täidiseta:

1806 32 10

– – – teravilja-, puuvilja-, marja- või pähklilisandiga

1806 32 90

– – – muud

1806 90

– muud:

– – šokolaad ja šokolaaditooted:

– – – šokolaadikompvekid, täidisega või täidiseta:

1806 90 11

– – – – alkoholiga

1806 90 19

– – – – muud

– – – muud:

1806 90 31

– – – – täidisega

1806 90 39

– – – – täidiseta

1806 90 50

– – kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted või suhkruasendajatest valmistatud kondiitritooted

1806 90 60

– – kakaovõided

1806 90 70

– – kakaod sisaldavad tooted jookide valmistamiseks

1806 90 90

– – muud

1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduvalmistised, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt:

500

1901 10 00

– jaemüügiks pakendatud imikutoidud

1901 20

– segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete valmistamiseks

300

1901 90

– muud:

2 000

– – linnaseekstrakt:

1901 90 11

– – – kuivainesisaldusega vähemalt 90 % massist

1901 90 19

– – – muud

– – muud:

1901 90 99

– – – muud

1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

20 000

– täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil toiduks valmistamata:

1902 11 00

– – muna sisaldavad

1902 19

– – muud:

1902 19 10

– – – mis ei sisalda harilikku nisujahu või -püüli

1902 19 90

– – – muud

1902 20

– täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

– – muud:

1902 20 91

– – – kuumtöödeldud

1902 20 99

– – – muud

1902 30

– muud pastatooted:

1902 30 10

– – kuivatatud

1902 30 90

– – muud

1902 40

– kuskuss:

1902 40 10

– – töötlemata

1902 40 90

– – muud

1904

Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad

5 000

1904 10

– teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad:

1904 10 10

– – maisist

1904 10 30

– – riisist

1904 10 90

– – muud

1904 20

– röstimata teraviljahelvestest või nende segudest ja röstitud teraviljahelvestest või paisteradest valmistatud toidukaubad:

500

1904 20 10

– – müsli tüüpi tooted röstimata teraviljahelvestest

– – muud:

1904 20 91

– – – maisist

1904 20 95

– – – riisist

1904 20 99

– – – muud

1904 90

– muud:

300

1904 90 10

– – riis

1904 90 80

– – muud

1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib (hostia), tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

1 000

– magusad küpsised; vahvlid:

1905 31

– – magusad küpsised:

– – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud:

1905 31 11

– – – – kontaktpakendites netomassiga kuni 85 g

1905 31 19

– – – – muud

– – – muud:

1905 31 30

– – – – Cmis sisaldavad vähemalt 8 % massist piimarasva

– – – – muud:

1905 31 91

– – – – – kihilised küpsised

1905 31 99

– – – – – muud

1905 32

– – vahvlid:

600

1905 32 05

– – – veesisaldusega üle 10 % massist

– – – muud

– – – – täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud:

1905 32 11

– – – – – kontaktpakendites netomassiga kuni 85 g

1905 32 19

– – – – – muud

– – – – muud:

1905 32 91

– – – – – soolased, täidisega või täidiseta

1905 32 99

– – – – – muud

1905 40

– kuivikud jms röstitud leiva- ja saiatooted:

200

1905 40 10

– – kuivikud

1905 40 90

– – muud

1905 90

– muud:

1 500

1905 90 10

– – matsa

1905 90 20

– – armulaualeib, tühjad kapslid ravimitööstuse jaoks, oblaadid, riispaber jms

– – muud:

1905 90 30

– – – leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, marju või puuvilju ning mis sisaldavad suhkrut kuni 5 % ja rasva kuni 5 % kuivaine massist

1905 90 45

– – – küpsised

1905 90 55

– – – pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või soolased

– – – muud:

1905 90 60

– – – – magusainelisanditega

1905 90 90

– – – – muud

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota:

3 000 (1)

2105 00 10

– mis ei sisalda piimarasvu või sisaldab neid alla 3 % massist

– mis sisaldab piimarasva:

2105 00 91

– – vähemalt 3 %, kuid alla 7 % massist

2105 00 99

– – vähemalt 7 % massist

2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

4 000

2106 10

– valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained:

2106 10 80

– – muud

2106 90

– muud:

2106 90 98

– – – muud

---

(1)  Kohaldamine on edasi lükatud, kuni probleemid Türgist pärit piima ja piimatoodete impordiga ELi on lahendatud.

---

Komisjon

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/62 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/62

---

KOMISJONI OTSUS,

30. aprill 2008,

riigiabi C 40/06 (ex NN 96/05) kohta

Ühendkuningriigi rakendatud laenuabikavad

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1612 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/626/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 2 ja 3,

olles kutsunud huvitatud kolmandaid isikuid esitama märkusi vastavalt eespool loetletud sätetele, (2)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 15. juuni 2004. aasta kirjas teatas üks Ühendkuningriigi kodanik komisjonile, et Shetland Islands Council (edaspidi „Shetlandi saarte nõukogu” – Ühendkuningriigi riigiasutus Shetlandi saartel) on kalandussektorile andnud abi, mis võib olla ebaseaduslik riigiabi. Komisjon palus 24. augusti 2004. aasta, 4. veebruari 2005. aasta, 11. mai 2005. aasta ja 16. detsembri 2005. aasta kirjades Ühendkuningriigil esitada teavet kõnealuse abi kohta. Ühendkuningriik esitas komisjonile lisateabe 10. detsembri 2004. aasta, 6. aprilli 2005. aasta, 8. septembri 2005. aasta ja 31. jaanuari 2006. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(1)

15. juuni 2004. aasta kirjas teatas üks Ühendkuningriigi kodanik komisjonile, et Shetland Islands Council (edaspidi „Shetlandi saarte nõukogu” – Ühendkuningriigi riigiasutus Shetlandi saartel) on kalandussektorile andnud abi, mis võib olla ebaseaduslik riigiabi. Komisjon palus 24. augusti 2004. aasta, 4. veebruari 2005. aasta, 11. mai 2005. aasta ja 16. detsembri 2005. aasta kirjades Ühendkuningriigil esitada teavet kõnealuse abi kohta. Ühendkuningriik esitas komisjonile lisateabe 10. detsembri 2004. aasta, 6. aprilli 2005. aasta, 8. septembri 2005. aasta ja 31. jaanuari 2006. aasta kirjades.

| (2) | 13. septembri 2006. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile otsusest algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Ühendkuningriik esitas oma märkused abi kohta 16. oktoobri 2006. aasta kirjas. Vastavalt komisjoni asjakohasele palvele 31. jaanuari 2007. aasta ja 5. veebruari 2008. aasta kirjades esitati 4. septembri 2007. aasta ja 27. veebruari 2008. aasta kirjades lisateave. |
| --- | --- |

(2)

13. septembri 2006. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile otsusest algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Ühendkuningriik esitas oma märkused abi kohta 16. oktoobri 2006. aasta kirjas. Vastavalt komisjoni asjakohasele palvele 31. jaanuari 2007. aasta ja 5. veebruari 2008. aasta kirjades esitati 4. septembri 2007. aasta ja 27. veebruari 2008. aasta kirjades lisateave.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas30. novembril 2006. (3) Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama kõnealuse abi kohta märkusi. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas30. novembril 2006. (3) Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama kõnealuse abi kohta märkusi. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

II.   ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (4) | Shetlandi saarte nõukogu tegi kalandussektorile makseid kahe üldise abimeetme – „Abi kalapüügi- ja kalatöötlemissektorile” ja „Abi kalakasvatussektorile” – raames, mis koosnesid tegelikult mitmest eri tüüpi abikavast. Nende kavade hulka kuulusid ka nn laenuabikavad (edaspidi „kava”). |
| --- | --- |

(4)

Shetlandi saarte nõukogu tegi kalandussektorile makseid kahe üldise abimeetme – „Abi kalapüügi- ja kalatöötlemissektorile” ja „Abi kalakasvatussektorile” – raames, mis koosnesid tegelikult mitmest eri tüüpi abikavast. Nende kavade hulka kuulusid ka nn laenuabikavad (edaspidi „kava”).

| (5) | Abi anti kalakasvatajate ühenduse kaudu laenuabina lõhekasvatusettevõtjatele ja kalatöötlejate ühenduse kaudu laenuabina kalatöötlemisettevõtjatele. |
| --- | --- |

(5)

Abi anti kalakasvatajate ühenduse kaudu laenuabina lõhekasvatusettevõtjatele ja kalatöötlejate ühenduse kaudu laenuabina kalatöötlemisettevõtjatele.

| (6) | Lõhekasvatusettevõtjate laenuabi kehtestati 2000. aastal, et anda lõhekasvatusettevõtjatele käibekapitalilaenu kala kasvatamiseks realiseerimiseks sobiva suuruseni. Kava alusel antud laenude suurus oli 87 000–250 000 Suurbritannia naelsterlingit, laenusummad moodustasid kuni 75 % noorlõhede ostmise kuludest. Laenude kogusumma oli 3 477 130 Suurbritannia naelsterlingit. |
| --- | --- |

(6)

Lõhekasvatusettevõtjate laenuabi kehtestati 2000. aastal, et anda lõhekasvatusettevõtjatele käibekapitalilaenu kala kasvatamiseks realiseerimiseks sobiva suuruseni. Kava alusel antud laenude suurus oli 87 000–250 000 Suurbritannia naelsterlingit, laenusummad moodustasid kuni 75 % noorlõhede ostmise kuludest. Laenude kogusumma oli 3 477 130 Suurbritannia naelsterlingit.

| (7) | Laenu anti äriühingutele, kes suutsid tõendada oma elujõulisust nõuetekohase äriplaani ja vähemalt kolme aasta finantsprognooside abil. Laenude intressimäär oli tavaliselt Ühendkuningriigis kehtiv baasmäär + 2 %. Laenu tagatisena anti laenuandjale üle noorlõhe omandiõigus ning seega tagati laen täiskasvanud kala müügihinna põhjal. |
| --- | --- |

(7)

Laenu anti äriühingutele, kes suutsid tõendada oma elujõulisust nõuetekohase äriplaani ja vähemalt kolme aasta finantsprognooside abil. Laenude intressimäär oli tavaliselt Ühendkuningriigis kehtiv baasmäär + 2 %. Laenu tagatisena anti laenuandjale üle noorlõhe omandiõigus ning seega tagati laen täiskasvanud kala müügihinna põhjal.

| (8) | Kalatöötlejate laenukava alusel anti ajavahemikul 1996–2002 viis laenu. Laenude suurus oli 73 000–200 000 Suurbritannia naelsterlingit ning nende kogusumma oli 698 300 Suurbritannia naelsterlingit. Laene anti äriühingutele, kes kohustusid laenuperioodil esitama nõuetekohaselt auditeeritud raamatupidamisaruanded, pidama kinni asjaomastest riigisisestest ja ühenduse hügieeni-, tervisekaitse- ja ohutusnõuetest ning olema Shetlandi kalatöötlejate ühenduse liige. |
| --- | --- |

(8)

Kalatöötlejate laenukava alusel anti ajavahemikul 1996–2002 viis laenu. Laenude suurus oli 73 000–200 000 Suurbritannia naelsterlingit ning nende kogusumma oli 698 300 Suurbritannia naelsterlingit. Laene anti äriühingutele, kes kohustusid laenuperioodil esitama nõuetekohaselt auditeeritud raamatupidamisaruanded, pidama kinni asjaomastest riigisisestest ja ühenduse hügieeni-, tervisekaitse- ja ohutusnõuetest ning olema Shetlandi kalatöötlejate ühenduse liige.

| (9) | Komisjon leidis, et olemasolevast teabest ei selgunud, kas kava alusel anti laene tingimustel, millega tavapäraselt oleksid laenu andnud turul tegutsevad eraõiguslikud laenuandjad. Kuna tundus, et laene anti soodsamatel asjaoludel või soodsamatel tingimustel, kui seda oleksid tavapäraselt pakkunud eraõiguslikud laenuandjad, said abisaajad eelise, mida nad ei oleks tavapäraste majandustingimuste korral saanud. Kuna asjaomaste äriühingute ja teiste kalandussektori äriühingute vahel valitses pealegi otsene konkurents, tundus, et laenude näol on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon leidis, et olemasolevast teabest ei selgunud, kas kava alusel anti laene tingimustel, millega tavapäraselt oleksid laenu andnud turul tegutsevad eraõiguslikud laenuandjad. Kuna tundus, et laene anti soodsamatel asjaoludel või soodsamatel tingimustel, kui seda oleksid tavapäraselt pakkunud eraõiguslikud laenuandjad, said abisaajad eelise, mida nad ei oleks tavapäraste majandustingimuste korral saanud. Kuna asjaomaste äriühingute ja teiste kalandussektori äriühingute vahel valitses pealegi otsene konkurents, tundus, et laenude näol on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses.

| (10) | Laenude kui riigiabi kokkusobivuse kohta suunistega riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris, mis kehtisid abi andmise ajal, arvas komisjon, et laene ei saa pidada kommertslaenudeks, ja käsitas neid seepärast riigiabina. Laenude kokkusobivuse kohta ühisturuga arvas komisjon, et olemasolevate andmete põhjal võib kõnealuseid laene pidada abi andmise ajal kehtinud kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste tingimustele vastavaks. |
| --- | --- |

(10)

Laenude kui riigiabi kokkusobivuse kohta suunistega riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris, mis kehtisid abi andmise ajal, arvas komisjon, et laene ei saa pidada kommertslaenudeks, ja käsitas neid seepärast riigiabina. Laenude kokkusobivuse kohta ühisturuga arvas komisjon, et olemasolevate andmete põhjal võib kõnealuseid laene pidada abi andmise ajal kehtinud kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste tingimustele vastavaks.

III.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED

| (11) | 16. oktoobri 2006. aasta, 4. septembri 2007. aasta ja 27. veebruari 2008. aasta kirjades esitas Ühendkuningriik lisateabe kavade alusel antud laenude kohta. |
| --- | --- |

(11)

16. oktoobri 2006. aasta, 4. septembri 2007. aasta ja 27. veebruari 2008. aasta kirjades esitas Ühendkuningriik lisateabe kavade alusel antud laenude kohta.

| (12) | Ühendkuningriik märkis, et laene anti tavalise eraõigusliku laenuandja pakutavatel tingimustel ja seepärast ei olnud laenude näol tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriik märkis, et laene anti tavalise eraõigusliku laenuandja pakutavatel tingimustel ja seepärast ei olnud laenude näol tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (13) | Ühendkuningriik selgitas intressimäärade kehtestamise põhimõtteid kõnealuste laenude andmisel. Intressimäärad kehtestati kapitalitulu teenimiseks EÜ (Ühendkuningriigi) baasmäära alusel, võttes arvesse riskihinnangut. Sellest tulenevalt oli soovituslik intressimäär väikese riskiga laenude puhul Ühendkuningriigi baasmäär + 2 %, keskmise riskiga laenude puhul Ühendkuningriigi baasmäär + 3 % ja suure riskiga laenude puhul Ühendkuningriigi baasmäär + 4 %. Ühendkuningriik leidis, et intressimäärade kehtestamise põhimõtted olid kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(13)

Ühendkuningriik selgitas intressimäärade kehtestamise põhimõtteid kõnealuste laenude andmisel. Intressimäärad kehtestati kapitalitulu teenimiseks EÜ (Ühendkuningriigi) baasmäära alusel, võttes arvesse riskihinnangut. Sellest tulenevalt oli soovituslik intressimäär väikese riskiga laenude puhul Ühendkuningriigi baasmäär + 2 %, keskmise riskiga laenude puhul Ühendkuningriigi baasmäär + 3 % ja suure riskiga laenude puhul Ühendkuningriigi baasmäär + 4 %. Ühendkuningriik leidis, et intressimäärade kehtestamise põhimõtted olid kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.

| (14) | Lõhekasvatajate laenuabi alusel anti lõhekasvatusettevõtjatele ajavahemikul 2000. aasta septembrist kuni 2003. aasta jaanuarini 15 laenu. Laenutingimused ja intressimäärad olid järgmised:










  Abisaaja | Kuupäev | Summa (GBP) | Laenu suurus protsendina projekti kogukuludest | Laenu tähtaeg | Intressimäär (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Johnson Seawell Ltd | juuni 2000 | 250 000 | 24 | 20 kuud | 8,0 |
| North Atlantic Salmon Ltd | juuni 2000 | 211 500 | 71,8 | 2 aastat | 8,0 |
| Hoove Salmon Ltd | juuni 2000 | 87 000 | 51,1 | 21 kuud | 8,0 |
| Dury Salmon Ltd | juuni 2000 | 250 000 | 64,3 | 2 aastat | 8,0 |
| Hoganess Salmon Ltd | sept 2000 | 213 000 | 72 | 2 aastat | 8,0 |
| North Isles Seafood Ltd | august 2000 | 250 000 | 74,7 | 2 aastat | 8,0 |
| Bressay Salmon Ltd | juuni 2000 | 156 300 | 74,9 | 2 aastat | 8,0 |
| Wester Sound Salmon Ltd | okt 2000 | 250 000 | 56,8 | 2 aastat | 8,0 |
| Scord Salmon (Shetland) Ltd | veebr 2001 | 107 100 | 72,6 | 2 aastat | 7,5 |
| Hoove Salmon Ltd | juuli 2001 | 226 481 | 73,2 | 2 aastat | 7,5 |
| Skerries Salmon Ltd | juuli 2001 | 249 750 | 75,7 | 2 aastat | 7,5 |
| Unst Salmon Ltd | august 2001 | 250 000 | 28,9 | 2 aastat | 7,5 |
| SSG Seafoods Ltd | aprill 2002 | 250 000 | 30,2 | 2 aastat | 6,5 |
| Cro Lax Ltd | mai 2002 | 250 000 | 49,6 | 2 aastat | 6,5 |
| Aqua Farm Ltd | sept 2002 | 250 000 | 34,8 | 15 kuud | 6,5 |

(14)

Lõhekasvatajate laenuabi alusel anti lõhekasvatusettevõtjatele ajavahemikul 2000. aasta septembrist kuni 2003. aasta jaanuarini 15 laenu. Laenutingimused ja intressimäärad olid järgmised:

Abisaaja

Kuupäev

Summa (GBP)

Laenu suurus protsendina projekti kogukuludest

Laenu tähtaeg

Intressimäär (%)

Johnson Seawell Ltd

juuni 2000

250 000

24

20 kuud

8,0

North Atlantic Salmon Ltd

juuni 2000

211 500

71,8

2 aastat

8,0

Hoove Salmon Ltd

juuni 2000

87 000

51,1

21 kuud

8,0

Dury Salmon Ltd

juuni 2000

250 000

64,3

2 aastat

8,0

Hoganess Salmon Ltd

sept 2000

213 000

72

2 aastat

8,0

North Isles Seafood Ltd

august 2000

250 000

74,7

2 aastat

8,0

Bressay Salmon Ltd

juuni 2000

156 300

74,9

2 aastat

8,0

Wester Sound Salmon Ltd

okt 2000

250 000

56,8

2 aastat

8,0

Scord Salmon (Shetland) Ltd

veebr 2001

107 100

72,6

2 aastat

7,5

Hoove Salmon Ltd

juuli 2001

226 481

73,2

2 aastat

7,5

Skerries Salmon Ltd

juuli 2001

249 750

75,7

2 aastat

7,5

Unst Salmon Ltd

august 2001

250 000

28,9

2 aastat

7,5

SSG Seafoods Ltd

aprill 2002

250 000

30,2

2 aastat

6,5

Cro Lax Ltd

mai 2002

250 000

49,6

2 aastat

6,5

Aqua Farm Ltd

sept 2002

250 000

34,8

15 kuud

6,5

| (15) | Ühendkuningriik märkis, et enamiku kõnealuste laenude intressimäär oli Inglise Panga baasmäär + 2 %, mõnikord + 3 %. Laenusumma tagastamise tingimused kehtestati, arvestades noorlõhe kasvutsüklit. Tavaliselt oli laenu tähtaeg ligikaudu kaks aastat, intressi maksti igakuiselt ja põhiosa maksti tagasi laenuperioodi lõpus, mis pidi kokku langema kala realiseerimisega. Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe oli vahemikus 24 % ja 75 %. |
| --- | --- |

(15)

Ühendkuningriik märkis, et enamiku kõnealuste laenude intressimäär oli Inglise Panga baasmäär + 2 %, mõnikord + 3 %. Laenusumma tagastamise tingimused kehtestati, arvestades noorlõhe kasvutsüklit. Tavaliselt oli laenu tähtaeg ligikaudu kaks aastat, intressi maksti igakuiselt ja põhiosa maksti tagasi laenuperioodi lõpus, mis pidi kokku langema kala realiseerimisega. Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe oli vahemikus 24 % ja 75 %.

| (16) | Laenu tagatisena anti laenuandjale üle noorlõhe omandiõigus ning seega arvutati tagatise suurus täiskasvanud kala müügihinna põhjal. Ühendkuningriik väitis, et tavapärastel turutingimustel eeldatakse, et noorlõhede väärtus suureneb nende kasvades, ning seepärast paraneb sama ajavahemiku jooksul laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe. Lisaks oli laen tagatud kommertspantidega („floating charges”), st tagatiseks ei olnud üksnes kalade väärtus, vaid äriühingu kogu materiaalne vara, näiteks kalakasvatussumbad, litsentsid jne. |
| --- | --- |

(16)

Laenu tagatisena anti laenuandjale üle noorlõhe omandiõigus ning seega arvutati tagatise suurus täiskasvanud kala müügihinna põhjal. Ühendkuningriik väitis, et tavapärastel turutingimustel eeldatakse, et noorlõhede väärtus suureneb nende kasvades, ning seepärast paraneb sama ajavahemiku jooksul laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe. Lisaks oli laen tagatud kommertspantidega („floating charges”), st tagatiseks ei olnud üksnes kalade väärtus, vaid äriühingu kogu materiaalne vara, näiteks kalakasvatussumbad, litsentsid jne.

| (17) | Lõpuks esitas Ühendkuningriik laenu saanud ettevõtjate kohta üksikasjalikud andmed: põhikapital, kapitalikadu protsentides investeeringute ajal ja 12 kuu jooksul enne investeeringuid, tõendid selle kohta, et ühegi ettevõtja suhtes ei olnud abi andmise ajal algatatud maksejõuetusmenetlust, ning ettevõtjate esitatud finantsprognoosid, mis tõendasid nende majanduslikku elujõulisust taotluse esitamise ajal, samuti teave iga laenu konkreetsete tagatiste ja järjekoha kohta. |
| --- | --- |

(17)

Lõpuks esitas Ühendkuningriik laenu saanud ettevõtjate kohta üksikasjalikud andmed: põhikapital, kapitalikadu protsentides investeeringute ajal ja 12 kuu jooksul enne investeeringuid, tõendid selle kohta, et ühegi ettevõtja suhtes ei olnud abi andmise ajal algatatud maksejõuetusmenetlust, ning ettevõtjate esitatud finantsprognoosid, mis tõendasid nende majanduslikku elujõulisust taotluse esitamise ajal, samuti teave iga laenu konkreetsete tagatiste ja järjekoha kohta.

| (18) | Kalatöötlejate laenukava alusel anti kalatöötlemisettevõtjatele järgmised laenud:










  Abisaaja | Kuupäev | Laenu summa(GBP) | Laenu suurus protsendina projekti kogukuludest | Laenu tähtaeg | Intressimäär (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lerwick Fish Traders Ltd | mai 1996 | 200 000 | 24,4 | 10 aastat | 7,75 |
| Shetland Seafood Specialities Ltd | okt 1996 | 73 000 | 39,2 | 10 aastat | 9,0 |
| Whalsay Fish Processing Ltd | august 1997 | 173 000 | 36,6 | 10 aastat | 8,0 |
| D Watt (Shetland) Ltd | dets 1998 | 110 000 | 21,6 | 10 aastat | 8,0/5,0 (4) |
| D Watt (Shetland) Ltd | mai 2002 | 142 002 | 39,1 | 7 aastat | 6,5 |

(18)

Kalatöötlejate laenukava alusel anti kalatöötlemisettevõtjatele järgmised laenud:

Abisaaja

Kuupäev

Laenu summa(GBP)

Laenu suurus protsendina projekti kogukuludest

Laenu tähtaeg

Intressimäär (%)

Lerwick Fish Traders Ltd

mai 1996

200 000

24,4

10 aastat

7,75

Shetland Seafood Specialities Ltd

okt 1996

73 000

39,2

10 aastat

9,0

Whalsay Fish Processing Ltd

august 1997

173 000

36,6

10 aastat

8,0

D Watt (Shetland) Ltd

dets 1998

110 000

21,6

10 aastat

8,0/5,0 (4)

D Watt (Shetland) Ltd

mai 2002

142 002

39,1

7 aastat

6,5

| (19) | Ühendkuningriik märkis, et kõik laenud (ühe erandiga) anti intressimääraga, mis ületas nii Inglise Panga baasmäära kui ka EÜ (Ühendkuningriigi) viitemäära; et laenu anti harilikult seadmete ja varustuse ostmiseks ning laenu tähtaeg oli tavaliselt 10 aastat; laenutingimused olid kooskõlas tingimustega, mida pakuvad tavalised turutingimustel tegutsevad laenuandjad, ning laenu ja tagatisvara väärtuse suhe oli kõigil juhtudel suurem kui 40 %. Laene tagati tavapäraste tagatiste ja kommertspantidega („floating charges”). |
| --- | --- |

(19)

Ühendkuningriik märkis, et kõik laenud (ühe erandiga) anti intressimääraga, mis ületas nii Inglise Panga baasmäära kui ka EÜ (Ühendkuningriigi) viitemäära; et laenu anti harilikult seadmete ja varustuse ostmiseks ning laenu tähtaeg oli tavaliselt 10 aastat; laenutingimused olid kooskõlas tingimustega, mida pakuvad tavalised turutingimustel tegutsevad laenuandjad, ning laenu ja tagatisvara väärtuse suhe oli kõigil juhtudel suurem kui 40 %. Laene tagati tavapäraste tagatiste ja kommertspantidega („floating charges”).

| (20) | Ühendkuningriik esitas laenu saanud ettevõtjate kohta üksikasjalikud andmed: põhikapital, kapitalikadu protsentides investeeringute ajal ja 12 kuu jooksul enne investeeringuid, tõendid selle kohta, et ühegi ettevõtja suhtes ei olnud abi andmise ajal algatatud maksejõuetusmenetlust, ning ettevõtjate esitatud finantsprognoosid, mis tõendasid nende majanduslikku elujõulisust taotluse esitamise ajal, samuti teave iga laenu konkreetsete tagatiste ja järjekoha kohta. |
| --- | --- |

(20)

Ühendkuningriik esitas laenu saanud ettevõtjate kohta üksikasjalikud andmed: põhikapital, kapitalikadu protsentides investeeringute ajal ja 12 kuu jooksul enne investeeringuid, tõendid selle kohta, et ühegi ettevõtja suhtes ei olnud abi andmise ajal algatatud maksejõuetusmenetlust, ning ettevõtjate esitatud finantsprognoosid, mis tõendasid nende majanduslikku elujõulisust taotluse esitamise ajal, samuti teave iga laenu konkreetsete tagatiste ja järjekoha kohta.

| (21) | 1998. aastal äriühingule D Watt (Shetland) Ltd antud laenu kohta teatas Ühendkuningriik, et kuigi selle laenu esialgne intressimäär oli 8 %, vähendati seda 5 %-ni 20 000 Suurbritannia naelsterlingi suuruse intressitoetuse abil, mille Shetlandi saarte nõukogu maksis otse laenuandjale. Ühendkuningriik märkis, et toetust oleks saanud maksta ka otse laenuvõtjale, sest laenuvõtja vastas toetuse saamise tingimustele. Haldustoimingute lihtsustamiseks maksti toetus siiski laenuandjale ja laenuintressi vähendati. |
| --- | --- |

(21)

1998. aastal äriühingule D Watt (Shetland) Ltd antud laenu kohta teatas Ühendkuningriik, et kuigi selle laenu esialgne intressimäär oli 8 %, vähendati seda 5 %-ni 20 000 Suurbritannia naelsterlingi suuruse intressitoetuse abil, mille Shetlandi saarte nõukogu maksis otse laenuandjale. Ühendkuningriik märkis, et toetust oleks saanud maksta ka otse laenuvõtjale, sest laenuvõtja vastas toetuse saamise tingimustele. Haldustoimingute lihtsustamiseks maksti toetus siiski laenuandjale ja laenuintressi vähendati.

| (22) | Ühendkuningriik väitis, et kui komisjon leiab, et tegemist ei ole kommertslaenudega, on need laenud kooskõlas asjaomaste riigiabieeskirjadega. |
| --- | --- |

(22)

Ühendkuningriik väitis, et kui komisjon leiab, et tegemist ei ole kommertslaenudega, on need laenud kooskõlas asjaomaste riigiabieeskirjadega.

| (23) | Lõpetuseks märkis Ühendkuningriik, et kui komisjon teeb negatiivse otsuse, ei tohiks nõuda enne 3. juunit 2003 antud abi tagastamist, sest see oleks vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Sellega seoses viitas Ühendkuningriik komisjoni 3. juuni 2003. aasta otsusele 2003/612/EÜ laenude kohta püügikvootide ostmiseks Shetlandi saartel (Ühendkuningriik) (5) ning komisjoni 7. detsembri 2005. aasta otsusele 2006/226/EÜ äriühingu Shetland Leasing and Property Developments Ltd investeeringute kohta Shetlandi saartel (Ühendkuningriik), (6) väites, et kuni 3. juunini 2003 käsitas Shetlandi saarte nõukogu kasutatud rahalisi vahendeid õigustatult pigem erasektori kui avaliku sektori omadena. |
| --- | --- |

(23)

Lõpetuseks märkis Ühendkuningriik, et kui komisjon teeb negatiivse otsuse, ei tohiks nõuda enne 3. juunit 2003 antud abi tagastamist, sest see oleks vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Sellega seoses viitas Ühendkuningriik komisjoni 3. juuni 2003. aasta otsusele 2003/612/EÜ laenude kohta püügikvootide ostmiseks Shetlandi saartel (Ühendkuningriik) (5) ning komisjoni 7. detsembri 2005. aasta otsusele 2006/226/EÜ äriühingu Shetland Leasing and Property Developments Ltd investeeringute kohta Shetlandi saartel (Ühendkuningriik), (6) väites, et kuni 3. juunini 2003 käsitas Shetlandi saarte nõukogu kasutatud rahalisi vahendeid õigustatult pigem erasektori kui avaliku sektori omadena.

IV.   HINDAMINE

| (24) | Kõigepealt tuleb kindlaks teha, kas meedet saab pidada riigiabiks, ja kui saab, siis kas abi on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(24)

Kõigepealt tuleb kindlaks teha, kas meedet saab pidada riigiabiks, ja kui saab, siis kas abi on ühisturuga kokkusobiv.

| (25) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on sätestatud: „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(25)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on sätestatud: „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (26) | Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (7) võib riigiasutuse või riigi kontrolli all oleva üksuse poolt äriühingule antav laen kõnealust äriühingut soodustada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui laenuvõtjale pakutakse tingimusi, mis on soodsamad kui tingimused, mida talle oleks pakutud kapitaliturul. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (7) võib riigiasutuse või riigi kontrolli all oleva üksuse poolt äriühingule antav laen kõnealust äriühingut soodustada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui laenuvõtjale pakutakse tingimusi, mis on soodsamad kui tingimused, mida talle oleks pakutud kapitaliturul.

| (27) | Selleks, et teha kindlaks, kas laen on riigiabi, tuleb selgitada, kas ettevõtja oleks suutnud hankida kõnealuseid summasid sarnastel tingimustel erakapitaliturgudelt. |
| --- | --- |

(27)

Selleks, et teha kindlaks, kas laen on riigiabi, tuleb selgitada, kas ettevõtja oleks suutnud hankida kõnealuseid summasid sarnastel tingimustel erakapitaliturgudelt.

| (28) | Laenutingimuste võrdlemiseks erakapitaliturgudel pakutavate tingimustega, tuleb käsitleda järgmiseid tegureid: laenu kestus ja laenusumma, kohustuste täitmatajätmise risk laenuvõtja puhul, intressimäär, tagatise liik ja selle järjekoht. |
| --- | --- |

(28)

Laenutingimuste võrdlemiseks erakapitaliturgudel pakutavate tingimustega, tuleb käsitleda järgmiseid tegureid: laenu kestus ja laenusumma, kohustuste täitmatajätmise risk laenuvõtja puhul, intressimäär, tagatise liik ja selle järjekoht.

| (29) | Kõnealuste laenude intressimäära puhul kasutatakse võrdlemisel turumäärana viitemäära, mille komisjon kehtestab vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. (8) Sel viisil kehtestatud viitemäär on baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes äriühingu või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine). Sellistel juhtudel võib riskipreemia olla kuni 400 baaspunkti või rohkem, kui ükski erapank ei oleks nõustunud asjaomast laenu andma. |
| --- | --- |

(29)

Kõnealuste laenude intressimäära puhul kasutatakse võrdlemisel turumäärana viitemäära, mille komisjon kehtestab vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. (8) Sel viisil kehtestatud viitemäär on baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes äriühingu või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine). Sellistel juhtudel võib riskipreemia olla kuni 400 baaspunkti või rohkem, kui ükski erapank ei oleks nõustunud asjaomast laenu andma.

| (30) | Järgmises tabelis on esitatud kavade alusel antud laenude suhtes kohaldatud intressimäärade ja laenude andmise ajal kehtinud komisjoni viitemäärade võrdlus.








  Abisaaja | Kuupäev | Kohaldatud intressimäär
  (%) | ELi viitemäär (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalatöötlemisettevõtjate laenukava |
| Lerwick Fish Traders Ltd | mai 1996 | 7,75 | 11,18 |
| Shetland Seafood Specialities Ltd | okt 1996 | 9,0 | 10,26 |
| Whalsay Fish Processing Ltd | august 1997 | 8,0 | 8,15 |
| D Watt (Shetland) Ltd | dets 1998 | 8,0/5,0 (9) | 7,77 |
| D Watt (Shetland) Ltd | mai 2002 | 6,5 | 6,01 |
| Lõhekasvatusettevõtjate laenuabi |
| Johnson Seawell Ltd | juuni 2000 | 8,0 | 7,64 |
| North Atlantic Salmon Ltd | juuni 2000 | 8,0 | 7,64 |
| Hoove Salmon Ltd | juuni 2000 | 8,0 | 7,64 |
| Dury Salmon Ltd | juuni 2000 | 8,0 | 7,64 |
| Hoganess Salmon Ltd | sept 2000 | 8,0 | 7,64 |
| North Isles Seafood Ltd | august 2000 | 8,0 | 7,64 |
| Bressay Salmon Ltd | juuni 2000 | 8,0 | 7,06 |
| Wester Sound Salmon Ltd | okt 2000 | 8,0 | 7,06 |
| Scord Salmon (Shetland) Ltd | veebr 2001 | 7,5 | 7,06 |
| Hoove Salmon Ltd | juuli 2001 | 7,5 | 7,06 |
| Skerries Salmon Ltd | juuli 2001 | 7,5 | 7,06 |
| Unst Salmon Ltd | august 2001 | 7,5 | 6,01 |
| SSG Seafoods Ltd | aprill 2002 | 6,5 | 6,01 |
| Cro Lax Ltd | mai 2002 | 6,5 | 6,01 |
| Aqua Farm Ltd | sept 2002 | 6,5 | 6,01 |

(30)

Järgmises tabelis on esitatud kavade alusel antud laenude suhtes kohaldatud intressimäärade ja laenude andmise ajal kehtinud komisjoni viitemäärade võrdlus.

Abisaaja

Kuupäev

Kohaldatud intressimäär

(%)

ELi viitemäär (%)

Kalatöötlemisettevõtjate laenukava

Lerwick Fish Traders Ltd

mai 1996

7,75

11,18

Shetland Seafood Specialities Ltd

okt 1996

9,0

10,26

Whalsay Fish Processing Ltd

august 1997

8,0

8,15

D Watt (Shetland) Ltd

dets 1998

8,0/5,0 (9)

7,77

D Watt (Shetland) Ltd

mai 2002

6,5

6,01

Lõhekasvatusettevõtjate laenuabi

Johnson Seawell Ltd

juuni 2000

8,0

7,64

North Atlantic Salmon Ltd

juuni 2000

8,0

7,64

Hoove Salmon Ltd

juuni 2000

8,0

7,64

Dury Salmon Ltd

juuni 2000

8,0

7,64

Hoganess Salmon Ltd

sept 2000

8,0

7,64

North Isles Seafood Ltd

august 2000

8,0

7,64

Bressay Salmon Ltd

juuni 2000

8,0

7,06

Wester Sound Salmon Ltd

okt 2000

8,0

7,06

Scord Salmon (Shetland) Ltd

veebr 2001

7,5

7,06

Hoove Salmon Ltd

juuli 2001

7,5

7,06

Skerries Salmon Ltd

juuli 2001

7,5

7,06

Unst Salmon Ltd

august 2001

7,5

6,01

SSG Seafoods Ltd

aprill 2002

6,5

6,01

Cro Lax Ltd

mai 2002

6,5

6,01

Aqua Farm Ltd

sept 2002

6,5

6,01

| (31) | Kolme laenu suhtes, mis anti kalatöötlemisettevõtjate laenukava alusel 1996. aasta mais äriühingule Lerwick Fish Traders Ltd, 1996. aasta oktoobris äriühingule Shetland Seafood Specialities Ltd. ja 1997. aasta augustis äriühingule Whalsay Fish Processing Ltd., kohaldati ühenduse viitemäärast madalamaid intressimäärasid. Peale selle alandati 1998. aastal äriühingule D Watt (Shetland) Ltd antud laenu intressimäära, mis oli alguses kehtestatud ühenduse viitemäärast kõrgemana, intressitoetuse abil ühenduse viitemäärast madalamale tasemele. Kõnealused laenud anti seega kapitalituru tingimustest soodsamalt ja järelikult soosisid need asjaomaseid ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(31)

Kolme laenu suhtes, mis anti kalatöötlemisettevõtjate laenukava alusel 1996. aasta mais äriühingule Lerwick Fish Traders Ltd, 1996. aasta oktoobris äriühingule Shetland Seafood Specialities Ltd. ja 1997. aasta augustis äriühingule Whalsay Fish Processing Ltd., kohaldati ühenduse viitemäärast madalamaid intressimäärasid. Peale selle alandati 1998. aastal äriühingule D Watt (Shetland) Ltd antud laenu intressimäära, mis oli alguses kehtestatud ühenduse viitemäärast kõrgemana, intressitoetuse abil ühenduse viitemäärast madalamale tasemele. Kõnealused laenud anti seega kapitalituru tingimustest soodsamalt ja järelikult soosisid need asjaomaseid ettevõtjaid.

| (32) | Tuleb siiski tunnistada, et kõigi muude laenude puhul, mis anti alates 2000. aasta septembrist kalatöötlemisettevõtjate laenukava ja lõhekasvatusettevõtjate laenuabi kava alusel, ületasid intressimäärad laenu andmise ajal kehtinud ühenduse viitemäärasid, mistõttu kõnealused laenud anti tõenäoliselt kapitalituru tavapärastel tingimustel. Seepärast on oluline tuvastada, kas kõnealuste laenude muud aspektid on võrreldavad tavapärastel turutingimustel antavate laenudega. |
| --- | --- |

(32)

Tuleb siiski tunnistada, et kõigi muude laenude puhul, mis anti alates 2000. aasta septembrist kalatöötlemisettevõtjate laenukava ja lõhekasvatusettevõtjate laenuabi kava alusel, ületasid intressimäärad laenu andmise ajal kehtinud ühenduse viitemäärasid, mistõttu kõnealused laenud anti tõenäoliselt kapitalituru tavapärastel tingimustel. Seepärast on oluline tuvastada, kas kõnealuste laenude muud aspektid on võrreldavad tavapärastel turutingimustel antavate laenudega.

| (33) | Ühendkuningriigi esitatud teave iga ettevõtja majandusliku olukorra kohta näitab, et laenude andmisel lähtuti intressimäärade kehtestamise põhimõtetest, mida on kirjeldatud põhjenduses 13, ja riske hinnati iga juhtumi puhul eraldi, mis võimaldas laenuandjal laenu kestuse, intressimäära, tagatised ja nende järjekoha iga laenu puhul eraldi kindlaks määrata tavapärastel turutingimustel ning laenuga kaasnevast tegelikust riskist lähtuvalt. |
| --- | --- |

(33)

Ühendkuningriigi esitatud teave iga ettevõtja majandusliku olukorra kohta näitab, et laenude andmisel lähtuti intressimäärade kehtestamise põhimõtetest, mida on kirjeldatud põhjenduses 13, ja riske hinnati iga juhtumi puhul eraldi, mis võimaldas laenuandjal laenu kestuse, intressimäära, tagatised ja nende järjekoha iga laenu puhul eraldi kindlaks määrata tavapärastel turutingimustel ning laenuga kaasnevast tegelikust riskist lähtuvalt.

| (34) | Sellega seoses märgitakse, et ühelgi ettevõtjal ei olnud laenu andmise ajal raskusi raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (10) tähenduses. Seda silmas pidades märgitakse laenuvõtja kohustuste täitmatajätmise riskiga seoses, et kuigi mõne ettevõtja puhul oli kohustuste täitmatajätmise risk suurem kui teiste puhul, maandati kõnealune risk sellisel juhul kõrgema intressimäära ja lisatagatisega viisil, mis on võrreldav kõnealusele sektorile erakapitaliturul antavate laenude tavatingimustega. |
| --- | --- |

(34)

Sellega seoses märgitakse, et ühelgi ettevõtjal ei olnud laenu andmise ajal raskusi raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (10) tähenduses. Seda silmas pidades märgitakse laenuvõtja kohustuste täitmatajätmise riskiga seoses, et kuigi mõne ettevõtja puhul oli kohustuste täitmatajätmise risk suurem kui teiste puhul, maandati kõnealune risk sellisel juhul kõrgema intressimäära ja lisatagatisega viisil, mis on võrreldav kõnealusele sektorile erakapitaliturul antavate laenude tavatingimustega.

| (35) | Sellest tulenevalt võib järeldada, et alates 2000. aasta septembrist antud laene võib võrrelda laenudega, mida oleks samadel tingimustel olnud valmis andma turumajanduse tingimustes tegutsev eraõiguslik laenuandja, ja et kõnealused laenutingimused ei olnud seega tavapärastest turutingimustest soodsamad. |
| --- | --- |

(35)

Sellest tulenevalt võib järeldada, et alates 2000. aasta septembrist antud laene võib võrrelda laenudega, mida oleks samadel tingimustel olnud valmis andma turumajanduse tingimustes tegutsev eraõiguslik laenuandja, ja et kõnealused laenutingimused ei olnud seega tavapärastest turutingimustest soodsamad.

| (36) | Tavapäraste turutingimustega sarnastel tingimustel antavad laenud ei anna laenuvõtjatele eelist teiste turul tegutsevate ettevõtjate ees ning kuna asjaomased ettevõtjad ei ole eelisseisundis, ei saa kõnealuseid laene pidada riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(36)

Tavapäraste turutingimustega sarnastel tingimustel antavad laenud ei anna laenuvõtjatele eelist teiste turul tegutsevate ettevõtjate ees ning kuna asjaomased ettevõtjad ei ole eelisseisundis, ei saa kõnealuseid laene pidada riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (37) | Kõnealused ettevõtjad konkureerivad otseselt nii Ühendkuningriigi kui ka teiste liikmesriikide ettevõtjatega, kes tegutsevad kalandussektoris, eelkõige kalatöötlemissektoris, milles valitsevat konkurentsi laenud kahjustavad või ähvardavad kahjustada. Sellest tulenevalt tuleb kõnealuseid laene pidada riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(37)

Kõnealused ettevõtjad konkureerivad otseselt nii Ühendkuningriigi kui ka teiste liikmesriikide ettevõtjatega, kes tegutsevad kalandussektoris, eelkõige kalatöötlemissektoris, milles valitsevat konkurentsi laenud kahjustavad või ähvardavad kahjustada. Sellest tulenevalt tuleb kõnealuseid laene pidada riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (38) | Riigiabi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastab ühele EÜ asutamislepingus sätestatud eranditest. Kalandussektori riigiabi puhul käsitatakse riigiabimeetmeid ühisturuga kokkusobivana, kui need vastavad kehtivate kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste tingimustele. |
| --- | --- |

(38)

Riigiabi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastab ühele EÜ asutamislepingus sätestatud eranditest. Kalandussektori riigiabi puhul käsitatakse riigiabimeetmeid ühisturuga kokkusobivana, kui need vastavad kehtivate kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste tingimustele.

| (39) | Vastavalt praegu kehtivate kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste (11) punkti 5.3 teisele lõigule hinnatakse ebaseaduslikku abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses vastavalt nendele suunistele, mida riigiabi määrava haldusakti jõustumise ajal kohaldatakse. Kuna käesolev hindamine hõlmab nelja laenu, mis anti aastatel 1996, 1997 ja 1998, tuleb hinnata abi kokkusobivust 1994. aasta suunistega riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris (12) (edaspidi „1994. aasta suunised”) ja vastavate 1997. aasta suunistega (13) (edaspidi „1997. aasta suunised”). |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt praegu kehtivate kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste (11) punkti 5.3 teisele lõigule hinnatakse ebaseaduslikku abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses vastavalt nendele suunistele, mida riigiabi määrava haldusakti jõustumise ajal kohaldatakse. Kuna käesolev hindamine hõlmab nelja laenu, mis anti aastatel 1996, 1997 ja 1998, tuleb hinnata abi kokkusobivust 1994. aasta suunistega riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris (12) (edaspidi „1994. aasta suunised”) ja vastavate 1997. aasta suunistega (13) (edaspidi „1997. aasta suunised”).

| (40) | 1994. aasta suuniste punktis 2.3 on sätestatud, et kalandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks tehtavateks investeeringuteks antavat abi võidakse pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui abi andmise tingimused on võrreldavad nõukogu 21. detsembri 1993. aasta määruses (EÜ) nr 3699/93 (milles sätestatakse kalandus- ja vesiviljelussektoris ning nende toodete töötlemiseks ja turustamiseks antava ühenduse struktuuriabi kriteeriumid ja kord) (14) sätestatud tingimustega ja on vähemalt sama ranged ning kui abisumma toetusekvivalent ei ületa kõnealuse määruse IV lisas sätestatud riiklike ja ühenduse toetuste kogumäära. |
| --- | --- |

(40)

1994. aasta suuniste punktis 2.3 on sätestatud, et kalandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks tehtavateks investeeringuteks antavat abi võidakse pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui abi andmise tingimused on võrreldavad nõukogu 21. detsembri 1993. aasta määruses (EÜ) nr 3699/93 (milles sätestatakse kalandus- ja vesiviljelussektoris ning nende toodete töötlemiseks ja turustamiseks antava ühenduse struktuuriabi kriteeriumid ja kord) (14) sätestatud tingimustega ja on vähemalt sama ranged ning kui abisumma toetusekvivalent ei ületa kõnealuse määruse IV lisas sätestatud riiklike ja ühenduse toetuste kogumäära.

| (41) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 3699/93 artiklile 11 ja III lisa punktile 2.4 peavad abikõlblikud investeeringud olema seotud eelkõige hoonete ja seadmete ehitamise ja soetamisega, sellise uue varustuse ja seadmete soetamisega, mis on vajalik kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, alates nende lossimisest kuni lõpptoote valmimiseni, ning uute tehnoloogiate rakendamisega, mille eesmärk on eelkõige tõsta konkurentsivõimet. Investeeringud ei ole abikõlblikud, kui need on seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega, erandiks on üksnes kalandus- ja vesiviljelussektori jäätmete käitlemise, töötlemise ja turustamisega seotud investeeringud. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 3699/93 artiklile 11 ja III lisa punktile 2.4 peavad abikõlblikud investeeringud olema seotud eelkõige hoonete ja seadmete ehitamise ja soetamisega, sellise uue varustuse ja seadmete soetamisega, mis on vajalik kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, alates nende lossimisest kuni lõpptoote valmimiseni, ning uute tehnoloogiate rakendamisega, mille eesmärk on eelkõige tõsta konkurentsivõimet. Investeeringud ei ole abikõlblikud, kui need on seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega, erandiks on üksnes kalandus- ja vesiviljelussektori jäätmete käitlemise, töötlemise ja turustamisega seotud investeeringud.

| (42) | 200 000 Suurbritannia naelsterlingi suuruse laenuga, mis anti 1996. aasta mais äriühingule Lerwick Fish Traders Ltd, rahastati lõhe pakendamise ja töötlemise tehast. Selline projekt kuulub põhjendustes 40 ja 41 kirjeldatud nõuete kohaldamisalasse. Eelkõige on see seotud investeerimisabiga hoonete ja seadmete ehitamiseks ning uue varustuse soetamiseks. Lisaks sellele ei olnud investeeringud seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega. |
| --- | --- |

(42)

200 000 Suurbritannia naelsterlingi suuruse laenuga, mis anti 1996. aasta mais äriühingule Lerwick Fish Traders Ltd, rahastati lõhe pakendamise ja töötlemise tehast. Selline projekt kuulub põhjendustes 40 ja 41 kirjeldatud nõuete kohaldamisalasse. Eelkõige on see seotud investeerimisabiga hoonete ja seadmete ehitamiseks ning uue varustuse soetamiseks. Lisaks sellele ei olnud investeeringud seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega.

| (43) | 73 000 Suurbritannia naelsterlingi suuruse laenu abil, mis anti 2006. aasta oktoobris äriühingule Shetland Seafood Specialities Ltd, osteti ja paigaldati supitootmisliin. Selline projekt kuulub põhjendustes 40 ja 41 kirjeldatud nõuete kohaldamisalasse. Eelkõige on see seotud investeerimisabiga sellise uue varustuse ja seadmete soetamiseks, mis on vajalik kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, alates nende lossimisest kuni lõpptoote valmimiseni. Lisaks sellele ei olnud investeeringud seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega. |
| --- | --- |

(43)

73 000 Suurbritannia naelsterlingi suuruse laenu abil, mis anti 2006. aasta oktoobris äriühingule Shetland Seafood Specialities Ltd, osteti ja paigaldati supitootmisliin. Selline projekt kuulub põhjendustes 40 ja 41 kirjeldatud nõuete kohaldamisalasse. Eelkõige on see seotud investeerimisabiga sellise uue varustuse ja seadmete soetamiseks, mis on vajalik kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, alates nende lossimisest kuni lõpptoote valmimiseni. Lisaks sellele ei olnud investeeringud seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega.

| (44) | 1997. ja 1998. aastal antud laenudega seoses kordab 1997. aasta suuniste punkt 2.3 varasemates 1994. aasta suunistes sätestatud tingimusi, mida on kirjeldatud põhjenduses 39. Seega tuleb abi hinnata vastavalt määruses (EÜ) nr 3699/93 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(44)

1997. ja 1998. aastal antud laenudega seoses kordab 1997. aasta suuniste punkt 2.3 varasemates 1994. aasta suunistes sätestatud tingimusi, mida on kirjeldatud põhjenduses 39. Seega tuleb abi hinnata vastavalt määruses (EÜ) nr 3699/93 sätestatud tingimustele.

| (45) | 173 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen, mis anti 1997. aasta augustis äriühingule Whalsay Fish Processors Ltd, oli seotud olemasolevasse tehasesse kalatöötlemisliini ja külmutusseadmete paigaldamise projektiga. Selline projekt kuulub põhjendustes 40 ja 41 kirjeldatud nõuete kohaldamisalasse. Eelkõige on see seotud investeerimisabiga sellise uue varustuse ja seadmete soetamiseks, mis on vajalik kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, alates nende lossimisest kuni lõpptoote valmimiseni. Lisaks sellele ei olnud investeeringud seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega. |
| --- | --- |

(45)

173 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen, mis anti 1997. aasta augustis äriühingule Whalsay Fish Processors Ltd, oli seotud olemasolevasse tehasesse kalatöötlemisliini ja külmutusseadmete paigaldamise projektiga. Selline projekt kuulub põhjendustes 40 ja 41 kirjeldatud nõuete kohaldamisalasse. Eelkõige on see seotud investeerimisabiga sellise uue varustuse ja seadmete soetamiseks, mis on vajalik kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, alates nende lossimisest kuni lõpptoote valmimiseni. Lisaks sellele ei olnud investeeringud seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega.

| (46) | Äriühingule D Watt (Shetland) Ltd abi andmise ajaks 1998. aasta detsembris oli määrus (EÜ) nr 3699/93 asendatud nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2468/98, milles sätestatakse kalandus- ja vesiviljelussektoris ning nende toodete töötlemiseks ja turustamiseks antava ühenduse struktuuriabi kriteeriumid ja kord. (15) Vastavalt määruse (EÜ) nr 2468/98 artiklile 20 tuleb viiteid määrusele (EÜ) nr 3699/93 tõlgendada viidetena uuele määrusele. Kalandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks antavat investeerimisabi käsitlevad normid on sätestatud määruse (EÜ) nr 2468/98 artiklis 11 ja II lisa punktis 2.4. |
| --- | --- |

(46)

Äriühingule D Watt (Shetland) Ltd abi andmise ajaks 1998. aasta detsembris oli määrus (EÜ) nr 3699/93 asendatud nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2468/98, milles sätestatakse kalandus- ja vesiviljelussektoris ning nende toodete töötlemiseks ja turustamiseks antava ühenduse struktuuriabi kriteeriumid ja kord. (15) Vastavalt määruse (EÜ) nr 2468/98 artiklile 20 tuleb viiteid määrusele (EÜ) nr 3699/93 tõlgendada viidetena uuele määrusele. Kalandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks antavat investeerimisabi käsitlevad normid on sätestatud määruse (EÜ) nr 2468/98 artiklis 11 ja II lisa punktis 2.4.

| (47) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2468/98 artiklile 11 ja II lisa punktile 2.4 peavad abikõlblikud investeeringud olema seotud eelkõige hoonete ja seadmete ehitamise ja soetamisega, sellise uue varustuse ja seadmete soetamisega, mis on vajalik kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, alates nende lossimisest kuni lõpptoote valmimiseni (sealhulgas eelkõige andmetöötlus- ja andmeedastusseadmed). Investeeringud ei ole abikõlblikud, kui need on seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega, erandiks on üksnes kalandus- ja vesiviljelussektori jäätmete käitlemise, töötlemise ja turustamisega seotud investeeringud. |
| --- | --- |

(47)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2468/98 artiklile 11 ja II lisa punktile 2.4 peavad abikõlblikud investeeringud olema seotud eelkõige hoonete ja seadmete ehitamise ja soetamisega, sellise uue varustuse ja seadmete soetamisega, mis on vajalik kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, alates nende lossimisest kuni lõpptoote valmimiseni (sealhulgas eelkõige andmetöötlus- ja andmeedastusseadmed). Investeeringud ei ole abikõlblikud, kui need on seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega, erandiks on üksnes kalandus- ja vesiviljelussektori jäätmete käitlemise, töötlemise ja turustamisega seotud investeeringud.

| (48) | 110 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen, mis anti 1998. aasta detsembris äriühingule D Watt (Shetland) Ltd., oli ette nähtud uue karploomade töötlemise tehase ehitamiseks ja seadmetega varustamiseks. Selline projekt kuulub 47. põhjenduses kirjeldatud nõuete kohaldamisalasse. Eelkõige on see seotud investeerimisabiga sellise uue varustuse ja seadmete soetamiseks, mis on vajalik kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, alates nende lossimisest kuni lõpptoote valmimiseni. Lisaks sellele ei olnud investeeringud seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega. |
| --- | --- |

(48)

110 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen, mis anti 1998. aasta detsembris äriühingule D Watt (Shetland) Ltd., oli ette nähtud uue karploomade töötlemise tehase ehitamiseks ja seadmetega varustamiseks. Selline projekt kuulub 47. põhjenduses kirjeldatud nõuete kohaldamisalasse. Eelkõige on see seotud investeerimisabiga sellise uue varustuse ja seadmete soetamiseks, mis on vajalik kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, alates nende lossimisest kuni lõpptoote valmimiseni. Lisaks sellele ei olnud investeeringud seotud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud kalandus- ja vesiviljelustoodetega.

| (49) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 3699/93 IV lisale ja määruse (EÜ) nr 2468/98 III lisale võib abi osatähtsus olla kuni 50 % abikõlblikest kulutustest. |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 3699/93 IV lisale ja määruse (EÜ) nr 2468/98 III lisale võib abi osatähtsus olla kuni 50 % abikõlblikest kulutustest.

| (50) | 200 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen äriühingule Lerwick Fish Traders Ltd anti projekti jaoks, mille kogumaksumus oli 819 672 Suurbritannia naelsterlingit, laenu osatähtsus oli seega ligikaudu 24,4 % projekti tegelikust maksumusest. Laen tuli tagasi maksta 108 võrdse kuumaksena suurusega 2 784,94 Suurbritannia naelsterlingit. Kohaldati 7,75 %-st intressimäära, samal ajal kui ühenduse viitemäär oli 11,18 %. |
| --- | --- |

(50)

200 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen äriühingule Lerwick Fish Traders Ltd anti projekti jaoks, mille kogumaksumus oli 819 672 Suurbritannia naelsterlingit, laenu osatähtsus oli seega ligikaudu 24,4 % projekti tegelikust maksumusest. Laen tuli tagasi maksta 108 võrdse kuumaksena suurusega 2 784,94 Suurbritannia naelsterlingit. Kohaldati 7,75 %-st intressimäära, samal ajal kui ühenduse viitemäär oli 11,18 %.

| (51) | 73 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen äriühingule Shetland Seafood Specialities Ltd anti projekti jaoks, mille kogumaksumus oli 186 000 Suurbritannia naelsterlingit, laenu osatähtsus oli seega ligikaudu 39,2 % projekti tegelikest kuludest. Laen tuli tagasi maksta 120 võrdse kuumaksena. Kohaldati 9 %-st intressimäära, samal ajal kui ühenduse viitemäär oli 10,26 %. |
| --- | --- |

(51)

73 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen äriühingule Shetland Seafood Specialities Ltd anti projekti jaoks, mille kogumaksumus oli 186 000 Suurbritannia naelsterlingit, laenu osatähtsus oli seega ligikaudu 39,2 % projekti tegelikest kuludest. Laen tuli tagasi maksta 120 võrdse kuumaksena. Kohaldati 9 %-st intressimäära, samal ajal kui ühenduse viitemäär oli 10,26 %.

| (52) | 173 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen äriühingule Whalsay Fish Processors Ltd anti projekti jaoks, mille kogumaksumus oli 473 150 Suurbritannia naelsterlingit, laenu osatähtsus oli seega ligikaudu 36,6 % projekti tegelikust maksumusest. Laen tuli tagasi maksta 96 võrdse kuumaksena, mis algasid 24 kuud pärast ettemaksu või laenu esimese osa väljamaksmist. Kohaldati 8 %-st intressimäära, samal ajal kui ühenduse viitemäär oli 8,15 %. |
| --- | --- |

(52)

173 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen äriühingule Whalsay Fish Processors Ltd anti projekti jaoks, mille kogumaksumus oli 473 150 Suurbritannia naelsterlingit, laenu osatähtsus oli seega ligikaudu 36,6 % projekti tegelikust maksumusest. Laen tuli tagasi maksta 96 võrdse kuumaksena, mis algasid 24 kuud pärast ettemaksu või laenu esimese osa väljamaksmist. Kohaldati 8 %-st intressimäära, samal ajal kui ühenduse viitemäär oli 8,15 %.

| (53) | 110 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen äriühingule D Watt (Shetland) Ltd anti projekti jaoks, mille kogumaksumus oli 510 000 Suurbritannia naelsterlingit, laenu osatähtsus oli seega ligikaudu 21,6 % projekti tegelikust maksumusest. Laen tuli tagasi maksta 120 võrdse kuumaksena. Kohaldati 5 %-st intressimäära, samal ajal kui ühenduse viitemäär oli 7,77 %. |
| --- | --- |

(53)

110 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen äriühingule D Watt (Shetland) Ltd anti projekti jaoks, mille kogumaksumus oli 510 000 Suurbritannia naelsterlingit, laenu osatähtsus oli seega ligikaudu 21,6 % projekti tegelikust maksumusest. Laen tuli tagasi maksta 120 võrdse kuumaksena. Kohaldati 5 %-st intressimäära, samal ajal kui ühenduse viitemäär oli 7,77 %.

| (54) | Abi osatähtsuse arvutamiseks tuleb iga laenuga seotud projekti maksumust võrrelda kõnealuse laenu puhul kehtiva abi brutoekvivalendiga. Arvestades põhjendustes 50–53 osutatud arve, moodustasid kõik laenud isegi enne abi brutoekvivalendi arvutamist vähem kui 50 % projekti kogumaksumusest. |
| --- | --- |

(54)

Abi osatähtsuse arvutamiseks tuleb iga laenuga seotud projekti maksumust võrrelda kõnealuse laenu puhul kehtiva abi brutoekvivalendiga. Arvestades põhjendustes 50–53 osutatud arve, moodustasid kõik laenud isegi enne abi brutoekvivalendi arvutamist vähem kui 50 % projekti kogumaksumusest.

| (55) | Seepärast võib kõnealuste laenude puhul pidada abi osatähtsust vastavaks määruse (EÜ) nr 3699/93 IV lisa ja määruse (EÜ) nr 2468/98 III lisa tingimustele, mis on esitatud põhjenduses 49. |
| --- | --- |

(55)

Seepärast võib kõnealuste laenude puhul pidada abi osatähtsust vastavaks määruse (EÜ) nr 3699/93 IV lisa ja määruse (EÜ) nr 2468/98 III lisa tingimustele, mis on esitatud põhjenduses 49.

V.   JÄRELDUS

| (56) | Tuginedes eelnevale, leiab komisjon, et lõhekasvatusettevõtjate laenuabi kava alusel antud abi ja 2002. aastal kalatöötlemisettevõtjate laenukava alusel äriühingule D Watt (Shetland) Ltd antud abi ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(56)

Tuginedes eelnevale, leiab komisjon, et lõhekasvatusettevõtjate laenuabi kava alusel antud abi ja 2002. aastal kalatöötlemisettevõtjate laenukava alusel äriühingule D Watt (Shetland) Ltd antud abi ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (57) | Komisjon leiab, et abi, mida anti kalatöötlemisettevõtjate laenukava alusel 1996. aasta mais äriühingule Lerwick Fish Traders Ltd, 1996. aasta oktoobris äriühingule Shetland Seafood Specialities Ltd, 1997. aasta augustis äriühingule Whalsay Fish Processors Ltd ja 1998. aasta detsembris äriühingule D Watt (Shetland) Ltd, on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Samas vastab kõnealune abi kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste tingimustele ja seepärast käsitatakse seda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobivana, |
| --- | --- |

(57)

Komisjon leiab, et abi, mida anti kalatöötlemisettevõtjate laenukava alusel 1996. aasta mais äriühingule Lerwick Fish Traders Ltd, 1996. aasta oktoobris äriühingule Shetland Seafood Specialities Ltd, 1997. aasta augustis äriühingule Whalsay Fish Processors Ltd ja 1998. aasta detsembris äriühingule D Watt (Shetland) Ltd, on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Samas vastab kõnealune abi kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste tingimustele ja seepärast käsitatakse seda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobivana,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Abi, mida Ühendkuningriik andis aastatel 2000–2002 lõhekasvatusettevõtjate laenuabi kava alusel, ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

2.   Abi, mida Ühendkuningriik andis 2002. aastal äriühingule D Watt (Shetland) Ltd kalatöötlemisettevõtjate laenuabi kava alusel, ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

3.   Abi, mida Ühendkuningriik andis aastatel 1996–1998 äriühingutele Lerwick Fish Traders Ltd, Shetland Seafood Specialities Ltd, Whalsay Fish Processors Ltd ja D Watt (Shetland) Ltd kalatöötlemisettevõtjate laenuabi kava alusel, on ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 30. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT C 292, 1.12.2006, lk 6.

2

(3)  ELT C 292, 1.12.2006, lk 6.

3

(4)  Asjaomasele laenuvõtjale anti 20 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune intressitoetus, mis võimaldas vähendada intressimäära 5 %-ni.

4

(5)  ELT L 211, 21.8.2003, lk 63.

5

(6)  ELT L 81, 18.3.2006, lk 36.

6

(7)  Kohtuasi C-142/87, Belgia vs. komisjon (EKL 1986, lk 231).

7

vs.

(8)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

8

(9)  Asjaomasele laenuvõtjale anti 20 000 Suurbritannia naelsterlingi suurune intressitoetus, mis võimaldas vähendada intressimäära 5 %-ni.

9

(10)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

10

(11)  ELT C 84, 3.4.2008, lk 10.

11

(12)  EÜT C 260, 17.9.1994, lk 3.

12

(13)  EÜT C 100, 27.3.1997, lk 12.

13

(14)  EÜT L 346, 31.12.1993, lk 1.

14

(15)  EÜT L 312, 20.11.1998, lk 19.

15

---

| 31.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/70 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/70

---

KOMISJONI OTSUS,

29. juuli 2008,

mis käsitleb teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste auditeerimistegevuse üleminekuaega

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3942 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/627/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 lõikele 1 peavad liikmesriigi pädevad ametiasutused registreerima kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused, kes viivad läbi kohustusliku auditi väljaspool ühendust registreeritud teatavates äriühingutes, mille vabalt kaubeldavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühenduse reguleeritud turul. Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid allutama kolmandate riikide registreeritud audiitorid ja auditeerivad üksused oma avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemile. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 lõikele 1 peavad liikmesriigi pädevad ametiasutused registreerima kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused, kes viivad läbi kohustusliku auditi väljaspool ühendust registreeritud teatavates äriühingutes, mille vabalt kaubeldavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühenduse reguleeritud turul. Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid allutama kolmandate riikide registreeritud audiitorid ja auditeerivad üksused oma avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemile.

| (2) | Vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõikele 2 peab komisjon koostöös liikmesriikidega hindama kolmandate riikide järelevalve, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsust ja selle olemasolu üle otsustama. Kui kõnealuste süsteemide võrdväärsust tunnustatakse, võivad liikmesriigid kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused vastastikkuse põhimõttel artikli 45 nõuete täitmisest vabastada. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõikele 2 peab komisjon koostöös liikmesriikidega hindama kolmandate riikide järelevalve, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsust ja selle olemasolu üle otsustama. Kui kõnealuste süsteemide võrdväärsust tunnustatakse, võivad liikmesriigid kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused vastastikkuse põhimõttel artikli 45 nõuete täitmisest vabastada.

| (3) | Komisjon on audiitorite järelevalveasutuste Euroopa eksperdirühma kaasabil teostanud asjaomaste liikmesriikide auditeerimiseeskirjade eelhindamise. Hindamised ei ole võimaldanud samaväärsuse olemasolu üle lõplikult otsustada, kuid on andnud esialgse ülevaate asjaomaste kolmandate riikide auditeerimiseeskirjadest. Teatavates kolmandates riikides on riiklik järelevalvesüsteem olemas, ehkki olemasolevatest andmetest nende süsteemide kohta ei piisa samaväärsust käsitleva lõpliku otsuse tegemiseks. Teistes riikides veel sellist riiklikku järelevalvesüsteemi ei ole, kuid on olemas auditeerimistegevust reguleeriv raamistik, mis pakub võimaluse järelevalvesüsteem luua. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on audiitorite järelevalveasutuste Euroopa eksperdirühma kaasabil teostanud asjaomaste liikmesriikide auditeerimiseeskirjade eelhindamise. Hindamised ei ole võimaldanud samaväärsuse olemasolu üle lõplikult otsustada, kuid on andnud esialgse ülevaate asjaomaste kolmandate riikide auditeerimiseeskirjadest. Teatavates kolmandates riikides on riiklik järelevalvesüsteem olemas, ehkki olemasolevatest andmetest nende süsteemide kohta ei piisa samaväärsust käsitleva lõpliku otsuse tegemiseks. Teistes riikides veel sellist riiklikku järelevalvesüsteemi ei ole, kuid on olemas auditeerimistegevust reguleeriv raamistik, mis pakub võimaluse järelevalvesüsteem luua.

| (4) | Võttes arvesse edasise hindamise vajadust kolmandates riikides kehtivate auditeerimiseeskirjade samaväärsust käsitlevate lõplike otsuste vastuvõtmiseks, on asjakohane teha otsus, millega asjaomaste kolmandate riikide audiitoritele ja auditeerivatele üksustele nähakse ette üleminekuaeg, et kõnealust hindamist võimaldada. Üleminekuaja jooksul ei tohiks liikmesriigid riigi tasandil samaväärsuse üle otsustada. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse edasise hindamise vajadust kolmandates riikides kehtivate auditeerimiseeskirjade samaväärsust käsitlevate lõplike otsuste vastuvõtmiseks, on asjakohane teha otsus, millega asjaomaste kolmandate riikide audiitoritele ja auditeerivatele üksustele nähakse ette üleminekuaeg, et kõnealust hindamist võimaldada. Üleminekuaja jooksul ei tohiks liikmesriigid riigi tasandil samaväärsuse üle otsustada.

| (5) | Kuna investoreid peab kaitsma, siis peaksid asjaomaste kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused saama üleminekuajal auditeerimistegevust jätkata end ilma direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 kohaselt registreerimata üksnes juhul, kui nad esitavad teabe enda kohta, auditeerimisel kohaldatavate auditeerimisstandardite ja sõltumatuse nõuete kohta. Samal eesmärgil oleks asjakohane ka teave individuaalse kvaliteeditagamise ülevaatuse tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Kuna investoreid peab kaitsma, siis peaksid asjaomaste kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused saama üleminekuajal auditeerimistegevust jätkata end ilma direktiivi 2006/43/EÜ artikli 45 kohaselt registreerimata üksnes juhul, kui nad esitavad teabe enda kohta, auditeerimisel kohaldatavate auditeerimisstandardite ja sõltumatuse nõuete kohta. Samal eesmärgil oleks asjakohane ka teave individuaalse kvaliteeditagamise ülevaatuse tulemuste kohta.

| (6) | Asjaomaste kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused peaksid neil tingimustel saama jätkata oma tegevust seoses ajavahemikul 29. juunist 2008 kuni 1. juulini 2010 algavate majandusaastate raamatupidamise aastaaruandeid või konsolideeritud aruandeid käsitlevate auditiaruannetega. Vastavalt sellele peaksid direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 45 osutatud pädevad ametiasutused suutma kõnealused audiitorid ja auditeerivad üksused registreerida. Käesolev otsus ei tohiks siiski mõjutada liikmesriikide õigust kohaldada oma uurimiste ja sanktsioonide süsteeme. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomaste kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused peaksid neil tingimustel saama jätkata oma tegevust seoses ajavahemikul 29. juunist 2008 kuni 1. juulini 2010 algavate majandusaastate raamatupidamise aastaaruandeid või konsolideeritud aruandeid käsitlevate auditiaruannetega. Vastavalt sellele peaksid direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 45 osutatud pädevad ametiasutused suutma kõnealused audiitorid ja auditeerivad üksused registreerida. Käesolev otsus ei tohiks siiski mõjutada liikmesriikide õigust kohaldada oma uurimiste ja sanktsioonide süsteeme.

| (7) | Asjaolu, et kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused võivad käesoleva otsuse kohaselt jätkata oma auditeerimistegevust seoses direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 45 osutatud äriühingutega, ei tohiks takistada liikmesriike kehtestamast kvaliteeditagamise ülevaatusi käsitlevaid koostööleppeid liikmesriigi pädevate ametiasutuste ja kolmanda riigi pädevate ametiasutuste vahel. |
| --- | --- |

(7)

Asjaolu, et kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused võivad käesoleva otsuse kohaselt jätkata oma auditeerimistegevust seoses direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 45 osutatud äriühingutega, ei tohiks takistada liikmesriike kehtestamast kvaliteeditagamise ülevaatusi käsitlevaid koostööleppeid liikmesriigi pädevate ametiasutuste ja kolmanda riigi pädevate ametiasutuste vahel.

| (8) | Komisjon peaks üleminekukorra toimimise õigeaegselt läbi vaatama. Kui asjaomased kolmandad riigid ei ole selleks ajaks riiklikku järelevalvesüsteemi loonud, tuleks kindlaks teha, kas nende riikide pädevad ametiasutused on komisjoni ees avalikult kohustunud täitma direktiivi 2006/43/EÜ artiklitest 29, 30 ja 32 lähtuvaid samaväärsuse kriteeriume ning kas on vajalik täiendav üleminekuaeg. Üleminekuperioodil võib asjaomaste kolmandate riikide auditeerimiseeskirjade samaväärsust käsitlevad otsused võtta vastu komisjon. Lisaks tuleks komisjonil teha kindlaks, kas liikmesriikide pädevatel ametiasutustel on esinenud probleeme asjaomastelt kolmandatelt riikidelt tunnustuse saamisega. Seetõttu tuleb liikmesriikidel direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 46 sätestatud vastastikkuse põhimõttel otsustada, kas direktiivi artikli 45 lõigetes 1 ja 3 osutatud nõudeid mitte kohaldada või neid muuta, kui kolmanda riigi audiitorid või auditeerivad üksused on tunnistatud nõuetele vastavateks. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon peaks üleminekukorra toimimise õigeaegselt läbi vaatama. Kui asjaomased kolmandad riigid ei ole selleks ajaks riiklikku järelevalvesüsteemi loonud, tuleks kindlaks teha, kas nende riikide pädevad ametiasutused on komisjoni ees avalikult kohustunud täitma direktiivi 2006/43/EÜ artiklitest 29, 30 ja 32 lähtuvaid samaväärsuse kriteeriume ning kas on vajalik täiendav üleminekuaeg. Üleminekuperioodil võib asjaomaste kolmandate riikide auditeerimiseeskirjade samaväärsust käsitlevad otsused võtta vastu komisjon. Lisaks tuleks komisjonil teha kindlaks, kas liikmesriikide pädevatel ametiasutustel on esinenud probleeme asjaomastelt kolmandatelt riikidelt tunnustuse saamisega. Seetõttu tuleb liikmesriikidel direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 46 sätestatud vastastikkuse põhimõttel otsustada, kas direktiivi artikli 45 lõigetes 1 ja 3 osutatud nõudeid mitte kohaldada või neid muuta, kui kolmanda riigi audiitorid või auditeerivad üksused on tunnistatud nõuetele vastavateks.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas auditeerimise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas auditeerimise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid ei kohalda direktiivi 2006/43/EÜ artiklit 45 auditiaruannete suhtes, mis käsitlevad kõnealuse direktiivi artikli 45 lõikes 1 osutatud raamatupidamise aastaaruandeid või konsolideeritud aruandeid ajavahemikul 29. juunist 2008 kuni 1. juulini 2010 algavate majandusaastate kohta ja mille on välja andnud käesoleva otsuse lisas osutatud kolmandate riikide audiitorid või auditeerivad üksused, juhul kui asjaomane kolmanda riigi audiitor või auditeeriv üksus esitab liikmesriigi pädevatele ametiasutustele kõik järgmised andmed:

| a) | asjaomase audiitori või auditeeriva üksuse nimi ja aadress ning andmed tema õigusliku struktuuri kohta; |
| --- | --- |

a)

asjaomase audiitori või auditeeriva üksuse nimi ja aadress ning andmed tema õigusliku struktuuri kohta;

| b) | kui audiitor või auditeeriv üksus kuulub võrgustikku, siis võrgustiku kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

kui audiitor või auditeeriv üksus kuulub võrgustikku, siis võrgustiku kirjeldus;

| c) | asjaomase auditi suhtes kohaldatud auditeerimisstandardid ja sõltumatuse nõuded; |
| --- | --- |

c)

asjaomase auditi suhtes kohaldatud auditeerimisstandardid ja sõltumatuse nõuded;

| d) | auditeeriva üksuse kvaliteedi sisekontrollisüsteemi kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

auditeeriva üksuse kvaliteedi sisekontrollisüsteemi kirjeldus;

| e) | märge kas ja millal toimus audiitori või auditeeriva üksuse viimane kvaliteeditagamise ülevaatus ja vajalik teave ülevaatuse tulemuste kohta. Kui teave viimase kvaliteeditagamise ülevaatuse tulemuste kohta ei ole avalik ja sellist teavet ei ole asjaomase kolmanda riigi pädevalt ametiasutuselt võimalik otse saada, peab liikmesriigi pädev ametiasutus käsitlema kõnealust teavet konfidentsiaalsena. |
| --- | --- |

e)

märge kas ja millal toimus audiitori või auditeeriva üksuse viimane kvaliteeditagamise ülevaatus ja vajalik teave ülevaatuse tulemuste kohta. Kui teave viimase kvaliteeditagamise ülevaatuse tulemuste kohta ei ole avalik ja sellist teavet ei ole asjaomase kolmanda riigi pädevalt ametiasutuselt võimalik otse saada, peab liikmesriigi pädev ametiasutus käsitlema kõnealust teavet konfidentsiaalsena.

2.   Liikmesriigid tagavad, et teatavad avalikkusele käesoleva otsuse lisas osutatud kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste nime ja aadressi ning asjaolu, et neid kolmandaid riike ei tunnustata veel direktiivi 2006/43/EÜ tähenduses samaväärsetena. Samal eesmärgil võivad direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 45 osutatud liikmesriikide pädevad ametiasutused registreerida ühtlasi lisas osutatud kolmandate riikide audiitorid ja auditeerivad üksused.

3.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid kohaldada kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste suhtes uurimiste ja sanktsioonide süsteeme.

4.   Lõige 1 ei piira liikmesriigi pädevate ametiasutuste ja lisas osutatud kolmanda riigi pädevate ametiasutuste vaheliste, kvaliteeditagamise ülevaatusi käsitlevate koostöökokkulepete kohaldamist, tingimusel et asjaomane kokkulepe vastab kõikidele järgmistele kriteeriumidele:

| a) | see hõlmab kvaliteeditagamise ülevaatusi, mis lähtuvad võrdse kohtlemise põhimõttest; |
| --- | --- |

a)

see hõlmab kvaliteeditagamise ülevaatusi, mis lähtuvad võrdse kohtlemise põhimõttest;

| b) | see on eelnevalt edastatud komisjonile; |
| --- | --- |

b)

see on eelnevalt edastatud komisjonile;

| c) | see ei anna eelist direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 alusel tehtavate komisjoni otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

c)

see ei anna eelist direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 alusel tehtavate komisjoni otsuste tegemisel.

Artikkel 2

Komisjon vaatab hiljemalt kahe aasta jooksul läbi lisas osutatud kolmandates riikides valitseva olukorra. Eelkõige kontrollib komisjon, kas lisas osutatud nende kolmandate riikide pädevad ametiasutused, kelle kohta komisjon ei ole samaväärsuse otsust teinud, on komisjoni ees avalikult kohustunud looma järgmistest kriteeriumidest lähtuvad järelevalve- ja kvaliteeditagamise süsteemid:

| a) | need süsteemid on audiitori kutsealast sõltumatud; |
| --- | --- |

a)

need süsteemid on audiitori kutsealast sõltumatud;

| b) | need tagavad noteeritud äriühingute auditite piisava järelevalve; |
| --- | --- |

b)

need tagavad noteeritud äriühingute auditite piisava järelevalve;

| c) | nende toimimine on läbipaistev ja tagab kvaliteeditagamise ülevaatuste tulemuse usaldusväärsuse; |
| --- | --- |

c)

nende toimimine on läbipaistev ja tagab kvaliteeditagamise ülevaatuste tulemuse usaldusväärsuse;

| d) | neid täiendavad tulemuslikud uurimised ja karistused. |
| --- | --- |

d)

neid täiendavad tulemuslikud uurimised ja karistused.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 157, 9.6.2006, lk 87. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2008/30/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 53).

1

---

LISA

KOLMANDATE RIIKIDE LOETELU

| | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

Ameerika Ühendriigid

| | Araabia Ühendemiraadid |
| --- | --- |

Araabia Ühendemiraadid

| | Argentina |
| --- | --- |

Argentina

| | Austraalia |
| --- | --- |

Austraalia

| | Bahama |
| --- | --- |

Bahama

| | Bermuda |
| --- | --- |

Bermuda

| | Brasiilia |
| --- | --- |

Brasiilia

| | Guernsey, Jersey, Mani saar |
| --- | --- |

Guernsey, Jersey, Mani saar

| | Hiina |
| --- | --- |

Hiina

| | Hongkong |
| --- | --- |

Hongkong

| | Horvaatia |
| --- | --- |

Horvaatia

| | Iisrael |
| --- | --- |

Iisrael

| | India |
| --- | --- |

India

| | Indoneesia |
| --- | --- |

Indoneesia

| | Jaapan |
| --- | --- |

Jaapan

| | Kaimanisaared |
| --- | --- |

Kaimanisaared

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Kasahstan |
| --- | --- |

Kasahstan

| | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

Lõuna-Aafrika

| | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

Lõuna-Korea

| | Malaisia |
| --- | --- |

Malaisia

| | Maroko |
| --- | --- |

Maroko

| | Mauritius |
| --- | --- |

Mauritius

| | Mehhiko |
| --- | --- |

Mehhiko

| | Pakistan |
| --- | --- |

Pakistan

| | Singapur |
| --- | --- |

Singapur

| | Šveits |
| --- | --- |

Šveits

| | Tai |
| --- | --- |

Tai

| | Taiwan |
| --- | --- |

Taiwan

| | Tšiili |
| --- | --- |

Tšiili

| | Türgi |
| --- | --- |

Türgi

| | Ukraina |
| --- | --- |

Ukraina

| | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

Uus-Meremaa

| | Venemaa |
| --- | --- |

Venemaa

---