# Europos Sąjungos L 192/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 192 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. liepos 19d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 192

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. liepos 19d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 684/2008, kuriuo patikslinama Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 nustatytų antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams bei jų esminėms dalims, taikymo sritis | 1 |
| | * | 2008 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 685/2008, kuriuo panaikinamas galutinis antidempingo muitas, Reglamentu (EB) Nr. 85/2006 nustatytas importuojamai Norvegijos kilmės išaugintai lašišai | 5 |
| | | 2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 686/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 18 |
| | * | 2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 687/2008, nustatantis mokėjimo agentūrų ar intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti (kodifikuota redakcija) | 20 |
| | | 2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 688/2008, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1109/2007 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2007/2008 prekybos metams | 49 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2008 m. liepos 18 d. Komisijos direktyva 2008/74/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/55/EB ir Tarybos direktyvos 2005/78/EB nuostatas dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (
  1
  ) | 51 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 684/2008, kuriuo patikslinama Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 nustatytų antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams bei jų esminėms dalims, taikymo sritis

1

*

2008 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 685/2008, kuriuo panaikinamas galutinis antidempingo muitas, Reglamentu (EB) Nr. 85/2006 nustatytas importuojamai Norvegijos kilmės išaugintai lašišai

5

2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 686/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

18

*

2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 687/2008, nustatantis mokėjimo agentūrų ar intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti (kodifikuota redakcija)

20

2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 688/2008, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1109/2007 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2007/2008 prekybos metams

49

DIREKTYVOS

*

2008 m. liepos 18 d. Komisijos direktyva 2008/74/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/55/EB ir Tarybos direktyvos 2005/78/EB nuostatas dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (
  1
  )

1

51

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/595/EB |
| | * | 2008 m. birželio 25 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/452/EB, nustatantį sąrašą įstaigų, kurių tyrėjai gali naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3019)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | GAIRĖS |
| | | Europos centrinis bankas |
| | | 2008/596/EB |
| | * | 2008 m. birželio 20 d. Europos centrinio banko gairės dėl nacionalinių centrinių bankų vykdomo Europos centrinio banko užsienio atsargų valdymo ir operacijų su tokiomis atsargomis teisinių dokumentų (suvestinė redakcija) (ECB/2008/5) | 63 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2008/595/EB

*

2008 m. birželio 25 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/452/EB, nustatantį sąrašą įstaigų, kurių tyrėjai gali naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3019)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3019)

1

60

GAIRĖS

Europos centrinis bankas

2008/596/EB

*

2008 m. birželio 20 d. Europos centrinio banko gairės dėl nacionalinių centrinių bankų vykdomo Europos centrinio banko užsienio atsargų valdymo ir operacijų su tokiomis atsargomis teisinių dokumentų (suvestinė redakcija) (ECB/2008/5)

(ECB/2008/5)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 192/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 684/2008

2008 m. liepos 17 d.

kuriuo patikslinama Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 nustatytų antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams bei jų esminėms dalims, taikymo sritis

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 (2) (toliau – pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims (toliau – RPK). Atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas minėtas reglamentas, tiriamuoju laikotarpiu buvo pasirinktas laikotarpis nuo 2003 m. balandžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d. (toliau – pirminis tyrimas). |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 (2) (toliau – pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims (toliau – RPK). Atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas minėtas reglamentas, tiriamuoju laikotarpiu buvo pasirinktas laikotarpis nuo 2003 m. balandžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d. (toliau – pirminis tyrimas).

2.   DABARTINIS TYRIMAS

2.1.   Procedūra

| (2) | Šią dalinę tarpinę peržiūrą Komisija pradėjo savo iniciatyva. Remiantis Komisijos turima informacija, tam tikri produktai, kaip antai rankiniai keltuvai, rietuvių krautuvai, žirkliniai keltuvai ir sveriamieji keltuvai (toliau – RKRKŽKSK), kurie tariamai galėtų patekti į produkto apibrėžtąją sritį, nuo rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių, t. važiuoklės ir hidraulinio mechanizmo, skyrėsi, inter alia, specifinėmis funkcijomis (krovinių kėlimas, krovimas arba svėrimas) ir galutiniu naudojimu. Norint atlikti šias funkcijas, reikia kitokio tvirtumo ir konstrukcijos hidraulinio mechanizmo ir važiuoklės. Minėtos savybės pabrėžė naudojimo skirtumus, ir paaiškėjo, kad šie produktai ir rankiniai padėklų krautuvai negali būti sukeičiami. Todėl siekiant patikslinti produkto apibrėžtąją sritį nuspręsta atlikti peržiūrą, o peržiūros išvados galiotų atgaline data nuo atitinkamų antidempingo priemonių nustatymo datos. |
| --- | --- |

(2)

Šią dalinę tarpinę peržiūrą Komisija pradėjo savo iniciatyva. Remiantis Komisijos turima informacija, tam tikri produktai, kaip antai rankiniai keltuvai, rietuvių krautuvai, žirkliniai keltuvai ir sveriamieji keltuvai (toliau – RKRKŽKSK), kurie tariamai galėtų patekti į produkto apibrėžtąją sritį, nuo rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių, t. važiuoklės ir hidraulinio mechanizmo, skyrėsi, inter alia, specifinėmis funkcijomis (krovinių kėlimas, krovimas arba svėrimas) ir galutiniu naudojimu. Norint atlikti šias funkcijas, reikia kitokio tvirtumo ir konstrukcijos hidraulinio mechanizmo ir važiuoklės. Minėtos savybės pabrėžė naudojimo skirtumus, ir paaiškėjo, kad šie produktai ir rankiniai padėklų krautuvai negali būti sukeičiami. Todėl siekiant patikslinti produkto apibrėžtąją sritį nuspręsta atlikti peržiūrą, o peržiūros išvados galiotų atgaline data nuo atitinkamų antidempingo priemonių nustatymo datos.

| (3) | Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą tirti tik produkto apibrėžtąją sritį. |
| --- | --- |

(3)

Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą tirti tik produkto apibrėžtąją sritį.

2.2.   Peržiūros tyrimas

| (4) | Apie dalinės peržiūros tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė KLR (toliau – tiriamoji šalis) valdžios institucijoms, visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims, t. y. tiriamosios šalies eksportuojantiems gamintojams, Bendrijos naudotojams ir importuotojams, taip pat Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Apie dalinės peržiūros tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė KLR (toliau – tiriamoji šalis) valdžios institucijoms, visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims, t. y. tiriamosios šalies eksportuojantiems gamintojams, Bendrijos naudotojams ir importuotojams, taip pat Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (5) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims, taip pat ir kitoms šalims, pranešusioms apie save per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(5)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims, taip pat ir kitoms šalims, pranešusioms apie save per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį.

| (6) | Atsižvelgiant į dalinės peržiūros tikslą, atliekant šią dalinę peržiūrą tiriamasis laikotarpis nebuvo nustatytas. Klausimyno atsakymuose pateikta informacija apima laikotarpį nuo 2003 m. iki 2006 m. (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis), t. ji taip pat apima pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį. Prašyta pateikti informacijos apie visų rūšių RPK ir RKRKŽKSK pardavimo ir (arba) pirkimo mastą ir vertę, gamybos mastą ir pajėgumus nagrinėjamuoju laikotarpiu. Be to, visų šalių prašyta teikti pastabų dėl bet kokių RPK ir RKRKŽKSK skirtumų arba panašumų, atsižvelgiant į jų gamybos procesą, technines savybes, galutinį naudojimą, sukeičiamumą ir kt. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į dalinės peržiūros tikslą, atliekant šią dalinę peržiūrą tiriamasis laikotarpis nebuvo nustatytas. Klausimyno atsakymuose pateikta informacija apima laikotarpį nuo 2003 m. iki 2006 m. (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis), t. ji taip pat apima pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį. Prašyta pateikti informacijos apie visų rūšių RPK ir RKRKŽKSK pardavimo ir (arba) pirkimo mastą ir vertę, gamybos mastą ir pajėgumus nagrinėjamuoju laikotarpiu. Be to, visų šalių prašyta teikti pastabų dėl bet kokių RPK ir RKRKŽKSK skirtumų arba panašumų, atsižvelgiant į jų gamybos procesą, technines savybes, galutinį naudojimą, sukeičiamumą ir kt.

| (7) | Pakankamai išsamūs atsakymai į klausimyną gauti iš dviejų Kinijos eksportuojančių RPK ir (arba) RKRKŽKSK gamintojų, keturių Bendrijos RPK arba RKRKŽKSK gamintojų, vieno naudotojo ir 14 Bendrijos RPK ir (arba) RKRKŽKSK importuotojų. |
| --- | --- |

(7)

Pakankamai išsamūs atsakymai į klausimyną gauti iš dviejų Kinijos eksportuojančių RPK ir (arba) RKRKŽKSK gamintojų, keturių Bendrijos RPK arba RKRKŽKSK gamintojų, vieno naudotojo ir 14 Bendrijos RPK ir (arba) RKRKŽKSK importuotojų.

| (8) | Komisija siekė gauti ir tikrinti visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint įvertinti, ar reikia patikslinti ir (arba) iš dalies keisti galiojančių antidempingo priemonių taikymo sritį, ir atliko tyrimus šių bendrovių patalpose:






  — | „BT Products AB“, Miolbis, Švedija, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija siekė gauti ir tikrinti visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint įvertinti, ar reikia patikslinti ir (arba) iš dalies keisti galiojančių antidempingo priemonių taikymo sritį, ir atliko tyrimus šių bendrovių patalpose:

—

„BT Products AB“, Miolbis, Švedija,

| — | „Franz Kahl GmbH“, Lauterbachas, Vokietija, |
| --- | --- |

—

„Franz Kahl GmbH“, Lauterbachas, Vokietija,

| — | „RAVAS Europe B.V.“, Zaltbomelis, Nyderlandai. |
| --- | --- |

—

„RAVAS Europe B.V.“, Zaltbomelis, Nyderlandai.

2.3.   Nagrinėjamasis produktas

| (9) | Nagrinėjamasis produktas, kaip vienodai apibrėžta pirminiame reglamente, yra KLR kilmės rankiniai padėklų krautuvai, nesavaeigiai, naudojami medžiagoms, kurios paprastai dedamos ant padėklų, kelti, ir jų pagrindinės dalys, t. t. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi šie KN kodai: ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00. Rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių yra įvairių rūšių, kurios priklauso daugiausia nuo keliamosios galios, šakės ilgio, važiuoklei naudojamo plieno tipo, hidraulinės dalies, ratų tipo ir nuo to, ar krautuvas turi, ar neturi stabdžius. |
| --- | --- |

(9)

Nagrinėjamasis produktas, kaip vienodai apibrėžta pirminiame reglamente, yra KLR kilmės rankiniai padėklų krautuvai, nesavaeigiai, naudojami medžiagoms, kurios paprastai dedamos ant padėklų, kelti, ir jų pagrindinės dalys, t. t. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi šie KN kodai: ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00. Rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių yra įvairių rūšių, kurios priklauso daugiausia nuo keliamosios galios, šakės ilgio, važiuoklei naudojamo plieno tipo, hidraulinės dalies, ratų tipo ir nuo to, ar krautuvas turi, ar neturi stabdžius.

2.4.   Nustatyti faktai

| (10) | Primenama, kad pirminio tyrimo metu buvo tiriami rankiniai padėklų krautuvai ir jų pagrindinės dalys, t. y. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, naudojami kroviniams, kurie paprastai dedami ant padėklų, krauti ir perkelti rankiniu būdu. Remiantis produkto apibrėžtimi, RPK turi būti žmogaus stumiami ir traukiami. Todėl RPK suteikia naudotojui galimybę rankiniu būdu pakelti krovinį tiek, kad būtų galima jį perkelti iš vienos vietos į kitą. |
| --- | --- |

(10)

Primenama, kad pirminio tyrimo metu buvo tiriami rankiniai padėklų krautuvai ir jų pagrindinės dalys, t. y. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, naudojami kroviniams, kurie paprastai dedami ant padėklų, krauti ir perkelti rankiniu būdu. Remiantis produkto apibrėžtimi, RPK turi būti žmogaus stumiami ir traukiami. Todėl RPK suteikia naudotojui galimybę rankiniu būdu pakelti krovinį tiek, kad būtų galima jį perkelti iš vienos vietos į kitą.

| (11) | RKRKŽKSK, kurie tariamai klasifikuojami kaip nagrinėjamieji produktai, kuriems kai kurios nacionalinės muitinės gali taikyti antidempingo priemones, gali būti savaeigiai arba valdomi rankiniu būdu. Jie naudojami kroviniams perkelti ir pakelti, padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai), sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai), kroviniui pakelti iki darbo paviršiaus (žirkliniai keltuvai) arba kroviniams pakelti ir pasverti (sveriamieji keltuvai). |
| --- | --- |

(11)

RKRKŽKSK, kurie tariamai klasifikuojami kaip nagrinėjamieji produktai, kuriems kai kurios nacionalinės muitinės gali taikyti antidempingo priemones, gali būti savaeigiai arba valdomi rankiniu būdu. Jie naudojami kroviniams perkelti ir pakelti, padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai), sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai), kroviniui pakelti iki darbo paviršiaus (žirkliniai keltuvai) arba kroviniams pakelti ir pasverti (sveriamieji keltuvai).

| (12) | Tik RPK, kaip apibrėžta 10 konstatuojamojoje dalyje, buvo laikomi nagrinėjamaisiais produktais ir tiriami vadovaujantis pirminiu reglamentu. Derėtų pabrėžti, kad pirminio tyrimo tikslais Komisija niekada neprašė bendradarbiaujančių šalių pateikti informacijos apie RKRKŽKSK ir netikrino jokios su RKRKŽKSK susijusios informacijos. Taigi, visi pagal pirminį reglamentą pateikti duomenys ir informacija bei pirminio tyrimo rezultatai, įskaitant galutinių antidempingo priemonių nustatymą, pagrįsti tiktai su RPK. |
| --- | --- |

(12)

Tik RPK, kaip apibrėžta 10 konstatuojamojoje dalyje, buvo laikomi nagrinėjamaisiais produktais ir tiriami vadovaujantis pirminiu reglamentu. Derėtų pabrėžti, kad pirminio tyrimo tikslais Komisija niekada neprašė bendradarbiaujančių šalių pateikti informacijos apie RKRKŽKSK ir netikrino jokios su RKRKŽKSK susijusios informacijos. Taigi, visi pagal pirminį reglamentą pateikti duomenys ir informacija bei pirminio tyrimo rezultatai, įskaitant galutinių antidempingo priemonių nustatymą, pagrįsti tiktai su RPK.

| (13) | Atsižvelgus į 2 konstatuojamojoje dalyje aprašytą situaciją ir siekiant nustatyti, ar RKRKŽKSK skiriasi nuo RPK, buvo tiriamos tiek RKRKŽKSK, tiek ir RPK fizinės ir techninės savybės, gamybos procesas, įprastas galutinis naudojimas ir jų sukeičiamumas. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgus į 2 konstatuojamojoje dalyje aprašytą situaciją ir siekiant nustatyti, ar RKRKŽKSK skiriasi nuo RPK, buvo tiriamos tiek RKRKŽKSK, tiek ir RPK fizinės ir techninės savybės, gamybos procesas, įprastas galutinis naudojimas ir jų sukeičiamumas.

2.4.1.   RPK ir (arba) RKRKŽKSK fizinės ir techninės savybės

| (14) | RPK ir jų pagrindinių dalių, t. y. hidraulinio mechanizmo ir važiuoklės, yra įvairių rūšių, kurios priklauso daugiausia nuo keliamosios galios, šakės ilgio, važiuoklei naudojamo plieno tipo, hidraulinės dalies, ratų tipo ir nuo to, ar krautuvas turi, ar neturi stabdžius. Tačiau šių įvairių rūšių keltuvams būdingos tos pačios pagrindinės fizinės savybės ir naudojimas, todėl atliekant pirminį tyrimą jie visi buvo laikomi nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(14)

RPK ir jų pagrindinių dalių, t. y. hidraulinio mechanizmo ir važiuoklės, yra įvairių rūšių, kurios priklauso daugiausia nuo keliamosios galios, šakės ilgio, važiuoklei naudojamo plieno tipo, hidraulinės dalies, ratų tipo ir nuo to, ar krautuvas turi, ar neturi stabdžius. Tačiau šių įvairių rūšių keltuvams būdingos tos pačios pagrindinės fizinės savybės ir naudojimas, todėl atliekant pirminį tyrimą jie visi buvo laikomi nagrinėjamuoju produktu.

| (15) | Iš peržiūros tyrimo rezultatų matyti, kad RKRKŽKSK būdingos kai kurios RPK savybės, t. y. jie turi važiuoklę su šakėmis ir hidraulinę sistemą. Tačiau jie atlieka papildomas funkcijas – jais galima aukščiau pakelti krovinį, sukrauti krovinius, naudoti kaip darbo stalą arba darbo paviršių ar pasverti krovinį, o tam būtinos tobulesnės ar papildomos techninės sudedamosios dalys. Kad būtų galima atlikti minėtas specifines RKRKŽKSK funkcijas, šakių, važiuoklės ir hidraulinio mechanizmo tvirtumui ir konstrukcijai keliami kitokie nei RPK reikalavimai. Be to, dėl šių papildomų funkcijų RKRKŽKSK yra kur kas brangesni (iki dešimties kartų) už RPK. |
| --- | --- |

(15)

Iš peržiūros tyrimo rezultatų matyti, kad RKRKŽKSK būdingos kai kurios RPK savybės, t. y. jie turi važiuoklę su šakėmis ir hidraulinę sistemą. Tačiau jie atlieka papildomas funkcijas – jais galima aukščiau pakelti krovinį, sukrauti krovinius, naudoti kaip darbo stalą arba darbo paviršių ar pasverti krovinį, o tam būtinos tobulesnės ar papildomos techninės sudedamosios dalys. Kad būtų galima atlikti minėtas specifines RKRKŽKSK funkcijas, šakių, važiuoklės ir hidraulinio mechanizmo tvirtumui ir konstrukcijai keliami kitokie nei RPK reikalavimai. Be to, dėl šių papildomų funkcijų RKRKŽKSK yra kur kas brangesni (iki dešimties kartų) už RPK.

2.4.2.   Gamybos procesas

| (16) | Atliekant peržiūros tyrimą nustatyta, kad RPK ir RKRKŽKSK gamybos procesas labai skiriasi, kadangi gaminant RKRKŽKSK būtinos papildomos sudedamosios dalys ir, palyginti su RPK, kitokie gamybos etapai. Peržiūros tyrimo rezultatai iš tiesų atskleidė, kad palyginti su RPK, rankinių keltuvų ir rietuvių krautuvų važiuoklės rėmas turi būti daug aukštesnis, o hidraulinė sistema – kitokia, kad krovinį būtų galima aukščiau pakelti, o sveriamųjų keltuvų svarstyklės įmontuotos važiuoklėje, kurios šakių konstrukcija visiškai kitokia nei RPK. |
| --- | --- |

(16)

Atliekant peržiūros tyrimą nustatyta, kad RPK ir RKRKŽKSK gamybos procesas labai skiriasi, kadangi gaminant RKRKŽKSK būtinos papildomos sudedamosios dalys ir, palyginti su RPK, kitokie gamybos etapai. Peržiūros tyrimo rezultatai iš tiesų atskleidė, kad palyginti su RPK, rankinių keltuvų ir rietuvių krautuvų važiuoklės rėmas turi būti daug aukštesnis, o hidraulinė sistema – kitokia, kad krovinį būtų galima aukščiau pakelti, o sveriamųjų keltuvų svarstyklės įmontuotos važiuoklėje, kurios šakių konstrukcija visiškai kitokia nei RPK.

2.4.3.   Įprastas galutinis RPK ir (arba) RKRKŽKSK naudojimas

| (17) | RPK plačiai naudojami kroviniams krauti ir prekėms išdėstyti bei sandėliuoti. Jie naudojami tiek apdirbamojoje pramonėje, tiek mažmeninės prekybos parduotuvėse. RPK suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena, operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad jį būtų galima vežti krovininėse transporto priemonėse, sandėliuose, gamybos patalpose ir netgi mažmeninės prekybos parduotuvėse. Įprasta didžiausia RPK keliamoji galia – apie 210 milimetrų. Be to, RPK paprastai laikomi būtinu kitų kroviniams krauti skirtų priemonių priedu, kaip antai šakinis keltuvas. Norint naudoti RPK, specialūs mokymai nereikalingi. |
| --- | --- |

(17)

RPK plačiai naudojami kroviniams krauti ir prekėms išdėstyti bei sandėliuoti. Jie naudojami tiek apdirbamojoje pramonėje, tiek mažmeninės prekybos parduotuvėse. RPK suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena, operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad jį būtų galima vežti krovininėse transporto priemonėse, sandėliuose, gamybos patalpose ir netgi mažmeninės prekybos parduotuvėse. Įprasta didžiausia RPK keliamoji galia – apie 210 milimetrų. Be to, RPK paprastai laikomi būtinu kitų kroviniams krauti skirtų priemonių priedu, kaip antai šakinis keltuvas. Norint naudoti RPK, specialūs mokymai nereikalingi.

| (18) | Peržiūros tyrimas parodė, kad RKRKŽKSK ir RPK daugiausia naudoja tie patys naudotojai, tačiau RKRKŽKSK naudojami kitokiais tikslais, t. t. pakelti krovinį, sukrauti krovinius, naudoti kaip darbinį paviršių arba pasverti krovinį. Dėl specifinių savybių ir naudojimo, RKRKŽKSK nėra taip plačiai naudojami kaip RPK. Tai paaiškina, kodėl EB rinkoje jų parduodama dešimt kartų mažiau nei RPK. Be to, priešingai nei RPK, norint naudoti RKRKŽKSK būtini specialūs mokymai. |
| --- | --- |

(18)

Peržiūros tyrimas parodė, kad RKRKŽKSK ir RPK daugiausia naudoja tie patys naudotojai, tačiau RKRKŽKSK naudojami kitokiais tikslais, t. t. pakelti krovinį, sukrauti krovinius, naudoti kaip darbinį paviršių arba pasverti krovinį. Dėl specifinių savybių ir naudojimo, RKRKŽKSK nėra taip plačiai naudojami kaip RPK. Tai paaiškina, kodėl EB rinkoje jų parduodama dešimt kartų mažiau nei RPK. Be to, priešingai nei RPK, norint naudoti RKRKŽKSK būtini specialūs mokymai.

2.4.4.   Sukeičiamumas

| (19) | Peržiūros tyrimas parodė, kad RKRKŽKSK turi daug daugiau specifinių paskirčių nei RPK. Iš tiesų, rankiniai keltuvai ir (arba) rietuvių krautuvai naudojami kroviniui pakelti, padėti sandėliuojant krovinius, sukrauti vieną padėklą ant kito, žirkliniai keltuvai naudojami kroviniui pakelti iki darbo paviršiaus, o sveriamieji keltuvai – kroviniui pasverti. |
| --- | --- |

(19)

Peržiūros tyrimas parodė, kad RKRKŽKSK turi daug daugiau specifinių paskirčių nei RPK. Iš tiesų, rankiniai keltuvai ir (arba) rietuvių krautuvai naudojami kroviniui pakelti, padėti sandėliuojant krovinius, sukrauti vieną padėklą ant kito, žirkliniai keltuvai naudojami kroviniui pakelti iki darbo paviršiaus, o sveriamieji keltuvai – kroviniui pasverti.

| (20) | Labai nedideliu mastu kai kurių rūšių RKRKŽKSK (pvz., sveriamaisiais keltuvais) galima pakelti ir perkelti krovinį kaip ir RPK. Tačiau RPK keisti RKRKŽKSK nepraktiška ir neekonomiška, nes RPK lengviau naudoti, kai reikia tik pakelti ir perkelti krovinį, o RKRKŽKSK yra kur kas brangesni nei RPK ir norint juos naudoti, būtini specialūs mokymai. Be to, kai kada nuolat naudojant RKRKŽKSK vietoje RPK galima pakenkti pagrindinėms RKRKŽKSK funkcijoms, pvz., sveriamojo keltuvo svarstyklės yra labai jautrios ir vos tik ėmus naudoti keltuvą kroviniams pakelti ir perkelti, jos būtų sugadintos. |
| --- | --- |

(20)

Labai nedideliu mastu kai kurių rūšių RKRKŽKSK (pvz., sveriamaisiais keltuvais) galima pakelti ir perkelti krovinį kaip ir RPK. Tačiau RPK keisti RKRKŽKSK nepraktiška ir neekonomiška, nes RPK lengviau naudoti, kai reikia tik pakelti ir perkelti krovinį, o RKRKŽKSK yra kur kas brangesni nei RPK ir norint juos naudoti, būtini specialūs mokymai. Be to, kai kada nuolat naudojant RKRKŽKSK vietoje RPK galima pakenkti pagrindinėms RKRKŽKSK funkcijoms, pvz., sveriamojo keltuvo svarstyklės yra labai jautrios ir vos tik ėmus naudoti keltuvą kroviniams pakelti ir perkelti, jos būtų sugadintos.

| (21) | Kita vertus, per peržiūros tyrimą nustatyta, kad RPK negali būti naudojami pakeisti RKRKŽKSK. Pastarųjų funkcijos labiau orientuotos į specialią ir išskirtinę rinką, kurioje keliami kitokie reikalavimai, o galutinis naudotojas turi kitokių poreikių ir kitokią sampratą. |
| --- | --- |

(21)

Kita vertus, per peržiūros tyrimą nustatyta, kad RPK negali būti naudojami pakeisti RKRKŽKSK. Pastarųjų funkcijos labiau orientuotos į specialią ir išskirtinę rinką, kurioje keliami kitokie reikalavimai, o galutinis naudotojas turi kitokių poreikių ir kitokią sampratą.

| (22) | Komisija taip pat ištyrė, ar pagrindinės RPK ir RKRKŽKSK dalys, t. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, gali būti sukeistos viena su kita. Šiuo atžvilgiu peržiūros tyrimas parodė, kad tiek važiuoklė, tiek hidraulinis mechanizmas negali būti sukeisti tarp RPK ir RKRKŽKSK dėl jų skirtingos konstrukcijos ir savybių. |
| --- | --- |

(22)

Komisija taip pat ištyrė, ar pagrindinės RPK ir RKRKŽKSK dalys, t. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, gali būti sukeistos viena su kita. Šiuo atžvilgiu peržiūros tyrimas parodė, kad tiek važiuoklė, tiek hidraulinis mechanizmas negali būti sukeisti tarp RPK ir RKRKŽKSK dėl jų skirtingos konstrukcijos ir savybių.

2.5.   Išvados dėl produkto apibrėžtosios srities

| (23) | Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad dėl skirtingų ir papildomų techninių savybių, skirtingo naudojimo ir gamybos proceso, RKRKŽKSK nepatenka į RPK ir jų pagrindinių dalių, kurioms taikomos galiojančios antidempingo priemonės, produktų apibrėžtąją sritį. Dėl šios priežasties atlikdama pirminį tyrimą Komisija neįtraukė RKRKŽKSK į produkto apibrėžtąją sritį. |
| --- | --- |

(23)

Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad dėl skirtingų ir papildomų techninių savybių, skirtingo naudojimo ir gamybos proceso, RKRKŽKSK nepatenka į RPK ir jų pagrindinių dalių, kurioms taikomos galiojančios antidempingo priemonės, produktų apibrėžtąją sritį. Dėl šios priežasties atlikdama pirminį tyrimą Komisija neįtraukė RKRKŽKSK į produkto apibrėžtąją sritį.

| (24) | Todėl manoma, tikslinga išsiaiškinti, kad RKRKŽKSK skiriasi nuo RPK ir jų pagrindinių dalių, ir nepriklauso produktų, kuriems taikomos antidempingo priemonės, apibrėžtajai sričiai. |
| --- | --- |

(24)

Todėl manoma, tikslinga išsiaiškinti, kad RKRKŽKSK skiriasi nuo RPK ir jų pagrindinių dalių, ir nepriklauso produktų, kuriems taikomos antidempingo priemonės, apibrėžtajai sričiai.

| (25) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie padarytas išvadas. |
| --- | --- |

(25)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie padarytas išvadas.

| (26) | Viena šalis tvirtino, kad RKRKŽKSK ir RPK turėtų būti laikomi vienu techniniu vienetu, tačiau turima informacija nepateisina tokios išvados. Visos kitos pastabas pateikusios šalys sutiko su Komisijos išvadomis. |
| --- | --- |

(26)

Viena šalis tvirtino, kad RKRKŽKSK ir RPK turėtų būti laikomi vienu techniniu vienetu, tačiau turima informacija nepateisina tokios išvados. Visos kitos pastabas pateikusios šalys sutiko su Komisijos išvadomis.

| (27) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad būtų tikslinga iš dalies pakeisti pirminį reglamentą patikslinant produkto apibrėžtį. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad būtų tikslinga iš dalies pakeisti pirminį reglamentą patikslinant produkto apibrėžtį.

| (28) | Kadangi dabartinis peržiūros tyrimas atliekamas tik siekiant patikslinti produkto apibrėžtąją sritį ir kadangi RKRKŽKSK nebuvo įtraukti į pirminį tyrimą ir jiems nebuvo taikoma nustatyta antidempingo priemonė, manoma, kad šio tyrimo išvadas tikslinga pradėti taikyti nuo pirminio reglamento įsigaliojimo dienos, įskaitant importuotą produktą, kuriam nuo 2005 m. sausio 29 d. iki 2005 m. liepos 21 d. buvo taikomi laikinieji muitai. Komisija nerado jokios svarbios priežasties, dėl kurios ji neturėtų taikyti šios nuostatos atgaline data. |
| --- | --- |

(28)

Kadangi dabartinis peržiūros tyrimas atliekamas tik siekiant patikslinti produkto apibrėžtąją sritį ir kadangi RKRKŽKSK nebuvo įtraukti į pirminį tyrimą ir jiems nebuvo taikoma nustatyta antidempingo priemonė, manoma, kad šio tyrimo išvadas tikslinga pradėti taikyti nuo pirminio reglamento įsigaliojimo dienos, įskaitant importuotą produktą, kuriam nuo 2005 m. sausio 29 d. iki 2005 m. liepos 21 d. buvo taikomi laikinieji muitai. Komisija nerado jokios svarbios priežasties, dėl kurios ji neturėtų taikyti šios nuostatos atgaline data.

| (29) | Taigi už prekes, kurioms netaikoma šiuo reglamentu iš dalies keičiamo Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 1 straipsnio 1 dalis, galutinis antidempingo muitas, sumokėtas ar pervestas į sąskaitas, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 1 straipsnio 1 dalimi, ir laikini antidempingo muitai, galutinai surinkti vadovaujantis to paties reglamento 2 straipsniu, turėtų būti grąžinti arba turėtų būti atsisakoma juos išieškoti. |
| --- | --- |

(29)

Taigi už prekes, kurioms netaikoma šiuo reglamentu iš dalies keičiamo Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 1 straipsnio 1 dalis, galutinis antidempingo muitas, sumokėtas ar pervestas į sąskaitas, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 1 straipsnio 1 dalimi, ir laikini antidempingo muitai, galutinai surinkti vadovaujantis to paties reglamento 2 straipsniu, turėtų būti grąžinti arba turėtų būti atsisakoma juos išieškoti.

| (30) | Dėl grąžinimo ar atsisakymo išieškoti reikia kreiptis į nacionalines muitines remiantis galiojančiais muitų teisės aktais. |
| --- | --- |

(30)

Dėl grąžinimo ar atsisakymo išieškoti reikia kreiptis į nacionalines muitines remiantis galiojančiais muitų teisės aktais.

| (31) | Ši peržiūra neturi poveikio datai, kurią pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Reglamentas (EB) Nr. 1174/2005 baigs galioti, |
| --- | --- |

(31)

Ši peržiūra neturi poveikio datai, kurią pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Reglamentas (EB) Nr. 1174/2005 baigs galioti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, t. y. važiuoklėms ir hidrauliniams mechanizmams, kurių KN kodai yra ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00 (TARIC kodai 8427900010 ir 8431200010). Šiame reglamente rankiniai padėklų krautuvai – ratiniai krautuvai su keliamosiomis šakėmis padėklams krauti, suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena, operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad krovinį būtų galima perkelti, ir neturi jokių kitų papildomų funkcijų ar naudojimo paskirčių, tokių, kaip pvz., i) perkelti ir pakelti krovinius arba padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai), ii) sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai), iii) pakelti krovinį iki darbo lygio (žirkliniai keltuvai) arba iv) pakelti ir pasverti krovinius (sveriamieji keltuvai).“

2 straipsnis

Prekėms, kurioms netaikomas šiuo reglamentu iš dalies keičiamo Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 1 straipsnio 1 dalis, galutiniai antidempingo muitai, sumokėti ar pervesti į sąskaitą, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 pradinės redakcijos 1 straipsnio 1 dalimi, ir laikinieji antidempingo muitai, galutinai surinkti vadovaujantis to paties reglamento 2 straipsniu, grąžinami arba atsisakoma juos išieškoti.

Dėl grąžinimo ir atsisakymo išieškoti kreipiamasi į nacionalines muitines, remiantis galiojančiais muitų teisės aktais. Deramai pagrįstais atvejais, 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (4), 236 straipsnio 2 dalyje numatytas trejų metų laikotarpis gali būti pratęstas vieneriems metams.

4

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2005 m. liepos 22 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. WOERTH

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 189, 2005 7 21, p. 1.

2

(3)  OL C 184, 2007 8 7, p. 11.

3

(4)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

4

---

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 192/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 192/5

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 685/2008

2008 m. liepos 17 d.

kuriuo panaikinamas galutinis antidempingo muitas, Reglamentu (EB) Nr. 85/2006 nustatytas importuojamai Norvegijos kilmės išaugintai lašišai

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Po antidempingo tyrimo (toliau – pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 85/2006 (2) importuojamai Norvegijos kilmės išaugintai lašišai nustatė galutinį antidempingo muitą. Buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas – minimali importo kaina (toliau – MIK). |
| --- | --- |

(1)

Po antidempingo tyrimo (toliau – pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 85/2006 (2) importuojamai Norvegijos kilmės išaugintai lašišai nustatė galutinį antidempingo muitą. Buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas – minimali importo kaina (toliau – MIK).

2.   Prašymas atlikti peržiūrą ir inicijavimas

| (2) | 2007 m. vasario 20 d. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą, kurį pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį pateikė šios valstybės narės: Italija, Lietuva, Lenkija, Portugalija ir Ispanija (toliau – pareiškėjai). |
| --- | --- |

(2)

2007 m. vasario 20 d. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą, kurį pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį pateikė šios valstybės narės: Italija, Lietuva, Lenkija, Portugalija ir Ispanija (toliau – pareiškėjai).

| (3) | Pareiškėjai pateikė prima facie įrodymų, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjai tvirtino ir pateikė prima facie įrodymų, kad palyginus apskaičiuotą normaliąją vertę su kitų bendrovių eksporto kainomis, dempingas taptų gerokai mažesnis už galiojančias priemones. Todėl nebūtina toliau taikyti galiojančių priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. Nuspręsta, kad šio įrodymo pakanka tyrimui pradėti. |
| --- | --- |

(3)

Pareiškėjai pateikė prima facie įrodymų, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjai tvirtino ir pateikė prima facie įrodymų, kad palyginus apskaičiuotą normaliąją vertę su kitų bendrovių eksporto kainomis, dempingas taptų gerokai mažesnis už galiojančias priemones. Todėl nebūtina toliau taikyti galiojančių priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. Nuspręsta, kad šio įrodymo pakanka tyrimui pradėti.

| (4) | Todėl, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, 2007 m. balandžio 21 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbtu pranešimu inicijavo dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamai Norvegijos kilmės išaugintai lašišai, peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(4)

Todėl, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, 2007 m. balandžio 21 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbtu pranešimu inicijavo dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamai Norvegijos kilmės išaugintai lašišai, peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (5) | Peržiūroje buvo nagrinėjami tik dempingo aspektai, siekiant įvertinti, ar reikia toliau taikyti, panaikinti arba iš dalies pakeisti taikomas priemones. |
| --- | --- |

(5)

Peržiūroje buvo nagrinėjami tik dempingo aspektai, siekiant įvertinti, ar reikia toliau taikyti, panaikinti arba iš dalies pakeisti taikomas priemones.

3.   Tyrimu suinteresuotosios šalys

| (6) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė visiems žinomiems eksportuotojams ir (arba) gamintojams Norvegijoje, prekybininkams, importuotojams ir žinomoms suinteresuotoms asociacijoms bei Norvegijos Karalystės atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė visiems žinomiems eksportuotojams ir (arba) gamintojams Norvegijoje, prekybininkams, importuotojams ir žinomoms suinteresuotoms asociacijoms bei Norvegijos Karalystės atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

4.   Atranka

| (7) | Pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a punkte nurodyta, kad Komisija gali nuspręsti taikyti pagrindinio reglamento 17 straipsnyje apibrėžtą atrankos procedūrą. Atsiliepdamos į prašymą, nurodytą pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a punkto i papunktyje, 267 bendrovės pateikė prašomą informaciją per pranešime nustatytą laiką. 169 iš jų – išaugintą lašišą eksportuojantys augintojai. Buvo eksportuojama tiesiogiai arba netiesiogiai per susijusius ir nepriklausomus prekybininkus. |
| --- | --- |

(7)

Pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a punkte nurodyta, kad Komisija gali nuspręsti taikyti pagrindinio reglamento 17 straipsnyje apibrėžtą atrankos procedūrą. Atsiliepdamos į prašymą, nurodytą pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a punkto i papunktyje, 267 bendrovės pateikė prašomą informaciją per pranešime nustatytą laiką. 169 iš jų – išaugintą lašišą eksportuojantys augintojai. Buvo eksportuojama tiesiogiai arba netiesiogiai per susijusius ir nepriklausomus prekybininkus.

| (8) | Atsižvelgiant į didelį susijusių bendrovių skaičių buvo nuspręsta pasinaudoti atrankos nuostatomis, ir šiuo tikslu, pasikonsultavus su Norvegijos pramonės atstovais, buvo atrinktos gaminančios bendrovės, kurių į EB eksportuojamas kiekis yra didžiausias. Norvegijos pramonės atstovai pasiūlė atrinkti i) gaminančią bendrovę, kuri eksportuoja tik per nesusijusius prekybininkus Norvegijoje; ir ii) du eksportuotojus, kurie nėra nagrinėjamojo produkto gamintojai. Į šį pasiūlymą nebuvo galima atsižvelgti, nes nebuvo pakankamų garantijų, kad iš tiesų būtų galima nustatyti gaminančios bendrovės pardavimą eksportui į Bendriją per nesusijusius prekybininkus. Lašišos neauginančių eksportuotojų normaliosios vertės nebuvo galima nustatyti, todėl šioms bendrovėms nebuvo galima nustatyti ir muito. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į didelį susijusių bendrovių skaičių buvo nuspręsta pasinaudoti atrankos nuostatomis, ir šiuo tikslu, pasikonsultavus su Norvegijos pramonės atstovais, buvo atrinktos gaminančios bendrovės, kurių į EB eksportuojamas kiekis yra didžiausias. Norvegijos pramonės atstovai pasiūlė atrinkti i) gaminančią bendrovę, kuri eksportuoja tik per nesusijusius prekybininkus Norvegijoje; ir ii) du eksportuotojus, kurie nėra nagrinėjamojo produkto gamintojai. Į šį pasiūlymą nebuvo galima atsižvelgti, nes nebuvo pakankamų garantijų, kad iš tiesų būtų galima nustatyti gaminančios bendrovės pardavimą eksportui į Bendriją per nesusijusius prekybininkus. Lašišos neauginančių eksportuotojų normaliosios vertės nebuvo galima nustatyti, todėl šioms bendrovėms nebuvo galima nustatyti ir muito.

| (9) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį darant atranką buvo atsižvelgiama į didžiausią tipišką eksporto kiekį, kurį galima pagrįstai ištirti per tam tikrą laiką. Galutinėje atrankoje atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto kiekis sudarė beveik 60 % į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto nurodyto kiekio. |
| --- | --- |

(9)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį darant atranką buvo atsižvelgiama į didžiausią tipišką eksporto kiekį, kurį galima pagrįstai ištirti per tam tikrą laiką. Galutinėje atrankoje atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto kiekis sudarė beveik 60 % į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto nurodyto kiekio.

| (10) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina, pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a punkto ii papunktyje prašoma, kad Bendrijos importuotojai pateiktų šiame skyriuje nurodytą informaciją. Atrankos formas užpildė tik keturi Bendrijos importuotojai. Kadangi bendradarbiaujančių importuotojų skaičius buvo nedidelis, atrankos šiuo atveju neprireikė. |
| --- | --- |

(10)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina, pranešimo apie inicijavimą 5 skyriaus a punkto ii papunktyje prašoma, kad Bendrijos importuotojai pateiktų šiame skyriuje nurodytą informaciją. Atrankos formas užpildė tik keturi Bendrijos importuotojai. Kadangi bendradarbiaujančių importuotojų skaičius buvo nedidelis, atrankos šiuo atveju neprireikė.

| (11) | Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Komisija pakvietė visas žinomas suinteresuotąsias šalis ir visas kitas bendroves, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, bendradarbiauti šiame tyrime ir užpildyti atitinkamus klausimynus. Šiuo atžvilgiu su Komisija bendradarbiavo ir savo nuomonę pareiškė 267 gamintojai ir eksportuotojai Norvegijoje, Bendrijos lašišos augintojų atstovai ir Airijos bei Škotijos Vyriausybės. Be to, keturi importuotojai ir šeši atrinkti Norvegijos eksportuojantys gamintojai per nustatytą laikotarpį pateikė išsamius klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(11)

Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Komisija pakvietė visas žinomas suinteresuotąsias šalis ir visas kitas bendroves, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, bendradarbiauti šiame tyrime ir užpildyti atitinkamus klausimynus. Šiuo atžvilgiu su Komisija bendradarbiavo ir savo nuomonę pareiškė 267 gamintojai ir eksportuotojai Norvegijoje, Bendrijos lašišos augintojų atstovai ir Airijos bei Škotijos Vyriausybės. Be to, keturi importuotojai ir šeši atrinkti Norvegijos eksportuojantys gamintojai per nustatytą laikotarpį pateikė išsamius klausimyno atsakymus.

| (12) | Komisija atliko tikrinimus šių bendrovių patalpose:






  a) | Importuotojai, perdirbėjai, naudotojai







  — | Laschinger GmbH, Bišofmeisas, Vokietija, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija atliko tikrinimus šių bendrovių patalpose:

a)

Importuotojai, perdirbėjai, naudotojai

—

Laschinger GmbH, Bišofmeisas, Vokietija,

| — | Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburgas, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburgas, Vokietija,

| — | Rodé Vis B.V., Urkas, Nyderlandai, |
| --- | --- |

—

Rodé Vis B.V., Urkas, Nyderlandai,

| — | Hätälä Oy, Oulu, Suomija. |
| --- | --- |

—

Hätälä Oy, Oulu, Suomija.

| b) | Eksportuojantys gamintojai Norvegijoje (grupės)







  — | Marine Harvest AS, Bergenas, Norvegija, |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojantys gamintojai Norvegijoje (grupės)

—

Marine Harvest AS, Bergenas, Norvegija,

| — | Hallvard Leroy AS, Bergenas, Norvegija. |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergenas, Norvegija.

| (13) | Dviejų didžiausių Norvegijos eksportuojančių gamintojų, t. y. Marine Harvest AS ir Hallvard Leroy AS gamyba sudarė daugiau kaip 44 % visos gamybos, apie kurią pranešė bendradarbiaujantys Norvegijos gamintojai, ir 45 % Norvegijos eksporto į Bendriją. |
| --- | --- |

(13)

Dviejų didžiausių Norvegijos eksportuojančių gamintojų, t. y. Marine Harvest AS ir Hallvard Leroy AS gamyba sudarė daugiau kaip 44 % visos gamybos, apie kurią pranešė bendradarbiaujantys Norvegijos gamintojai, ir 45 % Norvegijos eksporto į Bendriją.

| (14) | Kitų keturių atrinktų bendrovių pateikta informacija buvo nuodugniai išnagrinėta ir nustatyta, kad jų ir patikrintų bendrovių gamybos sąnaudos bei eksporto kainos buvo iš principo vienodos. |
| --- | --- |

(14)

Kitų keturių atrinktų bendrovių pateikta informacija buvo nuodugniai išnagrinėta ir nustatyta, kad jų ir patikrintų bendrovių gamybos sąnaudos bei eksporto kainos buvo iš principo vienodos.

| (15) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(15)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

5.   Tiriamasis laikotarpis

| (16) | Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2006 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(16)

Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2006 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (17) | Produktas, dėl kurio atliekamas tyrimas, yra tas pats kaip ir pirminiame tyrime, t. y. Norvegijos kilmės išauginta (kita nei laukinė) lašiša, filė arba ne filė, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta (toliau – nagrinėjamasis produktas). Apibrėžtis neapima kitų panašių išaugintos žuvies produktų, tokių kaip didysis (lašišinis) upėtakis, biomasė (gyva lašiša), taip pat laukinė lašiša ir kitos apdorotos lašišos rūšys, tokios kaip rūkyta lašiša. |
| --- | --- |

(17)

Produktas, dėl kurio atliekamas tyrimas, yra tas pats kaip ir pirminiame tyrime, t. y. Norvegijos kilmės išauginta (kita nei laukinė) lašiša, filė arba ne filė, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta (toliau – nagrinėjamasis produktas). Apibrėžtis neapima kitų panašių išaugintos žuvies produktų, tokių kaip didysis (lašišinis) upėtakis, biomasė (gyva lašiša), taip pat laukinė lašiša ir kitos apdorotos lašišos rūšys, tokios kaip rūkyta lašiša.

| (18) | Šiuo metu produktas yra klasifikuojamas KN kodais ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 ir ex 0304 29 13 pagal skirtingus produkto pateikimo būdus (šviežia arba atšaldyta žuvis, šviežia arba atšaldyta filė, užšaldyta žuvis ir užšaldyta filė). |
| --- | --- |

(18)

Šiuo metu produktas yra klasifikuojamas KN kodais ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 ir ex 0304 29 13 pagal skirtingus produkto pateikimo būdus (šviežia arba atšaldyta žuvis, šviežia arba atšaldyta filė, užšaldyta žuvis ir užšaldyta filė).

2.   Panašus produktas

| (19) | Kaip nustatyta pirminiame tyrime ir patvirtinta šiame tyrime, nagrinėjamasis produktas ir gaminamas bei Norvegijos vidaus rinkoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis fizinėmis savybėmis ir yra tos pačios paskirties. Todėl jie laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. Kadangi šia peržiūra tiriamas tik dempingas, nepadaryta jokių išvadų dėl Bendrijos pramonės gaminamo ir Bendrijos rinkoje parduodamo produkto. |
| --- | --- |

(19)

Kaip nustatyta pirminiame tyrime ir patvirtinta šiame tyrime, nagrinėjamasis produktas ir gaminamas bei Norvegijos vidaus rinkoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis fizinėmis savybėmis ir yra tos pačios paskirties. Todėl jie laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. Kadangi šia peržiūra tiriamas tik dempingas, nepadaryta jokių išvadų dėl Bendrijos pramonės gaminamo ir Bendrijos rinkoje parduodamo produkto.

C.   DEMPINGAS

1.   Bendra informacija

| (20) | Norvegijos išaugintos lašišos augintojai nagrinėjamąjį produktą į Bendriją parduoda tiesiogiai arba per susijusius ir nesusijusius prekybininkus. Gamintojo eksporto kainai apskaičiuoti buvo naudoti tik aiškūs duomenys apie Bendrijai skirtą pardavimą tiesiogiai arba per susijusias Norvegijoje esančias bendroves. |
| --- | --- |

(20)

Norvegijos išaugintos lašišos augintojai nagrinėjamąjį produktą į Bendriją parduoda tiesiogiai arba per susijusius ir nesusijusius prekybininkus. Gamintojo eksporto kainai apskaičiuoti buvo naudoti tik aiškūs duomenys apie Bendrijai skirtą pardavimą tiesiogiai arba per susijusias Norvegijoje esančias bendroves.

2.   Normalioji vertė

| (21) | Nustatydama normaliąją vertę, Komisija pirmiausia nustatė, ar kiekvieno į atranką įtraukto eksportuojančio gamintojo bendras nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis yra tipiškas palyginti su bendru eksporto į Bendriją kiekiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimas vidaus rinkoje laikytas tipišku, kai kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendras pardavimas vidaus rinkoje sudarė ne mažiau kaip 5 % viso eksportui į Bendriją parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(21)

Nustatydama normaliąją vertę, Komisija pirmiausia nustatė, ar kiekvieno į atranką įtraukto eksportuojančio gamintojo bendras nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis yra tipiškas palyginti su bendru eksporto į Bendriją kiekiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimas vidaus rinkoje laikytas tipišku, kai kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendras pardavimas vidaus rinkoje sudarė ne mažiau kaip 5 % viso eksportui į Bendriją parduoto kiekio.

| (22) | Siekiant nustatyti, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, į pardavimą nesusijusiems Norvegijoje įsikūrusiems prekybininkams, kurie per PTL turėjo eksporto licenciją, nebuvo atsižvelgta. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji parduoto kiekio dalis buvo skirta eksportui į trečiųjų šalių rinkas, taigi, neskirta parduoti vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant nustatyti, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, į pardavimą nesusijusiems Norvegijoje įsikūrusiems prekybininkams, kurie per PTL turėjo eksporto licenciją, nebuvo atsižvelgta. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji parduoto kiekio dalis buvo skirta eksportui į trečiųjų šalių rinkas, taigi, neskirta parduoti vidaus rinkoje.

| (23) | Po to Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios yra tokios pačios arba labai panašios į eksportui į Bendriją parduodamo produkto rūšis. |
| --- | --- |

(23)

Po to Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios yra tokios pačios arba labai panašios į eksportui į Bendriją parduodamo produkto rūšis.

| (24) | Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu tiriamuoju laikotarpiu tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Bendriją parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(24)

Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu tiriamuoju laikotarpiu tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Bendriją parduoto kiekio.

| (25) | Taip pat buvo išnagrinėta, ar kiekvienos rūšies pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį, nustatant atitinkamos rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. Dėl to toliau aprašytu būdu nustatyta, kokia kiekvienos rūšies eksportuojamo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis tiriamuoju laikotarpiu buvo pelninga. |
| --- | --- |

(25)

Taip pat buvo išnagrinėta, ar kiekvienos rūšies pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį, nustatant atitinkamos rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. Dėl to toliau aprašytu būdu nustatyta, kokia kiekvienos rūšies eksportuojamo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis tiriamuoju laikotarpiu buvo pelninga.

| (26) | Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduota už grynąją pardavimo kainą, lygią jos gamybos sąnaudoms arba už ją didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jos gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktines vidaus kainas. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne. |
| --- | --- |

(26)

Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduota už grynąją pardavimo kainą, lygią jos gamybos sąnaudoms arba už ją didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jos gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktines vidaus kainas. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.

| (27) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduota ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies produkto svertinis kainos vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kaina šalies vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip svertinis tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo vidurkis, jeigu šis pardavimas sudarė ne mažiau kaip 10 % viso tos rūšies produkto pardavimo. |
| --- | --- |

(27)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduota ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies produkto svertinis kainos vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kaina šalies vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip svertinis tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo vidurkis, jeigu šis pardavimas sudarė ne mažiau kaip 10 % viso tos rūšies produkto pardavimo.

| (28) | Jeigu kurios nors rūšies produkto pelningai parduota mažiau kaip 10 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio, laikyta, jog parduotas nepakankamas šios konkrečios rūšies produkto kiekis, kad nustatant normaliąją vertę būtų galima remtis kaina šalies vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(28)

Jeigu kurios nors rūšies produkto pelningai parduota mažiau kaip 10 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio, laikyta, jog parduotas nepakankamas šios konkrečios rūšies produkto kiekis, kad nustatant normaliąją vertę būtų galima remtis kaina šalies vidaus rinkoje.

| (29) | Kai nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudoti eksportuojančio gamintojo parduodamo konkrečios rūšies produkto kainos šalies vidaus rinkoje, reikėjo taikyti kitą metodą. |
| --- | --- |

(29)

Kai nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudoti eksportuojančio gamintojo parduodamo konkrečios rūšies produkto kainos šalies vidaus rinkoje, reikėjo taikyti kitą metodą.

| (30) | Buvo išnagrinėta, ar normaliąją vertę galima nustatyti remiantis kitų Norvegijos gamintojų kainomis vidaus rinkoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Kadangi šiuo atveju kitų gamintojų patikimų kainų vidaus rinkoje nebuvo žinoma, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, buvo naudojama apskaičiuota normalioji vertė. |
| --- | --- |

(30)

Buvo išnagrinėta, ar normaliąją vertę galima nustatyti remiantis kitų Norvegijos gamintojų kainomis vidaus rinkoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Kadangi šiuo atveju kitų gamintojų patikimų kainų vidaus rinkoje nebuvo žinoma, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, buvo naudojama apskaičiuota normalioji vertė.

| (31) | Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį Komisija apskaičiuotąją normaliąją vertę nustatė toliau aprašytu būdu. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie kiekvieno eksportuojančio gamintojo eksportuotų rūšių produkto gamybos sąnaudų (prireikus pakoreguotų) pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA) sumą bei pagrįstą pelno skirtumą. |
| --- | --- |

(31)

Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį Komisija apskaičiuotąją normaliąją vertę nustatė toliau aprašytu būdu. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie kiekvieno eksportuojančio gamintojo eksportuotų rūšių produkto gamybos sąnaudų (prireikus pakoreguotų) pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA) sumą bei pagrįstą pelno skirtumą.

| (32) | Visais atvejais PBA išlaidos ir pelnas buvo nustatyti taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nurodytus metodus. Todėl Komisija nagrinėjo, ar duomenys apie kiekvieno nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje patirtas PBA išlaidas ir uždirbtą pelną yra patikimi. |
| --- | --- |

(32)

Visais atvejais PBA išlaidos ir pelnas buvo nustatyti taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nurodytus metodus. Todėl Komisija nagrinėjo, ar duomenys apie kiekvieno nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje patirtas PBA išlaidas ir uždirbtą pelną yra patikimi.

| (33) | Nė vieno iš šešių eksportuojančių gamintojų, kurių normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Todėl 2 straipsnio 6 dalies įžanginiame sakinyje aprašyto metodo nebuvo galima naudoti. 2 straipsnio 6 dalies a punkto nebuvo galima taikyti, kadangi nė vieno iš susijusių eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Taip pat nebuvo galima taikyti 2 straipsnio 6 dalies b punkto, kadangi nustatyta, kad bendrosios kategorijos produktai vidaus rinkoje nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis. Todėl PBA išlaidos ir pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, remiantis kitu pagrįstu metodu. Šiuo atžvilgiu, nesant kitos patikimesnės informacijos, nutarta, kad būtų pagrįsta taikyti 30 % pelno skirtumą ir 3 % PBA išlaidas, atsižvelgiant į skaičius, kuriuos per PTL apie savo pardavimą vidaus rinkoje pateikė šeši eksportuojantys gamintojai. |
| --- | --- |

(33)

Nė vieno iš šešių eksportuojančių gamintojų, kurių normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Todėl 2 straipsnio 6 dalies įžanginiame sakinyje aprašyto metodo nebuvo galima naudoti. 2 straipsnio 6 dalies a punkto nebuvo galima taikyti, kadangi nė vieno iš susijusių eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Taip pat nebuvo galima taikyti 2 straipsnio 6 dalies b punkto, kadangi nustatyta, kad bendrosios kategorijos produktai vidaus rinkoje nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis. Todėl PBA išlaidos ir pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, remiantis kitu pagrįstu metodu. Šiuo atžvilgiu, nesant kitos patikimesnės informacijos, nutarta, kad būtų pagrįsta taikyti 30 % pelno skirtumą ir 3 % PBA išlaidas, atsižvelgiant į skaičius, kuriuos per PTL apie savo pardavimą vidaus rinkoje pateikė šeši eksportuojantys gamintojai.

| (34) | Norvegijos eksportuojantys gamintojai suabejojo taikomu 30 % pelno skirtumu ir teigė, kad pastarasis neatitinka jokių faktinių skaičių, rodančių įprastus žuvų auginimo sektoriaus skirtumus. Tačiau dokumentuose nebuvo jokių požymių, kad nustatytos pelno sumos, kaip aprašyta pirmiau, viršijo kitų eksportuojančių gamintojų tos pačios bendrosios kategorijos produktų pardavimo kilmės šalies vidaus rinkoje per PTL paprastai gaunamą pelną. Iš tiesų, kaip minėta pirmiau, naudotas pelno skirtumas, pagrįstas faktiniais patikrintais skaičiais. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(34)

Norvegijos eksportuojantys gamintojai suabejojo taikomu 30 % pelno skirtumu ir teigė, kad pastarasis neatitinka jokių faktinių skaičių, rodančių įprastus žuvų auginimo sektoriaus skirtumus. Tačiau dokumentuose nebuvo jokių požymių, kad nustatytos pelno sumos, kaip aprašyta pirmiau, viršijo kitų eksportuojančių gamintojų tos pačios bendrosios kategorijos produktų pardavimo kilmės šalies vidaus rinkoje per PTL paprastai gaunamą pelną. Iš tiesų, kaip minėta pirmiau, naudotas pelno skirtumas, pagrįstas faktiniais patikrintais skaičiais. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.

3.   Eksporto kaina

| (35) | Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(35)

Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

| (36) | Jeigu produktai eksportui buvo parduodami per susijusius prekybininkus, eksporto kaina buvo apskaičiuojama remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, t. y. remiantis kaina, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui ją tinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į visas sąnaudas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, ir pagrįstą PBA bei pelno skirtumą. Šiuo atveju buvo naudojami susijusio prekybininko PBA išlaidos per PTL. Pelnas buvo nustatytas remiantis turima informacija ir, nesant kitos patikimesnės informacijos, nustatyta, kad šio verslo sektoriaus prekybininko 2 % pelnas yra pagrįstas. |
| --- | --- |

(36)

Jeigu produktai eksportui buvo parduodami per susijusius prekybininkus, eksporto kaina buvo apskaičiuojama remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, t. y. remiantis kaina, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui ją tinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į visas sąnaudas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, ir pagrįstą PBA bei pelno skirtumą. Šiuo atveju buvo naudojami susijusio prekybininko PBA išlaidos per PTL. Pelnas buvo nustatytas remiantis turima informacija ir, nesant kitos patikimesnės informacijos, nustatyta, kad šio verslo sektoriaus prekybininko 2 % pelnas yra pagrįstas.

| (37) | Kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, kai buvo parduodama per nesusijusius prekybininkus, buvo neįmanoma tiksliai nustatyti galutinės eksportuojamo produkto paskirties. Todėl nebuvo galima nustatyti, ar tam tikri produktai buvo parduoti pirkėjui Bendrijoje ar į kitą trečiąją šalį, taigi, į pardavimą nesusijusiems prekybininkams nebuvo atsižvelgta. Bendrijos pramonės atstovai šiam metodui nepritarė ir teigė, kad tokį pardavimą reikėjo ištirti, kadangi lašiša buvo parduodama per nepriklausomus prekybininkus į Bendriją mažesnėmis nei MIK kainomis. |
| --- | --- |

(37)

Kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, kai buvo parduodama per nesusijusius prekybininkus, buvo neįmanoma tiksliai nustatyti galutinės eksportuojamo produkto paskirties. Todėl nebuvo galima nustatyti, ar tam tikri produktai buvo parduoti pirkėjui Bendrijoje ar į kitą trečiąją šalį, taigi, į pardavimą nesusijusiems prekybininkams nebuvo atsižvelgta. Bendrijos pramonės atstovai šiam metodui nepritarė ir teigė, kad tokį pardavimą reikėjo ištirti, kadangi lašiša buvo parduodama per nepriklausomus prekybininkus į Bendriją mažesnėmis nei MIK kainomis.

| (38) | Primenama, kad nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį reikėtų atsižvelgti į pardavimą pirmam nepriklausomam pirkėjui, todėl nustatant dempingą pirmo nepriklausomo pirkėjo perpardavimo kainos yra nereikšmingos. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(38)

Primenama, kad nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį reikėtų atsižvelgti į pardavimą pirmam nepriklausomam pirkėjui, todėl nustatant dempingą pirmo nepriklausomo pirkėjo perpardavimo kainos yra nereikšmingos. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.

4.   Palyginimas

| (39) | Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(39)

Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (40) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Visais atvejais buvo atlikti atitinkami koregavimai, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. Remiantis tuo atsižvelgta į nuolaidų, lengvatų, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, pakavimo, kredito mokesčių ir importo muitų skirtumus. |
| --- | --- |

(40)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Visais atvejais buvo atlikti atitinkami koregavimai, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. Remiantis tuo atsižvelgta į nuolaidų, lengvatų, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, pakavimo, kredito mokesčių ir importo muitų skirtumus.

5.   Dempingas

5.1   Atrinktos bendrovės

| (41) | Buvo apskaičiuotas atrinktų eksportuojančių gamintojų individualius dempingo skirtumas. Buvo palyginta šių bendrovių kiekvienos į Bendriją eksportuojamos nagrinėjamojo produkto rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis su atitinkamos nagrinėjamojo produkto rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. |
| --- | --- |

(41)

Buvo apskaičiuotas atrinktų eksportuojančių gamintojų individualius dempingo skirtumas. Buvo palyginta šių bendrovių kiekvienos į Bendriją eksportuojamos nagrinėjamojo produkto rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis su atitinkamos nagrinėjamojo produkto rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.

5.2   Į atranką nepatekusios bendrovės

| (42) | Nustatyta, kad į atranką neįtrauktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų didžiojo jų parduoto kiekio eksporto kainos iš esmės buvo tokios pačios kaip ir atrinktų eksportuotojų. Nesant kitokios informacijos, nutarta, kad atrankos rezultatai yra tipiški visiems kitiems eksportuotojams. |
| --- | --- |

(42)

Nustatyta, kad į atranką neįtrauktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų didžiojo jų parduoto kiekio eksporto kainos iš esmės buvo tokios pačios kaip ir atrinktų eksportuotojų. Nesant kitokios informacijos, nutarta, kad atrankos rezultatai yra tipiški visiems kitiems eksportuotojams.

5.3   Nebendradarbiaujančios bendrovės

| (43) | Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiauta aktyviai, t. y. beveik 100 %, padaryta išvada, kad atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas buvo tipiškas Norvegijai. |
| --- | --- |

(43)

Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiauta aktyviai, t. y. beveik 100 %, padaryta išvada, kad atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas buvo tipiškas Norvegijai.

5.4   Dempingo skirtumas

| (44) | Remiantis tuo, kas minėta pirmiau, dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokie:







  Marine Harvest AS | –20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Norway Royal Salmon AS | –5,9 % |
| Hallvard Leroy AS | –13,0 % |
| Mainstream Norway AS | –0,8 % |
| Norwell AS | –0,8 % |
| Polar Quality AS | –2,7 % |

(44)

Remiantis tuo, kas minėta pirmiau, dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokie:

Marine Harvest AS

–20,3 %

Norway Royal Salmon AS

–5,9 %

Hallvard Leroy AS

–13,0 %

Mainstream Norway AS

–0,8 %

Norwell AS

–0,8 %

Polar Quality AS

–2,7 %

| (45) | Visų šešių eksportuojančių bendrovių dempingo skirtumų vidutinis svertinis vidurkis yra – 16,1 %. |
| --- | --- |

(45)

Visų šešių eksportuojančių bendrovių dempingo skirtumų vidutinis svertinis vidurkis yra – 16,1 %.

D.   DEMPINGO PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

1.   Bendra informacija

| (46) | Kadangi per PTL nustatytas de minimis dempingas, vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi buvo išnagrinėta dempingo pasikartojimo tikimybė, jeigu priemonės nustotų galioti, t. y. – ar aplinkybės per PTL buvo ilgalaikio pobūdžio. Šiuo atžvilgiu visų pirma išnagrinėti šie keturi aspektai: i) normaliosios vertės raida; ii) eksporto į Bendriją ir į kitas trečiąsias šalis kiekio bei kainos pokyčiai; iii) gamybos apimtis ir pajėgumai Norvegijoje; ir iv) Norvegijos pramonės padėtis. |
| --- | --- |

(46)

Kadangi per PTL nustatytas de minimis dempingas, vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi buvo išnagrinėta dempingo pasikartojimo tikimybė, jeigu priemonės nustotų galioti, t. y. – ar aplinkybės per PTL buvo ilgalaikio pobūdžio. Šiuo atžvilgiu visų pirma išnagrinėti šie keturi aspektai: i) normaliosios vertės raida; ii) eksporto į Bendriją ir į kitas trečiąsias šalis kiekio bei kainos pokyčiai; iii) gamybos apimtis ir pajėgumai Norvegijoje; ir iv) Norvegijos pramonės padėtis.

2.   Normaliosios vertės raida

| (47) | Didžiausios eksporto pardavimo dalies (t. y. 99 %) normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį remiantis susijusio eksportuojančio gamintojo gamybos sąnaudomis ir pridėjus PBA išlaidų sumą ir pelną. Todėl siekiant nustatyti tikėtiną normaliosios vertės raidą laikyta tikslinga vietoj kainų vidaus rinkoje išnagrinėti tikėtiną Norvegijos gamybos sąnaudų raidą. |
| --- | --- |

(47)

Didžiausios eksporto pardavimo dalies (t. y. 99 %) normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį remiantis susijusio eksportuojančio gamintojo gamybos sąnaudomis ir pridėjus PBA išlaidų sumą ir pelną. Todėl siekiant nustatyti tikėtiną normaliosios vertės raidą laikyta tikslinga vietoj kainų vidaus rinkoje išnagrinėti tikėtiną Norvegijos gamybos sąnaudų raidą.

| (48) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad per PTL Norvegijos eksportuojančių gamintojų sąnaudų struktūra išliko pastovi. Iš tiesų, ištirtų bendrovių vieneto gamybos sąnaudos per PTL vidutiniškai buvo 20–25 % mažesnės už MIK. |
| --- | --- |

(48)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad per PTL Norvegijos eksportuojančių gamintojų sąnaudų struktūra išliko pastovi. Iš tiesų, ištirtų bendrovių vieneto gamybos sąnaudos per PTL vidutiniškai buvo 20–25 % mažesnės už MIK.

| (49) | Tiriant jų tikėtiną raidą buvo išnagrinėta keletas veiksnių, turinčių poveikį vieneto sąnaudoms, kaip antai pašarų ir lašišų jauniklių auginimo sąnaudos, Norvegijos pramonės konsolidavimo proceso poveikis ir dažnesni vis daugiau sąnaudų reikalaujančių technologijų naudojimas. |
| --- | --- |

(49)

Tiriant jų tikėtiną raidą buvo išnagrinėta keletas veiksnių, turinčių poveikį vieneto sąnaudoms, kaip antai pašarų ir lašišų jauniklių auginimo sąnaudos, Norvegijos pramonės konsolidavimo proceso poveikis ir dažnesni vis daugiau sąnaudų reikalaujančių technologijų naudojimas.

| (50) | Nutarta, kad pašarų sąnaudos, sudarančios 50–60 % visų sąnaudų, yra patikimas visų sąnaudų raidos rodiklis. Tai patvirtino ir šiame sektoriuje besispecializuojantys pramonės analitikai. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad po PTL visos sąnaudos padidėjo ir panašu, kad dar didės, t. y., kaip spėjama, dėl išaugusių pašarų kainų 2008 m. pabaigoje jos būtų ne mažiau kaip 30 % didesnės, palyginti su PTL pradžia. Jos taip pat tvirtino, kad dėl didėjančios normaliosios vertės ir mažėjančių eksporto kainų dempingas galėtų pasikartoti. |
| --- | --- |

(50)

Nutarta, kad pašarų sąnaudos, sudarančios 50–60 % visų sąnaudų, yra patikimas visų sąnaudų raidos rodiklis. Tai patvirtino ir šiame sektoriuje besispecializuojantys pramonės analitikai. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad po PTL visos sąnaudos padidėjo ir panašu, kad dar didės, t. y., kaip spėjama, dėl išaugusių pašarų kainų 2008 m. pabaigoje jos būtų ne mažiau kaip 30 % didesnės, palyginti su PTL pradžia. Jos taip pat tvirtino, kad dėl didėjančios normaliosios vertės ir mažėjančių eksporto kainų dempingas galėtų pasikartoti.

| (51) | Atitinkamos suinteresuotosios šalys nepateikė jokio konkretaus įrodymo dėl spėjamo pašarų sąnaudų didėjimo 30 %. Išnagrinėjus galimą sąnaudų raidą šių įtarimų nebuvo galima patvirtinti. Taigi, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, priešingai nei teigė šios suinteresuotosios šalys, patikrintos Norvegijos eksportuojančių gamintojų pašarų sąnaudos per PTL ir pirmuosius tris 2007 m. ketvirčius išliko daugmaž pastovios. Iš 54 konstatuojamojoje dalyje pateiktos lentelės matyti, kad tik 2006–2007 m. pašarų sąnaudos vos padidėjo. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad pašarų kainos daugiausia padidėjo dėl padidėjusių kai kurių pašarų sudedamųjų dalių (žaliavų), pvz., žuvų taukų ir žuvų miltų, kainų. Reikėtų pažymėti, kad žuvų pašarų sudėtyje žuvų taukus ir žuvų miltus iki tam tikro lygio galima pakeisti kitomis pigesnėmis žaliavomis, kaip antai augaliniai aliejai ir miltai. Dėl šios priežasties pašarų gamintojai, norėdami, kad bendros pašarų sąnaudos būtų kuo mažesnės, paprastai keičia žuvų pašarų sudėtį. Todėl tikimasi, kad net jeigu tam tikrų pašarų sudedamųjų dalių sąnaudos padidėtų, tai neturėtų tiesioginio poveikio bendroms pašarų sąnaudoms, t. y., jeigu jos ir padidėtų, tai didėjimo tempas būtų lėtesnis. Taip pat reikėtų pabrėžti tikimybę, kad kitų sąnaudų veiksnių, aprašytų toliau 52 ir 55–63 konstatuojamosiose dalyse, poveikis mažės, todėl išaugusios pašarų sąnaudos gali būti kompensuotos. |
| --- | --- |

(51)

Atitinkamos suinteresuotosios šalys nepateikė jokio konkretaus įrodymo dėl spėjamo pašarų sąnaudų didėjimo 30 %. Išnagrinėjus galimą sąnaudų raidą šių įtarimų nebuvo galima patvirtinti. Taigi, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, priešingai nei teigė šios suinteresuotosios šalys, patikrintos Norvegijos eksportuojančių gamintojų pašarų sąnaudos per PTL ir pirmuosius tris 2007 m. ketvirčius išliko daugmaž pastovios. Iš 54 konstatuojamojoje dalyje pateiktos lentelės matyti, kad tik 2006–2007 m. pašarų sąnaudos vos padidėjo. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad pašarų kainos daugiausia padidėjo dėl padidėjusių kai kurių pašarų sudedamųjų dalių (žaliavų), pvz., žuvų taukų ir žuvų miltų, kainų. Reikėtų pažymėti, kad žuvų pašarų sudėtyje žuvų taukus ir žuvų miltus iki tam tikro lygio galima pakeisti kitomis pigesnėmis žaliavomis, kaip antai augaliniai aliejai ir miltai. Dėl šios priežasties pašarų gamintojai, norėdami, kad bendros pašarų sąnaudos būtų kuo mažesnės, paprastai keičia žuvų pašarų sudėtį. Todėl tikimasi, kad net jeigu tam tikrų pašarų sudedamųjų dalių sąnaudos padidėtų, tai neturėtų tiesioginio poveikio bendroms pašarų sąnaudoms, t. y., jeigu jos ir padidėtų, tai didėjimo tempas būtų lėtesnis. Taip pat reikėtų pabrėžti tikimybę, kad kitų sąnaudų veiksnių, aprašytų toliau 52 ir 55–63 konstatuojamosiose dalyse, poveikis mažės, todėl išaugusios pašarų sąnaudos gali būti kompensuotos.

| (52) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad lašišų jauniklių auginimo kainos, sudarančios apie 15 % visų auginimo sąnaudų, sumažėjo kaip parodyta 1 lentelėje. Nors sunku tiksliai numatyti lašišų jauniklių auginimo sąnaudų raidą, tačiau manyta, kad 1 lentelėje parodyta nuolatinio mažėjimo tendencija yra patikimas rodiklis, leidžiantis daryti pagrįstą išvadą, kad ateityje tokios tendencijos nekis. Bet kuriuo atveju, atlikus tyrimą nenustatyta, taip pat nė viena iš suinteresuotųjų šalių nepareiškė, kad lašišų jauniklių auginimo sąnaudų raida ateityje gali iš esmės pakisti. |
| --- | --- |

(52)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad lašišų jauniklių auginimo kainos, sudarančios apie 15 % visų auginimo sąnaudų, sumažėjo kaip parodyta 1 lentelėje. Nors sunku tiksliai numatyti lašišų jauniklių auginimo sąnaudų raidą, tačiau manyta, kad 1 lentelėje parodyta nuolatinio mažėjimo tendencija yra patikimas rodiklis, leidžiantis daryti pagrįstą išvadą, kad ateityje tokios tendencijos nekis. Bet kuriuo atveju, atlikus tyrimą nenustatyta, taip pat nė viena iš suinteresuotųjų šalių nepareiškė, kad lašišų jauniklių auginimo sąnaudų raida ateityje gali iš esmės pakisti.

| (53) | Kadangi lašišų jauniklių auginimo ir pašarų sąnaudos sudaro ne mažiau kaip 65 % visų sąnaudų ir kad žuvų pašarų sudėtyje žuvų taukus ir žuvų miltus iki tam tikro lygio galima pakeisti kitomis pigesnėmis žaliavomis (žr. 51 konstatuojamąją dalį), padaryta išvada, kad visos sąnaudos artimoje ateityje neturėtų didėti. |
| --- | --- |

(53)

Kadangi lašišų jauniklių auginimo ir pašarų sąnaudos sudaro ne mažiau kaip 65 % visų sąnaudų ir kad žuvų pašarų sudėtyje žuvų taukus ir žuvų miltus iki tam tikro lygio galima pakeisti kitomis pigesnėmis žaliavomis (žr. 51 konstatuojamąją dalį), padaryta išvada, kad visos sąnaudos artimoje ateityje neturėtų didėti.

| (54) | 1 lentelė. Pašarų ir lašišų jauniklių auginimo sąnaudų raida Norvegijos kronomis (už kg lašišos, išskrostos su galvomis), (šaltinis: Kontali Analyse AS
   (4)
  (2008 m.)).










  Norvegija | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m., apytikrė vertė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašarai | 10,36 | 9,41 | 8,90 | 10,08 | 10,65 |
| Lašišų jauniklių auginimas | 2,10 | 2,00 | 1,94 | 1,72 | 1,70 |

(54)

1 lentelė. Pašarų ir lašišų jauniklių auginimo sąnaudų raida Norvegijos kronomis (už kg lašišos, išskrostos su galvomis), (šaltinis: Kontali Analyse AS
   (4)
  (2008 m.)).

Norvegija

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m., apytikrė vertė

Pašarai

10,36

9,41

8,90

10,08

10,65

Lašišų jauniklių auginimas

2,10

2,00

1,94

1,72

1,70

| (55) | Po atskleidimo Bendrijos pramonės atstovai paprieštaravo pirmiau išdėstytoms pastaboms ir teigė, kad pašarų sąnaudas reikėjo paskirstyti pagal išaugintų žuvų kartas, kadangi pašarų sąnaudos tam tikrais metais neturi įtakos tų pačių metų gaudymo sąnaudoms, tačiau daro įtaką būsimos būsimo gaudymo sąnaudoms. Kitaip išvados dėl pašarų sąnaudų raidos deramai neperteikia dabartinės padėties. Šį teiginį reikėjo atmesti, kadangi tyrime naudotos faktinės patikrintos pašarų sąnaudos, suskirstytos pagal išaugintų žuvų kartas. |
| --- | --- |

(55)

Po atskleidimo Bendrijos pramonės atstovai paprieštaravo pirmiau išdėstytoms pastaboms ir teigė, kad pašarų sąnaudas reikėjo paskirstyti pagal išaugintų žuvų kartas, kadangi pašarų sąnaudos tam tikrais metais neturi įtakos tų pačių metų gaudymo sąnaudoms, tačiau daro įtaką būsimos būsimo gaudymo sąnaudoms. Kitaip išvados dėl pašarų sąnaudų raidos deramai neperteikia dabartinės padėties. Šį teiginį reikėjo atmesti, kadangi tyrime naudotos faktinės patikrintos pašarų sąnaudos, suskirstytos pagal išaugintų žuvų kartas.

| (56) | Bendrijos pramonės atstovai taip pat paprieštaravo išvadoms, kad didesnes tam tikrų pašarų sudedamųjų dalių kainas galima kompensuoti šias dalis pakeičiant. Šiuo atžvilgiu buvo teigiama, kad dėl padidėjusių pašarų sudedamųjų dalių kainų ir dėl neigiamo poveikio lašišos mėsos kokybei, galimybės pakeisti šias dalis yra ribotos. Teiginys, kad kitų pašarų sudedamųjų dalių kainos padidėjo, nebuvo pagrįstas pakankamais įrodymais, todėl turėjo būti atmestas. Pripažinta, kad galimybės pakeisti tam tikras pašarų sudedamąsias dalis yra ribotos. Tačiau, kaip minėta 51 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad toks pakeitimas yra įmanomas iki tam tikro lygio. Remiantis tuo padaryta išvada, kad nors pašarų sąnaudos ateityje gali didėti, tikėtina, kad jos neišaugs tiek, kiek didės žuvų taukų ir žuvų miltų sąnaudos. Bendrijos pramonė nepateikė jokių įrodymų, dėl kurių išvadas būtų galima pakeisti. |
| --- | --- |

(56)

Bendrijos pramonės atstovai taip pat paprieštaravo išvadoms, kad didesnes tam tikrų pašarų sudedamųjų dalių kainas galima kompensuoti šias dalis pakeičiant. Šiuo atžvilgiu buvo teigiama, kad dėl padidėjusių pašarų sudedamųjų dalių kainų ir dėl neigiamo poveikio lašišos mėsos kokybei, galimybės pakeisti šias dalis yra ribotos. Teiginys, kad kitų pašarų sudedamųjų dalių kainos padidėjo, nebuvo pagrįstas pakankamais įrodymais, todėl turėjo būti atmestas. Pripažinta, kad galimybės pakeisti tam tikras pašarų sudedamąsias dalis yra ribotos. Tačiau, kaip minėta 51 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad toks pakeitimas yra įmanomas iki tam tikro lygio. Remiantis tuo padaryta išvada, kad nors pašarų sąnaudos ateityje gali didėti, tikėtina, kad jos neišaugs tiek, kiek didės žuvų taukų ir žuvų miltų sąnaudos. Bendrijos pramonė nepateikė jokių įrodymų, dėl kurių išvadas būtų galima pakeisti.

| (57) | Konsolidavimo procesas – tai kitas veiksnys, padedantis stabilizuoti gamybos sąnaudas. Reikėtų pabrėžti, kad nuo 2000 m. 80 % Atlanto lašišos auginančių bendrovių skaičius Norvegijoje sumažėjo nuo 55 iki 31 bendrovės 2006 m. Nors Norvegijos žuvininkystės sektorių vis dar galima laikyti suskaidytu, konsolidavimo procesas, kaip patvirtino šios srities pramonės analitikai, turėjo teigiamų pasekmių ne tik svarbiausių Norvegijos gamintojų, kurie taip pat buvo atrinkti, gamybos sąnaudoms, bet ir visam sektoriui. Iš tiesų, nepaisant žymiai padidėjusio gamybos kiekio, dėl naujų sinergijų, gamybinės veiklos integravimo ir masto ekonomijos gamintojams buvo sudarytos galimybės kontroliuoti vieneto sąnaudų augimą. |
| --- | --- |

(57)

Konsolidavimo procesas – tai kitas veiksnys, padedantis stabilizuoti gamybos sąnaudas. Reikėtų pabrėžti, kad nuo 2000 m. 80 % Atlanto lašišos auginančių bendrovių skaičius Norvegijoje sumažėjo nuo 55 iki 31 bendrovės 2006 m. Nors Norvegijos žuvininkystės sektorių vis dar galima laikyti suskaidytu, konsolidavimo procesas, kaip patvirtino šios srities pramonės analitikai, turėjo teigiamų pasekmių ne tik svarbiausių Norvegijos gamintojų, kurie taip pat buvo atrinkti, gamybos sąnaudoms, bet ir visam sektoriui. Iš tiesų, nepaisant žymiai padidėjusio gamybos kiekio, dėl naujų sinergijų, gamybinės veiklos integravimo ir masto ekonomijos gamintojams buvo sudarytos galimybės kontroliuoti vieneto sąnaudų augimą.

| (58) | Tikimasi, kad konsolidavimo tendencijos išliks ir ateityje ir dėl masto ekonomijos turės papildomą teigiamą poveikį sąnaudoms. |
| --- | --- |

(58)

Tikimasi, kad konsolidavimo tendencijos išliks ir ateityje ir dėl masto ekonomijos turės papildomą teigiamą poveikį sąnaudoms.

| (59) | Galiausiai, nepaisant to, kad gamybos kiekiai išaugo (žr. 64 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis) naujų technologijų ir įrangos įdiegimas auginant žuvis padėjo suvaldyti didėjančias vieneto sąnaudas. |
| --- | --- |

(59)

Galiausiai, nepaisant to, kad gamybos kiekiai išaugo (žr. 64 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis) naujų technologijų ir įrangos įdiegimas auginant žuvis padėjo suvaldyti didėjančias vieneto sąnaudas.

| (60) | Po atskleidimo Bendrijos pramonės atstovai paprieštaravo teiginiui, kad gamybos sąnaudos sumažėtų, ir tvirtino, kad konsolidavimas nebūtinai yra sąnaudas mažinantis veiksnys. Buvo teigiama, kad, remiantis Norvegijos statistiniais duomenimis, vidutinės ir mažos bendrovės Norvegijoje yra veiksmingesnės nei didelės grupės. Taip pat buvo teigiama, kad išvada dėl sąnaudų sumažėjimo prieštarauja 92 konstatuojamojoje dalyje pateiktoms išvadoms dėl galimų ligos protrūkio pasekmių ir dėl lašišų jauniklių prieaugio ateityje – abu veiksniai turėtų sąnaudas didinantį poveikį. |
| --- | --- |

(60)

Po atskleidimo Bendrijos pramonės atstovai paprieštaravo teiginiui, kad gamybos sąnaudos sumažėtų, ir tvirtino, kad konsolidavimas nebūtinai yra sąnaudas mažinantis veiksnys. Buvo teigiama, kad, remiantis Norvegijos statistiniais duomenimis, vidutinės ir mažos bendrovės Norvegijoje yra veiksmingesnės nei didelės grupės. Taip pat buvo teigiama, kad išvada dėl sąnaudų sumažėjimo prieštarauja 92 konstatuojamojoje dalyje pateiktoms išvadoms dėl galimų ligos protrūkio pasekmių ir dėl lašišų jauniklių prieaugio ateityje – abu veiksniai turėtų sąnaudas didinantį poveikį.

| (61) | Pirmiausiai reikia pažymėti, kad 92 konstatuojamojoje dalyje kalbama ne apie ligos protrūkio pasekmes, o apie lašišų auginimo versle įprastą mirtingumo normą, kuri neturi jokio poveikio pačioms sąnaudoms. Antra, šioje konstatuojamojoje dalyje minimas tikėtinas mažesnis lašišų jauniklių prieaugis nėra susijęs su neįprasta padėtimi ir nelaikomas esminiu, todėl jis neturi jokio esminio poveikio bendroms sąnaudoms. 92 konstatuojamojoje dalyje tik siekiama parodyti, kad padidėjusi gamybos apimtis dar nereiškia, kad užauginama tiek pat daugiau lašišų jauniklių, kadangi sugautų žuvų kiekiui įtakos taip pat turi kiti veiksniai, ir Bendrijos pramonės atstovai tam neprieštaravo. |
| --- | --- |

(61)

Pirmiausiai reikia pažymėti, kad 92 konstatuojamojoje dalyje kalbama ne apie ligos protrūkio pasekmes, o apie lašišų auginimo versle įprastą mirtingumo normą, kuri neturi jokio poveikio pačioms sąnaudoms. Antra, šioje konstatuojamojoje dalyje minimas tikėtinas mažesnis lašišų jauniklių prieaugis nėra susijęs su neįprasta padėtimi ir nelaikomas esminiu, todėl jis neturi jokio esminio poveikio bendroms sąnaudoms. 92 konstatuojamojoje dalyje tik siekiama parodyti, kad padidėjusi gamybos apimtis dar nereiškia, kad užauginama tiek pat daugiau lašišų jauniklių, kadangi sugautų žuvų kiekiui įtakos taip pat turi kiti veiksniai, ir Bendrijos pramonės atstovai tam neprieštaravo.

| (62) | Bendrijos pramonė nepateikė jokių savo prieštaravimo dėl sąnaudas mažinančio konsolidavimo proceso poveikio įrodymų. Todėl šiuo atžvilgiu Bendrijos teiginiai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(62)

Bendrijos pramonė nepateikė jokių savo prieštaravimo dėl sąnaudas mažinančio konsolidavimo proceso poveikio įrodymų. Todėl šiuo atžvilgiu Bendrijos teiginiai turėjo būti atmesti.

| (63) | Baigiant ir atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, manoma, kad normalioji vertė artimoje ateityje neturėtų labai padidėti. Dėl vykstančio konsolidavimo proceso veikiau galima tikėtis sąnaudų mažėjimo, net jeigu pašarų kainų tendencija yra didėjanti (žr. 51 konstatuojamąją dalį). Todėl manoma, kad apskaičiuota normalioji vertė, pagrįsta gamybos sąnaudomis, yra ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(63)

Baigiant ir atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, manoma, kad normalioji vertė artimoje ateityje neturėtų labai padidėti. Dėl vykstančio konsolidavimo proceso veikiau galima tikėtis sąnaudų mažėjimo, net jeigu pašarų kainų tendencija yra didėjanti (žr. 51 konstatuojamąją dalį). Todėl manoma, kad apskaičiuota normalioji vertė, pagrįsta gamybos sąnaudomis, yra ilgalaikio pobūdžio.

3.   Norvegijos eksporto kainų ir gamybos apimties pokyčiai

3.1   Norvegijos gamybos apimties ir eksporto į ES raida

| (64) | Kaip matyti iš 65 konstatuojamojoje dalyje pateiktos 2 lentelės, per pastaruosius trejus metus ir ypač 2007 m., daugiausia dėl palankių biologinių sąlygų, palyginti su prastesniais rezultatais 2006 m., Norvegijoje išauginama vis daugiau lašišos. Tačiau, kaip matyti iš 66 konstatuojamojoje dalyje pateiktos 3 lentelės dėl apytikrio suvartojimo Bendrijoje, nagrinėjamojo produkto rinka Bendrijoje taip pat labai išaugo, t. y. nuo + 9,40 % 2006–2007 m., ir, remiantis praeities tendencijomis, toliau augs. Į 3 lentelėje pateiktus suvartojimo pokyčius įtrauktas visų trečiųjų šalių importas ir Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(64)

Kaip matyti iš 65 konstatuojamojoje dalyje pateiktos 2 lentelės, per pastaruosius trejus metus ir ypač 2007 m., daugiausia dėl palankių biologinių sąlygų, palyginti su prastesniais rezultatais 2006 m., Norvegijoje išauginama vis daugiau lašišos. Tačiau, kaip matyti iš 66 konstatuojamojoje dalyje pateiktos 3 lentelės dėl apytikrio suvartojimo Bendrijoje, nagrinėjamojo produkto rinka Bendrijoje taip pat labai išaugo, t. y. nuo + 9,40 % 2006–2007 m., ir, remiantis praeities tendencijomis, toliau augs. Į 3 lentelėje pateiktus suvartojimo pokyčius įtrauktas visų trečiųjų šalių importas ir Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje.

| (65) | 2 lentelė. Visa išauginta lašiša tonomis, neišdarinėtos žuvies ekvivalentas (NŽE) 2003–2007 m. (šaltinis: Kontali Analysis: Mėnesinė lašišos ataskaita, sausio mėn., Nr. 01/2008 (angl. Monthly Salmon Report).










  Norvegija | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 508 400 | 537 000 | 572 300 | 598 500 | 723 200 |
| Pokyčiai pagal metus | | 5,63 % | 6,57 % | 4,58 % | 20,80 % |

(65)

2 lentelė. Visa išauginta lašiša tonomis, neišdarinėtos žuvies ekvivalentas (NŽE) 2003–2007 m. (šaltinis: Kontali Analysis: Mėnesinė lašišos ataskaita, sausio mėn., Nr. 01/2008 (angl. Monthly Salmon Report).

Norvegija

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

508 400

537 000

572 300

598 500

723 200

Pokyčiai pagal metus

5,63 %

6,57 %

4,58 %

20,80 %

| (66) | 3 lentelė. Atlanto lašišos suvartojimo Bendrijoje 2004–2007 m. pokyčiai (visi tiekimo šaltiniai, taip pat Bendrijos pramonė) (šaltinis: Kontali Analysis: Mėnesinė lašišos ataskaita, sausio mėn., Nr. 01/2008 (angl. Monthly Salmon Report).










  Metai | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 579 200 | 603 100 | 634 600 | 651 000 | 712 200 |
| Pokyčiai pagal metus | | 3,94 % | 5,22 % | 2,58 % | 9,40 % |

(66)

3 lentelė. Atlanto lašišos suvartojimo Bendrijoje 2004–2007 m. pokyčiai (visi tiekimo šaltiniai, taip pat Bendrijos pramonė) (šaltinis: Kontali Analysis: Mėnesinė lašišos ataskaita, sausio mėn., Nr. 01/2008 (angl. Monthly Salmon Report).

Metai

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

579 200

603 100

634 600

651 000

712 200

Pokyčiai pagal metus

3,94 %

5,22 %

2,58 %

9,40 %

| (67) | Remiantis viešaisiais statistikos duomenimis (Kontali Analysis), 2007 m. apytikrė Norvegijos lašišos rinkos dalis Bendrijoje išaugo nuo 71 % iki 69 % 2006 m. Tačiau taip atsitiko pirmiausia dėl sumažėjusio importo iš Čilės, kurioje gamybos lygis 2006–2007 m. dėl ligos protrūkio, kuris, kaip spėjama, gali turėti ilgalaikio poveikio gamybos lygiui 2008 ir kitais metais, smuktelėjo 3–5 % (skirtingų šaltinių duomenimis). |
| --- | --- |

(67)

Remiantis viešaisiais statistikos duomenimis (Kontali Analysis), 2007 m. apytikrė Norvegijos lašišos rinkos dalis Bendrijoje išaugo nuo 71 % iki 69 % 2006 m. Tačiau taip atsitiko pirmiausia dėl sumažėjusio importo iš Čilės, kurioje gamybos lygis 2006–2007 m. dėl ligos protrūkio, kuris, kaip spėjama, gali turėti ilgalaikio poveikio gamybos lygiui 2008 ir kitais metais, smuktelėjo 3–5 % (skirtingų šaltinių duomenimis).

| (68) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad auganti Bendrijos rinka pajėgs absorbuoti didelę Norvegijos gamybos dalį, o Norvegijos gamyba nebūtinai perims dideles Bendrijos rinkos dalis. Be to, kaip išdėstyta 78 ir kitose konstatuojamosiose dalyse, vis didesnė Norvegijos gamybos dalis tikriausiai bus eksportuojama į kitas trečiųjų šalių rinkas, kuriose pastebimas spartus augimas. Galiausiai, dėl susilpnėjusios Čilės veiklos Bendrijoje greičiausiai taip pat dar labiau sumažės eksporto į Bendriją pertekliaus pavojus. |
| --- | --- |

(68)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad auganti Bendrijos rinka pajėgs absorbuoti didelę Norvegijos gamybos dalį, o Norvegijos gamyba nebūtinai perims dideles Bendrijos rinkos dalis. Be to, kaip išdėstyta 78 ir kitose konstatuojamosiose dalyse, vis didesnė Norvegijos gamybos dalis tikriausiai bus eksportuojama į kitas trečiųjų šalių rinkas, kuriose pastebimas spartus augimas. Galiausiai, dėl susilpnėjusios Čilės veiklos Bendrijoje greičiausiai taip pat dar labiau sumažės eksporto į Bendriją pertekliaus pavojus.

| (69) | Po atskleidimo Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad padėtis Čilėje neturi esminio poveikio Bendrijos rinkai, kadangi Čilės lašiša daugiausia eksportuojama į JAV rinką, taigi, pasiūlą Bendrijos rinkoje iš esmės lemia Norvegijos eksportas. Bendrijos pramonės atstovai taip pat teigė, kad Norvegijos rinkos dalys Bendrijoje padidėjo papildomais 2 procentiniais punktais, o Čilės importas į Bendriją 2008 m. pradžioje padidėjo 5 %. |
| --- | --- |

(69)

Po atskleidimo Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad padėtis Čilėje neturi esminio poveikio Bendrijos rinkai, kadangi Čilės lašiša daugiausia eksportuojama į JAV rinką, taigi, pasiūlą Bendrijos rinkoje iš esmės lemia Norvegijos eksportas. Bendrijos pramonės atstovai taip pat teigė, kad Norvegijos rinkos dalys Bendrijoje padidėjo papildomais 2 procentiniais punktais, o Čilės importas į Bendriją 2008 m. pradžioje padidėjo 5 %.

| (70) | Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė pateikė tik 2008 m. 2–3 mėnesių duomenis, todėl jais remiantis nebuvo galima padaryti jokių prasmingų išvadų. Tokio pobūdžio rinkos pokyčius reikia nagrinėti remiantis ilgesnio laikotarpio duomenimis. Antra, ligos protrūkis Čilėje turėtų turėti poveikį pasiūlai visame pasaulyje, kuri iš tiesų sumažės, o papildoma Norvegijos gamybos apimtis gali būti nukreipta į kitas rinkas. |
| --- | --- |

(70)

Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė pateikė tik 2008 m. 2–3 mėnesių duomenis, todėl jais remiantis nebuvo galima padaryti jokių prasmingų išvadų. Tokio pobūdžio rinkos pokyčius reikia nagrinėti remiantis ilgesnio laikotarpio duomenimis. Antra, ligos protrūkis Čilėje turėtų turėti poveikį pasiūlai visame pasaulyje, kuri iš tiesų sumažės, o papildoma Norvegijos gamybos apimtis gali būti nukreipta į kitas rinkas.

| (71) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad eksporto į Bendriją kainos kur kas sumažėjo per PTL ir 2008 m. gali nukristi iki 2,85 EUR/kg, o tokio sumažėjimo, kartu su spėjamu sąnaudų ir normaliosios vertės padidėjimu, padarinys galėtų būti dempingas. Ši kaina buvo apskaičiuota remiantis 2007 m. Oslo rinkoje nurodyta vidutine kompleksine kaina, t. y. 3,13 EUR/kg, atskaičiavus vidutinį apskaičiuotą kainos sumažėjimą 0,06–0,28 EUR/kg. |
| --- | --- |

(71)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad eksporto į Bendriją kainos kur kas sumažėjo per PTL ir 2008 m. gali nukristi iki 2,85 EUR/kg, o tokio sumažėjimo, kartu su spėjamu sąnaudų ir normaliosios vertės padidėjimu, padarinys galėtų būti dempingas. Ši kaina buvo apskaičiuota remiantis 2007 m. Oslo rinkoje nurodyta vidutine kompleksine kaina, t. y. 3,13 EUR/kg, atskaičiavus vidutinį apskaičiuotą kainos sumažėjimą 0,06–0,28 EUR/kg.

| (72) | Kaip paaiškinta 47 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, atitinkamų suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai dėl normaliosios vertės pokyčių turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(72)

Kaip paaiškinta 47 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, atitinkamų suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai dėl normaliosios vertės pokyčių turėjo būti atmesti.

| (73) | Iš viešųjų statistinių duomenų matyti, kad minėtų suinteresuotųjų šalių įtarimų dėl eksporto į Bendriją kainų nepatvirtina 1 grafike parodyta eksporto kainų raida pastaruoju metu: |
| --- | --- |

(73)

Iš viešųjų statistinių duomenų matyti, kad minėtų suinteresuotųjų šalių įtarimų dėl eksporto į Bendriją kainų nepatvirtina 1 grafike parodyta eksporto kainų raida pastaruoju metu:

| (74) | 1 grafikas. Kainų raida (FCA Oslo, EUR/kg šviežios aukščiausios kokybės lašišos, šaltinis – Fish Pool) 2006 ir 2007 m. bei 2008 m. pradžioje. |
| --- | --- |

(74)

1 grafikas. Kainų raida (FCA Oslo, EUR/kg šviežios aukščiausios kokybės lašišos, šaltinis – Fish Pool) 2006 ir 2007 m. bei 2008 m. pradžioje.

Image

| (75) | Iš pirmiau pateiktų duomenų matyti, kad eksporto į Bendriją kainos 2007 m. iš tiesų buvo gerokai mažesnės nei didžiąją PTL dalį, t. y. 2007 m. jos buvo 2,88–3,51 EUR/kg. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šios kainos tebebuvo žymiai didesnės už nustatytas gamybos sąnaudas, vadinasi, ir už normaliąją vertę, todėl jos nebuvo laikomos dempingo kainomis. Be to, remiantis turima 2008 m. pirmųjų trijų mėnesių informacija, nustatyta, kad kainos tuo laikotarpiu buvo 2,96–3,35 EUR/kg, t. y. jos taip pat buvo didesnės už nustatytas sąnaudas. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad normalioji vertė išliko pastovi, kaip nustatyta 47 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse šios kainos tikriausiai nebuvo dempingo lygio. Tyrimas parodė, kad kainas tebeveikia paklausa rinkoje, tačiau šiuo metu jos yra didesnės. Taip pat pabrėžiama, kad tokie kainų svyravimai šiame sektoriuje yra įprasti. |
| --- | --- |

(75)

Iš pirmiau pateiktų duomenų matyti, kad eksporto į Bendriją kainos 2007 m. iš tiesų buvo gerokai mažesnės nei didžiąją PTL dalį, t. y. 2007 m. jos buvo 2,88–3,51 EUR/kg. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šios kainos tebebuvo žymiai didesnės už nustatytas gamybos sąnaudas, vadinasi, ir už normaliąją vertę, todėl jos nebuvo laikomos dempingo kainomis. Be to, remiantis turima 2008 m. pirmųjų trijų mėnesių informacija, nustatyta, kad kainos tuo laikotarpiu buvo 2,96–3,35 EUR/kg, t. y. jos taip pat buvo didesnės už nustatytas sąnaudas. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad normalioji vertė išliko pastovi, kaip nustatyta 47 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse šios kainos tikriausiai nebuvo dempingo lygio. Tyrimas parodė, kad kainas tebeveikia paklausa rinkoje, tačiau šiuo metu jos yra didesnės. Taip pat pabrėžiama, kad tokie kainų svyravimai šiame sektoriuje yra įprasti.

| (76) | Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad po PTL eksporto kainas veikė taikoma MIK, todėl jos išliko didelės. Jie taip pat tvirtino, kad dėl šios priežasties eksporto į Bendriją kainos labai sumažės, jeigu priemonės nustos galioti. Šios išvados nebuvo patvirtinto dabartiniu tyrimu, kuriame nustatyta, kad normalioji vertė turėtų išlikti pastovi, o tikimybė, kad eksporto į Bendriją kainų lygis gerokai smuks, maža. Pastarosios išvados pagrįstos nuodugnia įvairių 46 konstatuojamojoje dalyje išvardytų aspektų, kaip antai tikėtinų Norvegijos gamybos ir eksporto į Bendriją bei kitas trečiųjų šalių rinkas apimties pokyčių, analize. Bendrijos pramonė nepateikė jokios informacijos ar įrodymų, dėl kurių reikėtų pakeisti šias išvadas. |
| --- | --- |

(76)

Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad po PTL eksporto kainas veikė taikoma MIK, todėl jos išliko didelės. Jie taip pat tvirtino, kad dėl šios priežasties eksporto į Bendriją kainos labai sumažės, jeigu priemonės nustos galioti. Šios išvados nebuvo patvirtinto dabartiniu tyrimu, kuriame nustatyta, kad normalioji vertė turėtų išlikti pastovi, o tikimybė, kad eksporto į Bendriją kainų lygis gerokai smuks, maža. Pastarosios išvados pagrįstos nuodugnia įvairių 46 konstatuojamojoje dalyje išvardytų aspektų, kaip antai tikėtinų Norvegijos gamybos ir eksporto į Bendriją bei kitas trečiųjų šalių rinkas apimties pokyčių, analize. Bendrijos pramonė nepateikė jokios informacijos ar įrodymų, dėl kurių reikėtų pakeisti šias išvadas.

| (77) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad dėl didėjančio importo iš Norvegijos į Bendriją neturėtų kilti pertekliaus Bendrijos rinkoje pavojaus. Be to, atsižvelgiant į gamybos sąnaudas ir eksporto į Bendriją kainas, dempingo pavojus atrodo menkas. |
| --- | --- |

(77)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad dėl didėjančio importo iš Norvegijos į Bendriją neturėtų kilti pertekliaus Bendrijos rinkoje pavojaus. Be to, atsižvelgiant į gamybos sąnaudas ir eksporto į Bendriją kainas, dempingo pavojus atrodo menkas.

3.2   Eksporto į kitas ES nepriklausančias šalis kainos ir kiekio raida

| (78) | Tyrimas parodė, kad Bendrija yra pagrindinė rinka Norvegijos lašišai, ir gali tokia likti ateityje; po jos seka Rusija ir Japonija. Be to, taip pat atsiranda naujų rinkų lašišai, į kurias Norvegijos eksportas per pastaruosius keletą metų išaugo; tikimasi, kad ši tendencija išliks ir ateityje (žr. 82 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Iš tiesų, tyrimas parodė, kad Norvegijos gamintojai pasirengę ateityje šioms rinkoms tiekti lašišą, kadangi jie sugebėjo užmegzti ryšių su vietos pirkėjais ir platintojais ir (arba) pardavėjais, o tai rodo didelį Norvegijos eksportuojančių gamintojų susidomėjimą šiomis rinkomis. |
| --- | --- |

(78)

Tyrimas parodė, kad Bendrija yra pagrindinė rinka Norvegijos lašišai, ir gali tokia likti ateityje; po jos seka Rusija ir Japonija. Be to, taip pat atsiranda naujų rinkų lašišai, į kurias Norvegijos eksportas per pastaruosius keletą metų išaugo; tikimasi, kad ši tendencija išliks ir ateityje (žr. 82 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Iš tiesų, tyrimas parodė, kad Norvegijos gamintojai pasirengę ateityje šioms rinkoms tiekti lašišą, kadangi jie sugebėjo užmegzti ryšių su vietos pirkėjais ir platintojais ir (arba) pardavėjais, o tai rodo didelį Norvegijos eksportuojančių gamintojų susidomėjimą šiomis rinkomis.

| (79) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Rusijos rinka laikoma tradiciškai nepastovia, todėl negalima numatyti, ar paklausa šioje rinkoje tikrai padidės ir ar Norvegijos eksportuojantys gamintojai ateityje pajėgs daugiau eksportuoti į šią rinką. Tos pačios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad per pastaruosius penkerius metus pastebėta mažėjanti Norvegijos eksporto į Japoniją tendencija, todėl abejotina, ar Norvegija išaugusią gamybos apimtį tikrai galės eksportuoti į Japoniją. |
| --- | --- |

(79)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Rusijos rinka laikoma tradiciškai nepastovia, todėl negalima numatyti, ar paklausa šioje rinkoje tikrai padidės ir ar Norvegijos eksportuojantys gamintojai ateityje pajėgs daugiau eksportuoti į šią rinką. Tos pačios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad per pastaruosius penkerius metus pastebėta mažėjanti Norvegijos eksporto į Japoniją tendencija, todėl abejotina, ar Norvegija išaugusią gamybos apimtį tikrai galės eksportuoti į Japoniją.

| (80) | Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Rusijos rinka, kurią sudarė apie 61 000 tonų, tebeaugo ir nėra priežasčių manyti, kad taip nebus artimoje ateityje. |
| --- | --- |

(80)

Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Rusijos rinka, kurią sudarė apie 61 000 tonų, tebeaugo ir nėra priežasčių manyti, kad taip nebus artimoje ateityje.

| (81) | Visas lašišų eksportas iš įvairių gaminančių šalių į Japoniją 2007 m. sumažėjo 15 % palyginti su 2006 m. Tačiau, nors kai kurios lašišą tiekiančios šalys sumažino savo eksportą į Japoniją, Norvegija pajėgė padidinti savo rinkos dalį nuo 52 % 2006 m. iki 66 % 2007 m. (šaltinis: Kontali Analysis). Kaip minėta 67 konstatuojamojoje dalyje, Čilės gamybos prieaugiui didžiausią poveikį padarė ligos protrūkis, todėl labai sumažėjo visas, vadinasi, ir į Japoniją eksportuojamas kiekis. Todėl Norvegija galėjo perimti Čilės rinkos dalį; tikimasi, kad tokia padėtis truks ne trumpiau nei iki 2009 m., kaip jau minėta 67 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(81)

Visas lašišų eksportas iš įvairių gaminančių šalių į Japoniją 2007 m. sumažėjo 15 % palyginti su 2006 m. Tačiau, nors kai kurios lašišą tiekiančios šalys sumažino savo eksportą į Japoniją, Norvegija pajėgė padidinti savo rinkos dalį nuo 52 % 2006 m. iki 66 % 2007 m. (šaltinis: Kontali Analysis). Kaip minėta 67 konstatuojamojoje dalyje, Čilės gamybos prieaugiui didžiausią poveikį padarė ligos protrūkis, todėl labai sumažėjo visas, vadinasi, ir į Japoniją eksportuojamas kiekis. Todėl Norvegija galėjo perimti Čilės rinkos dalį; tikimasi, kad tokia padėtis truks ne trumpiau nei iki 2009 m., kaip jau minėta 67 konstatuojamojoje dalyje.

| (82) | Kaip matyti iš 85 konstatuojamojoje dalyje pateiktos 4 lentelės, Norvegijos eksportas į kitas naujas pasaulio rinkas, pvz., Rytų Europą (Ukrainą, Baltarusiją) ir Tolimuosius Rytus (Kiniją, Pietų Korėją, Honkongą, Tailandą), taip pat labai išaugo, ir, priešingai nei teigta atitinkamų suinteresuotųjų šalių, šios rinkos ateinančiais metais tikriausiai absorbuos didėjančią Norvegijos gamybos dalį. |
| --- | --- |

(82)

Kaip matyti iš 85 konstatuojamojoje dalyje pateiktos 4 lentelės, Norvegijos eksportas į kitas naujas pasaulio rinkas, pvz., Rytų Europą (Ukrainą, Baltarusiją) ir Tolimuosius Rytus (Kiniją, Pietų Korėją, Honkongą, Tailandą), taip pat labai išaugo, ir, priešingai nei teigta atitinkamų suinteresuotųjų šalių, šios rinkos ateinančiais metais tikriausiai absorbuos didėjančią Norvegijos gamybos dalį.

| (83) | Nustatyta, kad eksporto į Bendriją ir į kitas trečiąsias šalis kainų pagal FCA Oslo lygis buvo panašus, todėl padaryta išvada, kad esant pakankamai paklausai visos rinkos yra panašiai patrauklios. Jei produktas parduodamas šviežias arba atšaldytas, tuomet nagrinėjamasis produktas į ES paprastai vežamas sunkvežimiais. Jeigu nagrinėjamasis produktas parduodamas į toliau esančias paskirties vietas, kurių negalima pasiekti sunkvežimiu per tam tikrą laiką, jis gabenamas oru. |
| --- | --- |

(83)

Nustatyta, kad eksporto į Bendriją ir į kitas trečiąsias šalis kainų pagal FCA Oslo lygis buvo panašus, todėl padaryta išvada, kad esant pakankamai paklausai visos rinkos yra panašiai patrauklios. Jei produktas parduodamas šviežias arba atšaldytas, tuomet nagrinėjamasis produktas į ES paprastai vežamas sunkvežimiais. Jeigu nagrinėjamasis produktas parduodamas į toliau esančias paskirties vietas, kurių negalima pasiekti sunkvežimiu per tam tikrą laiką, jis gabenamas oru.

| (84) | Remiantis tuo, kas minėta pirmiau, padaryta išvada, kad, jei kiti veiksniai bus vienodi, dėl 2007 m. dėl ligos protrūkio 3–5 % sumažėjusio išauginamos lašišos kiekio Čilėje bus visame pasaulyje sustabdytas pasiūlos augimas 2008 m., o Norvegijos gamintojams atsiras naujų galimybių tokiose rinkose kaip Japonija, JAV ir kitose naujose rinkose, kuriose Čilės gamintojams tenka nemažos rinkos dalys. |
| --- | --- |

(84)

Remiantis tuo, kas minėta pirmiau, padaryta išvada, kad, jei kiti veiksniai bus vienodi, dėl 2007 m. dėl ligos protrūkio 3–5 % sumažėjusio išauginamos lašišos kiekio Čilėje bus visame pasaulyje sustabdytas pasiūlos augimas 2008 m., o Norvegijos gamintojams atsiras naujų galimybių tokiose rinkose kaip Japonija, JAV ir kitose naujose rinkose, kuriose Čilės gamintojams tenka nemažos rinkos dalys.

| (85) | 4 lentelė. Norvegijos Atlanto lašišos rinkos pokyčiai (eksportas) – 2006 ir 2007 m. (suapvalintas kiekis tonomis) – (Šaltinis: Norwegian Seafood Export Council). | Kiekis 2006 m. | Kiekis 2007 m. | Pokytis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ES | 438 569 | 509 273 | 16,1 % |
| Japonija | 26 703 | 28 846 | 8,0 % |
| Rusija | 39 998 | 61 248 | 53,1 % |
| JAV | 10 752 | 14 136 | 31,5 % |
| Ukraina | 6 518 | 13 617 | 109 % |
| Kinija | 5 284 | 9 021 | 71 % |
| Pietų Korėja | 6 037 | 7 613 | 26 % |
| Tailandas | 3 177 | 7 887 | 148 % |

(85)

4 lentelė. Norvegijos Atlanto lašišos rinkos pokyčiai (eksportas) – 2006 ir 2007 m. (suapvalintas kiekis tonomis) – (Šaltinis: Norwegian Seafood Export Council).

Kiekis 2006 m.

Kiekis 2007 m.

Pokytis

ES

438 569

509 273

16,1 %

Japonija

26 703

28 846

8,0 %

Rusija

39 998

61 248

53,1 %

JAV

10 752

14 136

31,5 %

Ukraina

6 518

13 617

109 %

Kinija

5 284

9 021

71 %

Pietų Korėja

6 037

7 613

26 %

Tailandas

3 177

7 887

148 %

| (86) | Bendrijos pramonės atstovai paprieštaravo pirmiau pateiktoms išvadoms ir teigė, kad 2008 m. pradžioje pastebėta kitokia eksporto iš Norvegijos į kitas trečiąsias šalis kiekio pokyčių tendencija, t. y. eksportas į šias šalis sumažėjo absoliučiais skaičiais, taigi, bendras eksporto augimas buvo mažesnis nei 2007 m. ir mažesnis nei eksporto į Bendriją augimas tuo pačiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(86)

Bendrijos pramonės atstovai paprieštaravo pirmiau pateiktoms išvadoms ir teigė, kad 2008 m. pradžioje pastebėta kitokia eksporto iš Norvegijos į kitas trečiąsias šalis kiekio pokyčių tendencija, t. y. eksportas į šias šalis sumažėjo absoliučiais skaičiais, taigi, bendras eksporto augimas buvo mažesnis nei 2007 m. ir mažesnis nei eksporto į Bendriją augimas tuo pačiu laikotarpiu.

| (87) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2008 m. pradžios įvairių šaltinių pateikti importo duomenys labai skyrėsi. Iš Kontali Analsyis duomenų matyti gerokai didesnė augimo tendencija tuo pačiu laikotarpiu. Be to, kaip minėta 70 konstatuojamojoje dalyje, norint padaryti sprendžiamąją išvadą, rinkos raidą reikia nagrinėti remiantis ilgesnio laikotarpio duomenimis. Todėl Bendrijos pramonės argumentai negalėjo pakeisti išvadų dėl eksporto į kitas trečiąsias šalis kiekio pokyčių. |
| --- | --- |

(87)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2008 m. pradžios įvairių šaltinių pateikti importo duomenys labai skyrėsi. Iš Kontali Analsyis duomenų matyti gerokai didesnė augimo tendencija tuo pačiu laikotarpiu. Be to, kaip minėta 70 konstatuojamojoje dalyje, norint padaryti sprendžiamąją išvadą, rinkos raidą reikia nagrinėti remiantis ilgesnio laikotarpio duomenimis. Todėl Bendrijos pramonės argumentai negalėjo pakeisti išvadų dėl eksporto į kitas trečiąsias šalis kiekio pokyčių.

4.   Norvegijos gamybos apimtis ir pajėgumai

| (88) | Gamybos lygį Norvegijoje, t. y. didžiausią leistiną biomasę, daugiausia lemia Norvegijos valdžios institucijų išduotų auginimo licencijų skaičius ir žuvų augintojų gebėjimas, laikantis licencijoje nustatytų apribojimų, išauginti kuo daugiau žuvų. Kiti veiksniai, galintys padidinti išauginamų lašišų skaičių, – tai, pvz., palankios biologinės bei meteorologinės aplinkybės ir žuvų auginimo procesų tobulinimas įdiegiant moderniųjų technologijų įrangą. Ir atvirkščiai – žuvų ligos protrūkis galėtų iš esmės pakenkti žuvų auginimui, todėl galėtų sumažėti sužvejojamų žuvų kiekis, kaip nutiko 2007 m. Čilėje. |
| --- | --- |

(88)

Gamybos lygį Norvegijoje, t. y. didžiausią leistiną biomasę, daugiausia lemia Norvegijos valdžios institucijų išduotų auginimo licencijų skaičius ir žuvų augintojų gebėjimas, laikantis licencijoje nustatytų apribojimų, išauginti kuo daugiau žuvų. Kiti veiksniai, galintys padidinti išauginamų lašišų skaičių, – tai, pvz., palankios biologinės bei meteorologinės aplinkybės ir žuvų auginimo procesų tobulinimas įdiegiant moderniųjų technologijų įrangą. Ir atvirkščiai – žuvų ligos protrūkis galėtų iš esmės pakenkti žuvų auginimui, todėl galėtų sumažėti sužvejojamų žuvų kiekis, kaip nutiko 2007 m. Čilėje.

| (89) | Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad padidėjęs žuvų jauniklių kiekis Norvegijoje nuo 2006 m. (kaip spėjama, 2006–2008 m. kiekis padidėjo 20 %) yra aiškiai rodo, kad per ateinančius dvejus metus Norvegijoje išauginamos lašišos kiekis labai padidės, todėl gali atsirasti perteklius. Tuo remdamosi ir atsižvelgdamos į ypač didelį prieaugį 2007 m., šios šalys taip pat tvirtino, kad 2008 m. ir vėliau Norvegijos gamybos apimtis bus gerokai didesnė ir labai viršys jos eksporto rinkų, visų pirma – Bendrijos rinkos augimą. Jos teigė, kad, jeigu Norvegijos lašišos pramonės prieaugis 2008 m. didės taip pat kaip 2007 m., lašišos perteklius arba neparduotas kiekis galėtų pasiekti 20 000–91 000 tonų, remiantis apytikriu NŽE kiekiu – 870 000 tonų, t. y. 150 000 tonų daugiau nei 2007 m. |
| --- | --- |

(89)

Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad padidėjęs žuvų jauniklių kiekis Norvegijoje nuo 2006 m. (kaip spėjama, 2006–2008 m. kiekis padidėjo 20 %) yra aiškiai rodo, kad per ateinančius dvejus metus Norvegijoje išauginamos lašišos kiekis labai padidės, todėl gali atsirasti perteklius. Tuo remdamosi ir atsižvelgdamos į ypač didelį prieaugį 2007 m., šios šalys taip pat tvirtino, kad 2008 m. ir vėliau Norvegijos gamybos apimtis bus gerokai didesnė ir labai viršys jos eksporto rinkų, visų pirma – Bendrijos rinkos augimą. Jos teigė, kad, jeigu Norvegijos lašišos pramonės prieaugis 2008 m. didės taip pat kaip 2007 m., lašišos perteklius arba neparduotas kiekis galėtų pasiekti 20 000–91 000 tonų, remiantis apytikriu NŽE kiekiu – 870 000 tonų, t. y. 150 000 tonų daugiau nei 2007 m.

| (90) | Atlikus tyrimą šie teiginiai nebuvo patvirtinti. Nors 2006 m. žuvų jauniklių iš tiesų išauginta daugiau, tačiau šis padidėjimas buvo toks pat kaip ir praėjusiais metais, todėl jo negalima laikyti išskirtiniu, kaip parodyta 2 grafike: |
| --- | --- |

(90)

Atlikus tyrimą šie teiginiai nebuvo patvirtinti. Nors 2006 m. žuvų jauniklių iš tiesų išauginta daugiau, tačiau šis padidėjimas buvo toks pat kaip ir praėjusiais metais, todėl jo negalima laikyti išskirtiniu, kaip parodyta 2 grafike:

| (91) | 2 grafikas. Išaugintų lašišų jauniklių skaičius (1 000 vnt.) – (Šaltinis: SSB Norway). |
| --- | --- |

(91)

2 grafikas. Išaugintų lašišų jauniklių skaičius (1 000 vnt.) – (Šaltinis: SSB Norway).

Image

| (92) | Be to, remiantis įvairiais veiksniais, pvz., mirtingumu, Vyriausybės įstatymais, reglamentuojančiais didžiausią leistiną biomasę, ir mažesniu lašišų jauniklių prieaugiu 2008 m., Kontali Analysis duomenimis, apytikris išaugintos lašišos kiekis 2008 m. turėtų išaugti tik 6 % (nuo 723 000 tonų NŽE 2007 m. iki 770 000 tonų NŽE 2008 m.), taigi, 47 000 tonų NŽE. Lėtesnių biomasės pokyčių 2008 m. skaičiai pagrįsti pašarų pardavimo duomenimis, iš kurių matyti didelis sumažėjimas 2008 m., palyginti su 2007 m. (šaltinis: Havbruksdata ir FHL). |
| --- | --- |

(92)

Be to, remiantis įvairiais veiksniais, pvz., mirtingumu, Vyriausybės įstatymais, reglamentuojančiais didžiausią leistiną biomasę, ir mažesniu lašišų jauniklių prieaugiu 2008 m., Kontali Analysis duomenimis, apytikris išaugintos lašišos kiekis 2008 m. turėtų išaugti tik 6 % (nuo 723 000 tonų NŽE 2007 m. iki 770 000 tonų NŽE 2008 m.), taigi, 47 000 tonų NŽE. Lėtesnių biomasės pokyčių 2008 m. skaičiai pagrįsti pašarų pardavimo duomenimis, iš kurių matyti didelis sumažėjimas 2008 m., palyginti su 2007 m. (šaltinis: Havbruksdata ir FHL).

| (93) | Po atskleidimo Bendrijos pramonės atstovai pakartojo savo teiginį, kad Norvegijoje išauginamos lašišos kiekis tikriausiai labai didės, ir pateikė tam tikrų papildomų 2008 m. pradžios duomenų dėl sužvejojamų žuvų kiekių, atsargų ir žuvų jauniklių. Kaip minėta pirmiau, nutarta, kad duomenys, susiję tik su dviem metų mėnesiais, nėra sprendžiamieji, todėl pirmiau pateiktos išvados dėl Norvegijos gamybos apimties nebuvo pakeistos. |
| --- | --- |

(93)

Po atskleidimo Bendrijos pramonės atstovai pakartojo savo teiginį, kad Norvegijoje išauginamos lašišos kiekis tikriausiai labai didės, ir pateikė tam tikrų papildomų 2008 m. pradžios duomenų dėl sužvejojamų žuvų kiekių, atsargų ir žuvų jauniklių. Kaip minėta pirmiau, nutarta, kad duomenys, susiję tik su dviem metų mėnesiais, nėra sprendžiamieji, todėl pirmiau pateiktos išvados dėl Norvegijos gamybos apimties nebuvo pakeistos.

| (94) | Todėl, remiantis turima informacija, nors Norvegijos gamybos apimtis didėja, tačiau artimoje ateityje neturėtų taip stipriai padidėti, kaip teigta minėtų suinteresuotųjų šalių. Be to, kaip minėta 82 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, į Bendriją neturėtų būti eksportuojamas visas padidėjęs kiekis, o didžioji jo dalis greičiausiai bus nukreipta į kitas trečiųjų šalių rinkas, kuriose paklausa sparčiai auga. Galiausiai, dėl 71 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių nemanoma, kad į Bendriją bus importuojama dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(94)

Todėl, remiantis turima informacija, nors Norvegijos gamybos apimtis didėja, tačiau artimoje ateityje neturėtų taip stipriai padidėti, kaip teigta minėtų suinteresuotųjų šalių. Be to, kaip minėta 82 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, į Bendriją neturėtų būti eksportuojamas visas padidėjęs kiekis, o didžioji jo dalis greičiausiai bus nukreipta į kitas trečiųjų šalių rinkas, kuriose paklausa sparčiai auga. Galiausiai, dėl 71 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių nemanoma, kad į Bendriją bus importuojama dempingo kainomis.

5.   Norvegijos pramonės padėtis

| (95) | Galiausiai ypatingas dėmesys skirtas bendrai Norvegijos pramonės padėčiai ir ypač jos padėčiai per PTL. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, priešingai nei nustatyta pirminiame tyrime, Norvegijos akvakultūros sektorių sudaro labai pelningos bendrovės. Taip iš dalies yra dėl didelio ir tebevykstančio konsolidavimo proceso, padariusio šį sektorių itin veiksmingą ir klestintį. Tai taip pat matyti iš susijusių bendrovių nuosavybės struktūros: nemaža eksportuojančių gamintojų grupių dalis priklauso įvairių Norvegijos ir pasaulio investicijų bei pensijų fondams. Per pirminį tyrimą šio fakto taip pat nenustatyta. |
| --- | --- |

(95)

Galiausiai ypatingas dėmesys skirtas bendrai Norvegijos pramonės padėčiai ir ypač jos padėčiai per PTL. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, priešingai nei nustatyta pirminiame tyrime, Norvegijos akvakultūros sektorių sudaro labai pelningos bendrovės. Taip iš dalies yra dėl didelio ir tebevykstančio konsolidavimo proceso, padariusio šį sektorių itin veiksmingą ir klestintį. Tai taip pat matyti iš susijusių bendrovių nuosavybės struktūros: nemaža eksportuojančių gamintojų grupių dalis priklauso įvairių Norvegijos ir pasaulio investicijų bei pensijų fondams. Per pirminį tyrimą šio fakto taip pat nenustatyta.

| (96) | Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Norvegijos gamintojų padėtis Bendrijos rinkoje labai gera, kadangi jų gamyba sudaro 80–90 % visos Bendrijos gamybos apimties. Nustatyta, kad šios Norvegijos susijusios bendrovės didžiąją lašišų dalį augina Bendrijai ir parduoda Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(96)

Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Norvegijos gamintojų padėtis Bendrijos rinkoje labai gera, kadangi jų gamyba sudaro 80–90 % visos Bendrijos gamybos apimties. Nustatyta, kad šios Norvegijos susijusios bendrovės didžiąją lašišų dalį augina Bendrijai ir parduoda Bendrijos rinkoje.

| (97) | Taip pat reikėtų pažymėti, kad Norvegijos pagrindinės bendrovės pačios eksportavo į Bendriją didelius kiekius. |
| --- | --- |

(97)

Taip pat reikėtų pažymėti, kad Norvegijos pagrindinės bendrovės pačios eksportavo į Bendriją didelius kiekius.

| (98) | Tuo remiantis manoma, kad Bendrijos gaminančių bendrovių pagrindinės bendrovės, esančios Norvegijoje, patirtų tokį patį neigiamą dėl importo iš Norvegijos dempingo kainomis gerokai sumažėjusių kainų Bendrijos rinkoje poveikį. Iš tiesų, tuo remiantis buvo pagrįsta manyti, kad Norvegijos eksportuojantiems gamintojams būtų neprasminga (bent ekonomine prasme) vykdyti dempingą ir taip mažinti išaugintos lašišos kainas Bendrijoje. Šitaip būtų padaryta tiesioginė žala sektoriaus pelningumui ir neigiamas poveikis bendrovių akcijoms, kuriomis prekiaujama biržoje, ir kurios, kaip minėta 95 konstatuojamojoje dalyje, yra didelių investicijų ir pensijų fondų nuosavybė. |
| --- | --- |

(98)

Tuo remiantis manoma, kad Bendrijos gaminančių bendrovių pagrindinės bendrovės, esančios Norvegijoje, patirtų tokį patį neigiamą dėl importo iš Norvegijos dempingo kainomis gerokai sumažėjusių kainų Bendrijos rinkoje poveikį. Iš tiesų, tuo remiantis buvo pagrįsta manyti, kad Norvegijos eksportuojantiems gamintojams būtų neprasminga (bent ekonomine prasme) vykdyti dempingą ir taip mažinti išaugintos lašišos kainas Bendrijoje. Šitaip būtų padaryta tiesioginė žala sektoriaus pelningumui ir neigiamas poveikis bendrovių akcijoms, kuriomis prekiaujama biržoje, ir kurios, kaip minėta 95 konstatuojamojoje dalyje, yra didelių investicijų ir pensijų fondų nuosavybė.

| (99) | Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima pagrįstai daryti išvadą, kad Norvegijos eksportuojantys gamintojai buvo teisėtai suinteresuoti išvengti padėties, kai smunka rinkos kaina, ir toliau siekti pelno. Todėl manyta, kad pavojus, jog Norvegijos eksportuojančių gamintojų vykdomas dempingas pasikartos, yra nedidelis. |
| --- | --- |

(99)

Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima pagrįstai daryti išvadą, kad Norvegijos eksportuojantys gamintojai buvo teisėtai suinteresuoti išvengti padėties, kai smunka rinkos kaina, ir toliau siekti pelno. Todėl manyta, kad pavojus, jog Norvegijos eksportuojančių gamintojų vykdomas dempingas pasikartos, yra nedidelis.

| (100) | Bendrijos pramonės atstovai paprieštaravo pirmiau pateiktoms išvadoms ir teigė, kad per PTL nustatyta klestinti Norvegijos gamintojų padėtis nebuvo ilgalaikė ir kad po PTL šie gamintojai patyrė finansinių sunkumų, o kai kurie net pranešė apie nuostolius, patirtus nuo 2008 m. pradžios. Bendrijos pramonės atstovai taip pat teigė, kad didžioji Norvegijos gamintojų dalis neturi pavaldžiųjų bendrovių Bendrijos rinkoje, todėl tuo remiantis negalima daryti išvados, kad dempingas nepasikartos. Galiausiai tvirtinta, kad nustojus galioti priemonėms Norvegijos gamintojai, turintys Bendrijoje pavaldžiųjų bendrovių, sumažintų savo gamybą Bendrijos rinkoje ir padidintų Norvegijoje. |
| --- | --- |

(100)

Bendrijos pramonės atstovai paprieštaravo pirmiau pateiktoms išvadoms ir teigė, kad per PTL nustatyta klestinti Norvegijos gamintojų padėtis nebuvo ilgalaikė ir kad po PTL šie gamintojai patyrė finansinių sunkumų, o kai kurie net pranešė apie nuostolius, patirtus nuo 2008 m. pradžios. Bendrijos pramonės atstovai taip pat teigė, kad didžioji Norvegijos gamintojų dalis neturi pavaldžiųjų bendrovių Bendrijos rinkoje, todėl tuo remiantis negalima daryti išvados, kad dempingas nepasikartos. Galiausiai tvirtinta, kad nustojus galioti priemonėms Norvegijos gamintojai, turintys Bendrijoje pavaldžiųjų bendrovių, sumažintų savo gamybą Bendrijos rinkoje ir padidintų Norvegijoje.

| (101) | Dėl Norvegijos gamintojų finansinės padėties galima pažymėti, kad kai kurių bendrovių nuostoliai buvo susiję su jų investicijomis Čilėje ir ligos protrūkiu šioje šalyje. Dėl šių ypatingų aplinkybių nukentėjo tik maža visų Norvegijos gamintojų dalis. Be to, informacija buvo susijusi tik su 2008 m. pradžia, todėl negalima daryti apibendrinančių išvadų dėl šių bendrovių veiklos visus metus. Kalbant apie Norvegijos gamybą Bendrijoje ir, kaip pripažino Bendrijos pramonės atstovai, nors bendrovių, turinčių pavaldžiųjų bendrovių Bendrijoje, yra nedaug, tačiau jų gamyba sudaro didžiąją visos Norvegijos gamybos dalį, todėl jos laikomos svarbiomis. Argumentas, kad nustojus galioti priemonėms Norvegijos gamybos pajėgumai Bendrijoje sumažėtų, nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(101)

Dėl Norvegijos gamintojų finansinės padėties galima pažymėti, kad kai kurių bendrovių nuostoliai buvo susiję su jų investicijomis Čilėje ir ligos protrūkiu šioje šalyje. Dėl šių ypatingų aplinkybių nukentėjo tik maža visų Norvegijos gamintojų dalis. Be to, informacija buvo susijusi tik su 2008 m. pradžia, todėl negalima daryti apibendrinančių išvadų dėl šių bendrovių veiklos visus metus. Kalbant apie Norvegijos gamybą Bendrijoje ir, kaip pripažino Bendrijos pramonės atstovai, nors bendrovių, turinčių pavaldžiųjų bendrovių Bendrijoje, yra nedaug, tačiau jų gamyba sudaro didžiąją visos Norvegijos gamybos dalį, todėl jos laikomos svarbiomis. Argumentas, kad nustojus galioti priemonėms Norvegijos gamybos pajėgumai Bendrijoje sumažėtų, nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti.

6.   Išvada

| (102) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad dempingo lygis per PTL buvo de minimis. Tyrimu taip pat nustatyta, kad nėra priežasčių manyti, jog Norvegijos gamybos apimtis išaugs ir taps didesnė nei įprasta augimo norma ir todėl labai padidės Norvegijos eksporto į Bendriją kiekis. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad pavojus, jog Norvegijos eksporto kainos artimoje ateityje sumažės iki dempingo lygio, yra nedidelis, kadangi Norvegijoje neturėtų būti didelio gamybos pertekliaus, galinčio sukelti tokį kainų mažėjimą. Visų pirma, normalioji vertė, kuri, kaip nustatyta, turėtų išlikti pastovi, buvo gerokai mažesnė nei eksporto kaina per PTL, t. y. įprastų svyravimų dėl kintančio rinkos pobūdžio ir laikino eksporto kainų sumažėjimo padarinys neturėtų savaime būti dempingas. Galiausiai, manyta, kad dėl pasikeitusios Norvegijos akvakultūros sektoriaus, kuris tapo itin pelningas ir kurio akcijomis prekiaujama biržoje, padėties bei dėl didelio Norvegijos gamybos Bendrijoje masto dempingas artimoje ateityje neturėtų pasikartoti. Atsižvelgiant į visas pirmiau nurodytas priežastis padaryta išvada, kad dempingo pasikartojimo tikimybė yra maža ir nepateisina tolesnio galiojančių antidempingo priemonių taikymo. |
| --- | --- |

(102)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad dempingo lygis per PTL buvo de minimis. Tyrimu taip pat nustatyta, kad nėra priežasčių manyti, jog Norvegijos gamybos apimtis išaugs ir taps didesnė nei įprasta augimo norma ir todėl labai padidės Norvegijos eksporto į Bendriją kiekis. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad pavojus, jog Norvegijos eksporto kainos artimoje ateityje sumažės iki dempingo lygio, yra nedidelis, kadangi Norvegijoje neturėtų būti didelio gamybos pertekliaus, galinčio sukelti tokį kainų mažėjimą. Visų pirma, normalioji vertė, kuri, kaip nustatyta, turėtų išlikti pastovi, buvo gerokai mažesnė nei eksporto kaina per PTL, t. y. įprastų svyravimų dėl kintančio rinkos pobūdžio ir laikino eksporto kainų sumažėjimo padarinys neturėtų savaime būti dempingas. Galiausiai, manyta, kad dėl pasikeitusios Norvegijos akvakultūros sektoriaus, kuris tapo itin pelningas ir kurio akcijomis prekiaujama biržoje, padėties bei dėl didelio Norvegijos gamybos Bendrijoje masto dempingas artimoje ateityje neturėtų pasikartoti. Atsižvelgiant į visas pirmiau nurodytas priežastis padaryta išvada, kad dempingo pasikartojimo tikimybė yra maža ir nepateisina tolesnio galiojančių antidempingo priemonių taikymo.

| (103) | Todėl šią tarpinę peržiūrą reikėtų baigti, o importuojamai Norvegijos kilmės išaugintai lašišai taikomas priemones panaikinti. |
| --- | --- |

(103)

Todėl šią tarpinę peržiūrą reikėtų baigti, o importuojamai Norvegijos kilmės išaugintai lašišai taikomas priemones panaikinti.

E.   SPECIALIOJI STEBĖSENA

| (104) | Kaip paaiškinta pirmiau, tikimasi, kad rinkos sąlygos, t. y. paklausa ir pasiūla artimiausiu metu išliks pastovios, todėl nėra akivaizdžios dempingo pasikartojimo tikimybės. Iš tiesų, atsižvelgiant į visus išnagrinėtus rodiklius galima pagrįstai tikėtis, kad eksporto į Bendriją kiekis padidės nedaug ir kad eksporto kainos toliau bus ne dempingo lygio. |
| --- | --- |

(104)

Kaip paaiškinta pirmiau, tikimasi, kad rinkos sąlygos, t. y. paklausa ir pasiūla artimiausiu metu išliks pastovios, todėl nėra akivaizdžios dempingo pasikartojimo tikimybės. Iš tiesų, atsižvelgiant į visus išnagrinėtus rodiklius galima pagrįstai tikėtis, kad eksporto į Bendriją kiekis padidės nedaug ir kad eksporto kainos toliau bus ne dempingo lygio.

| (105) | Tačiau, atsižvelgiant į tam tikrą rinkos sąlygų nenuspėjamumą dėl produkto pobūdžio (greitai gendančios prekės), manoma, kad rinką reikėtų atidžiai stebėti ir, jeigu atsirastų pakankamų prima facie įrodymų, kad rinkos sąlygos iš esmės pasikeitė, padėtį reikėtų peržiūrėti. Tokiu atveju, prireikus bus apsvarstyta galimybė ex officio inicijuoti tyrimą. |
| --- | --- |

(105)

Tačiau, atsižvelgiant į tam tikrą rinkos sąlygų nenuspėjamumą dėl produkto pobūdžio (greitai gendančios prekės), manoma, kad rinką reikėtų atidžiai stebėti ir, jeigu atsirastų pakankamų prima facie įrodymų, kad rinkos sąlygos iš esmės pasikeitė, padėtį reikėtų peržiūrėti. Tokiu atveju, prireikus bus apsvarstyta galimybė ex officio inicijuoti tyrimą.

| (106) | Rinka turėtų būti stebima iki iš pradžių numatytos galutinių priemonių, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 85/2006, galiojimo pabaigos, t. y. iki 2011 m. sausio 21 d. |
| --- | --- |

(106)

Rinka turėtų būti stebima iki iš pradžių numatytos galutinių priemonių, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 85/2006, galiojimo pabaigos, t. y. iki 2011 m. sausio 21 d.

F.   INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS

| (107) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta baigti šią tarpinę peržiūrą ir panaikinti importuojamam nagrinėjamam produktui galiojantį antidempingo muitą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabų. Tinkamais įrodymais pagrįstos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas buvo atsižvelgta, |
| --- | --- |

(107)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta baigti šią tarpinę peržiūrą ir panaikinti importuojamam nagrinėjamam produktui galiojantį antidempingo muitą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabų. Tinkamais įrodymais pagrįstos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas buvo atsižvelgta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

Vienintelis straipsnis

Antidempingo priemonių, taikomų importuojamai Norvegijos kilmės išaugintai (kitai nei laukinė) lašišai, filė arba ne filė, šviežiai, atšaldytai arba sušaldytai, šiuo metu klasifikuojamai nurodant KN kodus ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 ir ex 0304 29 13, dalinė tarpinė peržiūra, inicijuota pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį, baigiama.

Galutinis antidempingo muitas, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 85/2006 pirmiau minėtam importuojamam produktui, panaikinamas.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. WOERTH

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 15, 2006 1 20, p. 1.

2

(3)  OL C 88, 2007 4 21, p. 26.

3

(4)  Kontali Analyse AS – tai įmonė, teikianti daugiausiai žemės ūkio ir žuvininkystės pramonės statistinę informaciją (www.kontali.no).

4

Kontali Analyse AS

---

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 192/18

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 686/2008

2008 m. liepos 18 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. liepos 19 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 18 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 590/2008 (OL L 163, 2008 6 24, p. 24).

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 28,9 |
| TR | 85,2 |
| ME | 25,6 |
| XS | 25,6 |
| ZZ | 39,5 |
| 0707 00 05 | TR | 115,4 |
| ZZ | 115,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0805 50 10 | AR | 111,2 |
| US | 62,5 |
| UY | 72,4 |
| ZA | 98,6 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 10 80 | AR | 87,1 |
| BR | 94,3 |
| CL | 96,1 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 110,1 |
| US | 98,3 |
| UY | 80,0 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 20 50 | AR | 83,1 |
| AU | 143,2 |
| CL | 91,1 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 102,9 |
| 0809 10 00 | TR | 177,9 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 152,5 |
| 0809 20 95 | TR | 404,0 |
| US | 436,1 |
| ZZ | 420,1 |
| 0809 30 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 154,3 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

32,2

MK

28,9

TR

85,2

ME

25,6

XS

25,6

ZZ

39,5

0707 00 05

TR

115,4

ZZ

115,4

0709 90 70

TR

102,6

ZZ

102,6

0805 50 10

AR

111,2

US

62,5

UY

72,4

ZA

98,6

ZZ

86,2

0808 10 80

AR

87,1

BR

94,3

CL

96,1

CN

69,1

NZ

110,1

US

98,3

UY

80,0

ZA

94,5

ZZ

91,2

0808 20 50

AR

83,1

AU

143,2

CL

91,1

ZA

94,2

ZZ

102,9

0809 10 00

TR

177,9

XS

127,0

ZZ

152,5

0809 20 95

TR

404,0

US

436,1

ZZ

420,1

0809 30

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

154,3

XS

99,1

ZZ

126,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 192/20

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 687/2008

2008 m. liepos 18 d.

nustatantis mokėjimo agentūrų ar intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti

(kodifikuota redakcija)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), (1) ypač į jo 43 straipsnį kartu su jo 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 824/2000, nustatantis intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti (2), buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 824/2000, nustatantis intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti (2), buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.

| (2) | Bendrijoje išauginamų grūdų vidutinę kokybę kuo labiau atitinkančios kokybės paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių, miežių, kukurūzų ir sorgų kainos yra fiksuotos. |
| --- | --- |

(2)

Bendrijoje išauginamų grūdų vidutinę kokybę kuo labiau atitinkančios kokybės paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių, miežių, kukurūzų ir sorgų kainos yra fiksuotos.

| (3) | Siekiant supaprastinti intervencijos valdymą ir, svarbiausia, tam, kad visų intervencijai siūlomų grūdų rūšių siuntos būtų vienarūšės, turėtų būti apibrėžtas minimalus kiekis, už kurį mažesnio dydžio siūlomų siuntų mokėjimo agentūra arba intervencinė agentūra neprivalo priimti. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse gali tekti nustatyti didesnį minimalų kiekį tonomis, kad agentūros galėtų atsižvelgti į anksčiau tose šalyse susiklosčiusias sąlygas ir nusistovėjusią didmeninės prekybos praktiką. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant supaprastinti intervencijos valdymą ir, svarbiausia, tam, kad visų intervencijai siūlomų grūdų rūšių siuntos būtų vienarūšės, turėtų būti apibrėžtas minimalus kiekis, už kurį mažesnio dydžio siūlomų siuntų mokėjimo agentūra arba intervencinė agentūra neprivalo priimti. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse gali tekti nustatyti didesnį minimalų kiekį tonomis, kad agentūros galėtų atsižvelgti į anksčiau tose šalyse susiklosčiusias sąlygas ir nusistovėjusią didmeninės prekybos praktiką.

| (4) | Turi būti apibrėžti paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių, miežių, kukurūzų ir sorgų kokybės nustatymo metodai. |
| --- | --- |

(4)

Turi būti apibrėžti paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių, miežių, kukurūzų ir sorgų kokybės nustatymo metodai.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antros pastraipos kukurūzų kiekis, kurį mokėjimo agentūros arba intervencinės agentūros gali pirkti visoje Bendrijoje, buvo apribotas iki 700 000 tonų 2008–2009 prekybos metais ir 0 tonų 2009–2010 prekybos metais. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antros pastraipos kukurūzų kiekis, kurį mokėjimo agentūros arba intervencinės agentūros gali pirkti visoje Bendrijoje, buvo apribotas iki 700 000 tonų 2008–2009 prekybos metais ir 0 tonų 2009–2010 prekybos metais.

| (6) | Kad būtų užtikrintas tinkamas intervencinio kukurūzų pirkimo administravimas, o visų valstybių narių ūkio subjektai intervenciniu režimu galėtų naudotis vienodomis sąlygomis, reikėtų nustatyti specialias ir išsamias intervencinio kukurūzų kiekio paskirstymo taisykles. Todėl prekybos metų, kuriais visi ūkio subjektai turėtų teisę pateikti pasiūlymus, laikotarpiams reikėtų sukurti minėto kiekio paskirstymo mechanizmą, leidžiantį nustatyti vienodą paskirstymo koeficientą visiems pasiūlymų pateikėjams, jei siūlomas kiekis viršija turimą kiekį, ir suteikti ūkio subjektams pakankamai laiko pasiūlymams pateikti. Todėl reikėtų numatyti, kad pasiūlymų nagrinėjimas vyktų dviem etapais ir sudaryti kukurūzų pasiūlymų teikimo, pristatymo bei su tuo susijusių perėmimo operacijų grafiką. |
| --- | --- |

(6)

Kad būtų užtikrintas tinkamas intervencinio kukurūzų pirkimo administravimas, o visų valstybių narių ūkio subjektai intervenciniu režimu galėtų naudotis vienodomis sąlygomis, reikėtų nustatyti specialias ir išsamias intervencinio kukurūzų kiekio paskirstymo taisykles. Todėl prekybos metų, kuriais visi ūkio subjektai turėtų teisę pateikti pasiūlymus, laikotarpiams reikėtų sukurti minėto kiekio paskirstymo mechanizmą, leidžiantį nustatyti vienodą paskirstymo koeficientą visiems pasiūlymų pateikėjams, jei siūlomas kiekis viršija turimą kiekį, ir suteikti ūkio subjektams pakankamai laiko pasiūlymams pateikti. Todėl reikėtų numatyti, kad pasiūlymų nagrinėjimas vyktų dviem etapais ir sudaryti kukurūzų pasiūlymų teikimo, pristatymo bei su tuo susijusių perėmimo operacijų grafiką.

| (7) | Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytus intervencinio pirkimo laikotarpius ir siekiant sudaryti vienodas sąlygas visiems ūkio subjektams reikėtų numatyti, kad pirmasis kukurūzų pasiūlymų pateikimo etapas Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje vyktų nuo rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d., Švedijoje – nuo gruodžio 1 d. iki gruodžio 31 d., kitose valstybėse narėse – nuo lapkričio 1 d. iki gruodžio 31 d., t. y. paskutinės pasiūlymų pateikimo dienos visose valstybėse narėse. Pasibaigus šiam pirmajam etapui, prireikus Komisijai gali tekti nustatyti paskirstymo koeficientą, taikomą reikalavimus atitinkantiems pasiūlymams, pateiktiems per šį pirmąjį etapą, ir nebetęsti intervencinių pirkimų likusiu prekybos laikotarpiu, jei pasiūlytas kiekis viršija Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą kiekį. Siekiant išvengti administracinės ir finansinės naštos, tenkančios mokėjimo agentūroms arba intervencinėms agentūroms ir ūkio subjektams, ypač susijusios su užstatų pateikimu, kuris gali būti nebetikslingas, jei kiekio nebūtų skirta, pasiūlymų reikėtų nepriimti nuo sausio 1 d. iki antrajam etapui likusio intervencinio kiekio paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytus intervencinio pirkimo laikotarpius ir siekiant sudaryti vienodas sąlygas visiems ūkio subjektams reikėtų numatyti, kad pirmasis kukurūzų pasiūlymų pateikimo etapas Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje vyktų nuo rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d., Švedijoje – nuo gruodžio 1 d. iki gruodžio 31 d., kitose valstybėse narėse – nuo lapkričio 1 d. iki gruodžio 31 d., t. y. paskutinės pasiūlymų pateikimo dienos visose valstybėse narėse. Pasibaigus šiam pirmajam etapui, prireikus Komisijai gali tekti nustatyti paskirstymo koeficientą, taikomą reikalavimus atitinkantiems pasiūlymams, pateiktiems per šį pirmąjį etapą, ir nebetęsti intervencinių pirkimų likusiu prekybos laikotarpiu, jei pasiūlytas kiekis viršija Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą kiekį. Siekiant išvengti administracinės ir finansinės naštos, tenkančios mokėjimo agentūroms arba intervencinėms agentūroms ir ūkio subjektams, ypač susijusios su užstatų pateikimu, kuris gali būti nebetikslingas, jei kiekio nebūtų skirta, pasiūlymų reikėtų nepriimti nuo sausio 1 d. iki antrajam etapui likusio intervencinio kiekio paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| (8) | Atsižvelgiant į laikotarpį, būtiną, esant reikalui, nustatyti pirmame etape taikomą paskirstymo koeficientą, reikėtų antrąjį kukurūzų pasiūlymų priėmimo etapą pradėti kitą dieną po likusio intervencijai skirto kiekio paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, t. y. pirmąją pasiūlymų pateikimo visose valstybėse narėse dieną. Antruoju etapu pasiūlymai turėtų būti priimami kiekvieną savaitę pradedant nuo pirmojo penktadienio, einančio po minėtų kiekių paskelbimo, atsižvelgiant į ne vėliau kaip iki penktadienio 12 val. (Briuselio laiku) ūkio subjektų pateiktus pasiūlymus. Komisija ne vėliau kaip kiekvienos savaitės trečiadienį privalo per savo informacinį tinklalapį ūkio subjektus informuoti apie likusį intervencijai skirtą kiekį. Jei viršijamas Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytas kiekis, Komisija turi nustatyti ir paskelbti paskirstymo koeficientą bei nutraukti intervencinį tų prekybos metų supirkimą. Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytus intervencinio supirkimo laikotarpius, bet kokiu atveju antrasis pasiūlymų pateikimo laikotarpis Graikijoje, Ispanijoje ir Portugalijoje turi baigtis ne vėliau kaip balandžio 30 d., Švedijoje – ne vėliau kaip birželio 30 d, o kitose valstybėse narėse – ne vėliau kaip gegužės 31 d. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į laikotarpį, būtiną, esant reikalui, nustatyti pirmame etape taikomą paskirstymo koeficientą, reikėtų antrąjį kukurūzų pasiūlymų priėmimo etapą pradėti kitą dieną po likusio intervencijai skirto kiekio paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, t. y. pirmąją pasiūlymų pateikimo visose valstybėse narėse dieną. Antruoju etapu pasiūlymai turėtų būti priimami kiekvieną savaitę pradedant nuo pirmojo penktadienio, einančio po minėtų kiekių paskelbimo, atsižvelgiant į ne vėliau kaip iki penktadienio 12 val. (Briuselio laiku) ūkio subjektų pateiktus pasiūlymus. Komisija ne vėliau kaip kiekvienos savaitės trečiadienį privalo per savo informacinį tinklalapį ūkio subjektus informuoti apie likusį intervencijai skirtą kiekį. Jei viršijamas Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytas kiekis, Komisija turi nustatyti ir paskelbti paskirstymo koeficientą bei nutraukti intervencinį tų prekybos metų supirkimą. Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytus intervencinio supirkimo laikotarpius, bet kokiu atveju antrasis pasiūlymų pateikimo laikotarpis Graikijoje, Ispanijoje ir Portugalijoje turi baigtis ne vėliau kaip balandžio 30 d., Švedijoje – ne vėliau kaip birželio 30 d, o kitose valstybėse narėse – ne vėliau kaip gegužės 31 d.

| (9) | Kad paskirstymo mechanizmas būtų veiksmingai valdomas, reikėtų numatyti, kad kukurūzų pasiūlymai negalėtų būti keičiami ar atsiimami. Be to, siekiant, kad pateikiami pasiūlymai būtų motyvuoti, reikėtų, kad pateikiant pasiūlymus taip pat būtų pateikiamas užstatas bei būtų nustatytos faktinio užstato egzistavimo kontrolės ir užstato grąžinimo taisyklės. Todėl šią kontrolę reikia atlikti laikantis tokių pačių valstybės sandėliuose saugojamų atsargų kontrolės taisyklių ir sąlygų kaip ir 2006 m. birželio 21 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 884/2006, nustatančiame Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 nuostatų dėl intervencinių priemonių finansavimo iš EŽŪOGF ir valstybių narių mokėjimo agentūrų saugojimo valstybės sandėliuose operacijų apskaitos taikymo taisykles (4), nustatytų saugojimo valstybės sandėliuose atsargų kontrolės taisyklių ir sąlygų. Be to, nuo pirmojo pasiūlymų pateikimo etapo iki gruodžio 31 d. gali praeiti keli mėnesiai. Kad ūkio subjektai pateikdami šio pirmojo etapo pasiūlymus nepatirtų finansinio spaudimo, tikslinga leisti, kad pasiūlymą teikiant privalomą užstatą, jei jis pateikiamas kaip banko garantija, sumokėti tik kitą dieną po paskutinės pasiūlymų pateikimo dienos. |
| --- | --- |

(9)

Kad paskirstymo mechanizmas būtų veiksmingai valdomas, reikėtų numatyti, kad kukurūzų pasiūlymai negalėtų būti keičiami ar atsiimami. Be to, siekiant, kad pateikiami pasiūlymai būtų motyvuoti, reikėtų, kad pateikiant pasiūlymus taip pat būtų pateikiamas užstatas bei būtų nustatytos faktinio užstato egzistavimo kontrolės ir užstato grąžinimo taisyklės. Todėl šią kontrolę reikia atlikti laikantis tokių pačių valstybės sandėliuose saugojamų atsargų kontrolės taisyklių ir sąlygų kaip ir 2006 m. birželio 21 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 884/2006, nustatančiame Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 nuostatų dėl intervencinių priemonių finansavimo iš EŽŪOGF ir valstybių narių mokėjimo agentūrų saugojimo valstybės sandėliuose operacijų apskaitos taikymo taisykles (4), nustatytų saugojimo valstybės sandėliuose atsargų kontrolės taisyklių ir sąlygų. Be to, nuo pirmojo pasiūlymų pateikimo etapo iki gruodžio 31 d. gali praeiti keli mėnesiai. Kad ūkio subjektai pateikdami šio pirmojo etapo pasiūlymus nepatirtų finansinio spaudimo, tikslinga leisti, kad pasiūlymą teikiant privalomą užstatą, jei jis pateikiamas kaip banko garantija, sumokėti tik kitą dieną po paskutinės pasiūlymų pateikimo dienos.

| (10) | Paprastieji kviečiai ir kietieji kviečiai yra grūdai, kuriems nustatyti būtiniausi žmonių maisto kokybės reikalavimai ir kurie turi atitikti sanitarines normas, nustatytas 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 315/93, nustatančiu Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų (5). Kiti grūdai paprastai yra skirti gyvūnų pašarui ir turi atitikti 2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (6) reikalavimus. Reikėtų numatyti, kad šie standartai būtų taikomi perimant atitinkamus produktus pagal šią intervencinę schemą. |
| --- | --- |

(10)

Paprastieji kviečiai ir kietieji kviečiai yra grūdai, kuriems nustatyti būtiniausi žmonių maisto kokybės reikalavimai ir kurie turi atitikti sanitarines normas, nustatytas 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 315/93, nustatančiu Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų (5). Kiti grūdai paprastai yra skirti gyvūnų pašarui ir turi atitikti 2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (6) reikalavimus. Reikėtų numatyti, kad šie standartai būtų taikomi perimant atitinkamus produktus pagal šią intervencinę schemą.

| (11) | Intervencijai neturėtų būti priimami naudoti arba sandėliuoti netinkamos kokybės grūdai. Tuo tikslu reikėtų atsižvelgti į padėtį intervencijos srityje, susijusią visų pirma su tam tikrų grūdų ilgalaikiu sandėliavimu ir jo poveikio produktų kokybei problemas. |
| --- | --- |

(11)

Intervencijai neturėtų būti priimami naudoti arba sandėliuoti netinkamos kokybės grūdai. Tuo tikslu reikėtų atsižvelgti į padėtį intervencijos srityje, susijusią visų pirma su tam tikrų grūdų ilgalaikiu sandėliavimu ir jo poveikio produktų kokybei problemas.

| (12) | Todėl, siekiant sumažinti intervencinių produktų kokybės ir tolesnio panaudojimo galimybių pablogėjimą, reikia sugriežtinti kukurūzų kokybės kriterijus. Todėl reikia sumažinti didžiausio drėgmės kiekio rodiklį bei procentinį skaldytų grūdų ir džiovinant perkaitintų grūdų kiekį. Atsižvelgiant į agronominį sorgo ir kukurūzų panašumą, siekiant nuoseklumo, reikia tokias pat priemones nustatyti sorgui. |
| --- | --- |

(12)

Todėl, siekiant sumažinti intervencinių produktų kokybės ir tolesnio panaudojimo galimybių pablogėjimą, reikia sugriežtinti kukurūzų kokybės kriterijus. Todėl reikia sumažinti didžiausio drėgmės kiekio rodiklį bei procentinį skaldytų grūdų ir džiovinant perkaitintų grūdų kiekį. Atsižvelgiant į agronominį sorgo ir kukurūzų panašumą, siekiant nuoseklumo, reikia tokias pat priemones nustatyti sorgui.

| (13) | Siekiant pagerinti sandėliavimo sąlygų kokybę ir tas sąlygas užtikrinti nuo pasiūlymų pateikimo momento, reikėtų, kad sandėliuose, kuriuose grūdai laikomi pasiūlymo pateikimo momentu, būtų užtikrinamos optimalios jų saugojimo sąlygos, ypač ilgalaikio kukurūzų sandėliavimo atveju. Todėl reikėtų riboti grūdų perėmimą pasiūlymą teikiančio ūkio subjekto sandėlyje ir leisti tokiu būdu grūdus perimti tik, jei jie sandėliuojami saugotojų pagal Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio 2 dalies a punktą. Tokiu atveju pasiūlymą pateikiantis ūkio subjektas turi įsipareigoti nuo pasiūlymo pateikimo datos santykiams su saugotoju mutatis mutandis taikyti tokias pat sandėliavimo ir kontrolės taisykles bei sąlygas, kurių reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 884/2006. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant pagerinti sandėliavimo sąlygų kokybę ir tas sąlygas užtikrinti nuo pasiūlymų pateikimo momento, reikėtų, kad sandėliuose, kuriuose grūdai laikomi pasiūlymo pateikimo momentu, būtų užtikrinamos optimalios jų saugojimo sąlygos, ypač ilgalaikio kukurūzų sandėliavimo atveju. Todėl reikėtų riboti grūdų perėmimą pasiūlymą teikiančio ūkio subjekto sandėlyje ir leisti tokiu būdu grūdus perimti tik, jei jie sandėliuojami saugotojų pagal Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio 2 dalies a punktą. Tokiu atveju pasiūlymą pateikiantis ūkio subjektas turi įsipareigoti nuo pasiūlymo pateikimo datos santykiams su saugotoju mutatis mutandis taikyti tokias pat sandėliavimo ir kontrolės taisykles bei sąlygas, kurių reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 884/2006.

| (14) | Mikotoksinų dauginimosi galimybės yra susijusios su tam tikromis sąlygomis, paprastai priklausančiomis nuo klimato sąlygų javų brandos ir ypač jų žydėjimo metu. |
| --- | --- |

(14)

Mikotoksinų dauginimosi galimybės yra susijusios su tam tikromis sąlygomis, paprastai priklausančiomis nuo klimato sąlygų javų brandos ir ypač jų žydėjimo metu.

| (15) | Leistinų teršalų maksimalių ribų viršijimo riziką nustato mokėjimo agentūros arba intervencinės agentūros remdamosi iš tiekėjų gauta informacija ir jų analizės kriterijais. Siekiant sumažinti išlaidas, tyrimų leidžiama reikalauti remiantis tik prieš perimant produktus atlikta rizikos analize, leidžiančia užtikrinti produktų kokybę juos priimant intervenciniam saugojimui, agentūroms prisiimant atsakomybę. |
| --- | --- |

(15)

Leistinų teršalų maksimalių ribų viršijimo riziką nustato mokėjimo agentūros arba intervencinės agentūros remdamosi iš tiekėjų gauta informacija ir jų analizės kriterijais. Siekiant sumažinti išlaidas, tyrimų leidžiama reikalauti remiantis tik prieš perimant produktus atlikta rizikos analize, leidžiančia užtikrinti produktų kokybę juos priimant intervenciniam saugojimui, agentūroms prisiimant atsakomybę.

| (16) | Sąlygos, kuriomis grūdai yra siūlomi mokėjimo agentūroms arba intervencinėms agentūroms ir kuriomis agentūros juos perima, turi būti kiek galima vienodesnės visoje Bendrijoje, kad būtų išvengta gamintojų diskriminacijos. |
| --- | --- |

(16)

Sąlygos, kuriomis grūdai yra siūlomi mokėjimo agentūroms arba intervencinėms agentūroms ir kuriomis agentūros juos perima, turi būti kiek galima vienodesnės visoje Bendrijoje, kad būtų išvengta gamintojų diskriminacijos.

| (17) | Įvairių kokybės kategorijų intervencinės kainos turi būti padidinamos arba sumažinamos atsižvelgiant į pastebėtus rinkos kainos pokyčius. |
| --- | --- |

(17)

Įvairių kokybės kategorijų intervencinės kainos turi būti padidinamos arba sumažinamos atsižvelgiant į pastebėtus rinkos kainos pokyčius.

| (18) | Valstybės narės privalo tikrinti, kaip intervencinės atsargos išsilaikiusios atlikdamos metinę inventorizaciją, numatytą Reglamentu (EB) Nr. 884/2006. |
| --- | --- |

(18)

Valstybės narės privalo tikrinti, kaip intervencinės atsargos išsilaikiusios atlikdamos metinę inventorizaciją, numatytą Reglamentu (EB) Nr. 884/2006.

| (19) | Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio, 6 straipsnio 2 dalies d punkte, 7 straipsnio 2 dalies b punkte ir XII priedo 1 punkte yra nustatytos atsakomybės taisyklės. Tuose straipsniuose ir tame priede numatoma, kad valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių tinkamam Bendrijos intervencinių produktų išsaugojimui užtikrinti ir kad produktų, kurių kokybė pablogėjo dėl fizinių saugojimo sąlygų ar dėl per ilgo saugojimo, kiekiai būtų apskaitomi kaip trūkumo nustatymo ar kokybės pablogėjimo dieną nurašyti iš intervencinių atsargų. Juose taip pat patikslinama, kad produkto kokybė laikoma pablogėjusia, jei produktas nebeatitinka to produkto supirkimo metu galiojusių kokybės standartų. Todėl iš Bendrijos biudžeto gali būti padengiamos išlaidos tik dėl tų kokybės pablogėjimų, kurie numatyti tose nuostatose. Jei vėliau pasirodytų, kad produktas neatitiko būtiniausių standartų, dėl pagal šį reglamentą reikalaujamos rizikos analizės atžvilgiu priimto netinkamo valstybės narės sprendimo perkant produktą, atsakomybę turėtų prisiimti valstybė narė. Dėl tokio sprendimo nebūtų galima užtikrinti produkto kokybės ir tinkamo išsaugojimo. Todėl reikėtų patikslinti sąlygas, kurioms esant atsakinga yra valstybė narė. |
| --- | --- |

(19)

Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio, 6 straipsnio 2 dalies d punkte, 7 straipsnio 2 dalies b punkte ir XII priedo 1 punkte yra nustatytos atsakomybės taisyklės. Tuose straipsniuose ir tame priede numatoma, kad valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių tinkamam Bendrijos intervencinių produktų išsaugojimui užtikrinti ir kad produktų, kurių kokybė pablogėjo dėl fizinių saugojimo sąlygų ar dėl per ilgo saugojimo, kiekiai būtų apskaitomi kaip trūkumo nustatymo ar kokybės pablogėjimo dieną nurašyti iš intervencinių atsargų. Juose taip pat patikslinama, kad produkto kokybė laikoma pablogėjusia, jei produktas nebeatitinka to produkto supirkimo metu galiojusių kokybės standartų. Todėl iš Bendrijos biudžeto gali būti padengiamos išlaidos tik dėl tų kokybės pablogėjimų, kurie numatyti tose nuostatose. Jei vėliau pasirodytų, kad produktas neatitiko būtiniausių standartų, dėl pagal šį reglamentą reikalaujamos rizikos analizės atžvilgiu priimto netinkamo valstybės narės sprendimo perkant produktą, atsakomybę turėtų prisiimti valstybė narė. Dėl tokio sprendimo nebūtų galima užtikrinti produkto kokybės ir tinkamo išsaugojimo. Todėl reikėtų patikslinti sąlygas, kurioms esant atsakinga yra valstybė narė.

| (20) | Siekiant parengti statistines savaitės ataskaitas apie intervencinių grūdų atsargų padėtį, reikėtų nustatyti, kokius pranešimus valstybės narės turi teikti Komisijai. |
| --- | --- |

(20)

Siekiant parengti statistines savaitės ataskaitas apie intervencinių grūdų atsargų padėtį, reikėtų nustatyti, kokius pranešimus valstybės narės turi teikti Komisijai.

| (21) | Siekiant veiksmingai administruoti sistemą, reikėtų numatyti, kad Komisijos prašoma informacija būtų perduodama elektroniniu būdu. |
| --- | --- |

(21)

Siekiant veiksmingai administruoti sistemą, reikėtų numatyti, kad Komisijos prašoma informacija būtų perduodama elektroniniu būdu.

| (22) | Taip pat reikia suklasifikuoti ir turėti tam tikrus duomenis, suderintus regiono mastu. Tikslinga veikti regiono mastu, nustatytu 1990 m. kovo 26 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 837/90 dėl statistinės informacijos, kurią valstybės narės turi teikti apie javų produkciją (7), ir valstybių narių paprašyti tokią informaciją teikti Komisijai. |
| --- | --- |

(22)

Taip pat reikia suklasifikuoti ir turėti tam tikrus duomenis, suderintus regiono mastu. Tikslinga veikti regiono mastu, nustatytu 1990 m. kovo 26 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 837/90 dėl statistinės informacijos, kurią valstybės narės turi teikti apie javų produkciją (7), ir valstybių narių paprašyti tokią informaciją teikti Komisijai.

| (23) | Reikėtų taip pat numatyti, kad Komisijos reikalaujami duomenys būtų perduodami naudojant valstybių narių turimus pavyzdžius, pateiktus Komisijos, su intervenciniam pirkimui administruoti reikalinga informacija ir kad tie pavyzdžiai būtų naudojami iš anksto apie tai pranešus vadybos komitetui ir prireikus Komisijai juos pritaikius ir atnaujinus pagal tas pačias sąlygas. |
| --- | --- |

(23)

Reikėtų taip pat numatyti, kad Komisijos reikalaujami duomenys būtų perduodami naudojant valstybių narių turimus pavyzdžius, pateiktus Komisijos, su intervenciniam pirkimui administruoti reikalinga informacija ir kad tie pavyzdžiai būtų naudojami iš anksto apie tai pranešus vadybos komitetui ir prireikus Komisijai juos pritaikius ir atnaujinus pagal tas pačias sąlygas.

| (24) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(24)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

PASIŪLYMAI IR INTERVENCINIŲ GRŪDŲ PERĖMIMAS

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais laikotarpiais visi ne mažiau kaip 80 tonų paprastųjų kviečių, miežių, kukurūzų arba sorgų ar 10 tonų kietųjų kviečių, kurių derlius nuimtas Bendrijoje, vienarūšes siuntas turintys savininkai turi teisę pasiūlyti tas siuntas mokėjimo agentūrai arba intervencinei agentūrai (toliau kartu – „intervencinė agentūra“).

Tačiau intervencinės agentūros gali nustatyti didesnį minimalų kiekį tonomis.

2 straipsnis

1.   Pasiūlymai intervencijai laikomi galiojančiais, jei yra surašyti intervencinės agentūros išleistoje formoje, kurioje visų pirma turi būti nurodyta:

| a) | pareiškėjo pavardė ar pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjo pavardė ar pavadinimas;

| b) | siūlomų grūdų pavadinimas; |
| --- | --- |

b)

siūlomų grūdų pavadinimas;

| c) | siūlomų grūdų sandėliavimo vieta; |
| --- | --- |

c)

siūlomų grūdų sandėliavimo vieta;

| d) | siūlomų grūdų kiekis, pagrindinės charakteristikos ir derliaus nuėmimo metai; |
| --- | --- |

d)

siūlomų grūdų kiekis, pagrindinės charakteristikos ir derliaus nuėmimo metai;

| e) | intervencinis centras, kuriam teikiamas pasiūlymas ir, jei taikomas šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, siūlytojo įsipareigojimas užtikrinti, kad santykiams su saugotoju dėl šios pastraipos c punkte nurodytos sandėliavimo vietos bus mutatis mutandis taikomos pagal Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio 2 dalies a punktą reikalaujamos sandėliavimo ir kontrolės taisyklės bei sąlygos. |
| --- | --- |

e)

intervencinis centras, kuriam teikiamas pasiūlymas ir, jei taikomas šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, siūlytojo įsipareigojimas užtikrinti, kad santykiams su saugotoju dėl šios pastraipos c punkte nurodytos sandėliavimo vietos bus mutatis mutandis taikomos pagal Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio 2 dalies a punktą reikalaujamos sandėliavimo ir kontrolės taisyklės bei sąlygos.

Formoje taip pat turi būti deklaracija, patvirtinanti, kad produktų kilmės vieta yra Bendrija, arba, jei grūdai dėl jų auginimo vietos priimami intervencijai pagal ypatingas sąlygas – informacija apie jų auginimo regioną.

Tačiau intervencinės agentūros gali laikyti galiojančiais ir kitomis rašytinėmis formomis, ypač nuotolinio ryšio priemonėmis, pateiktus pasiūlymus, jeigu jose pateikta visa formoje nurodyta informacija.

Nepažeisdamos pagal trečios pastraipos nuostatas pateiktų pasiūlymų galiojimo nuo jų pateikimo dienos valstybės narės gali reikalauti, kad kompetentingai agentūrai vėliau būtų persiųsta ar tiesiogiai pateikta pirmoje pastraipoje nurodyta forma.

2.   Jei pasiūlymas nepriimtinas, intervencinė agentūra apie tai informuoja atitinkamą ūkio subjektą per penkias darbo dienas nuo pasiūlymo gavimo.

3.   Jei pasiūlymas priimtinas, ūkio subjektui kuo greičiau turi būti nurodytas sandėlis, kuriame grūdai turi būti perimti, ir pranešamas pristatymų tvarkaraštis.

Siūlytojo arba sandėlininko prašymu intervencinė agentūra gali koreguoti minėtą tvarkaraštį.

4.   Visa grūdų, išskyrus kukurūzus, siunta turi būti pristatyta ne vėliau kaip iki ketvirtojo mėnesio po mėnesio, kurį pasiūlymas buvo gautas, pabaigos, tačiau Ispanijoje, Graikijoje, Italijoje ir Portugalijoje ne vėliau kaip liepos 1 d., o kitose valstybėse narėse – liepos 31 d.

Kukurūzų siunta turi būti pristatyta nuo vasario 1 d. iki balandžio 30 d., kai pasiūlymai pateikiami 3 straipsnyje numatytu pirmuoju etapu ir ne vėliau kaip iki trečiojo mėnesio po mėnesio, kurį pasiūlymas buvo gautas, pabaigos, kai pasiūlymai pateikiami 3 straipsnyje numatytu antruoju etapu, tačiau Ispanijoje, Graikijoje, Italijoje ir Portugalijoje ne vėliau kaip liepos 1 d., o kitose valstybėse narėse – liepos 31 d.

3 straipsnis

1.   Nepažeidžiant šio reglamento 2 straipsnio nuostatų, 2008–2009 prekybos metais intervencinio kukurūzų pirkimo kiekis, pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, padalijamas į du etapus, vadinamus „pirmuoju etapu“ ir „antruoju etapu“; jo paskirstymo sąlygos ir tvarka nustatomos šio straipsnio 2–5 dalyse.

Pirmasis etapas Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje prasideda rugpjūčio 1 d., Švedijoje – gruodžio 1 d., kitose valstybėse narėse – lapkričio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d., paskutiniąją šio etapo pasiūlymų pateikimo valstybėse narėse dieną.

Antrasis etapas prasideda kitą dieną po 2 dalies antroje pastraipoje numatyto šiam etapui likusio kiekio paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Ta diena yra pirmoji pasiūlymų pateikimo diena visose valstybėse narėse, o šis etapas baigiasi ne vėliau kaip balandžio 30 d. Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje, birželio 30 d. – Švedijoje, o gegužės 31 d. – kitose valstybėse narėse.

2.   Pasibaigus pirmajam etapui, Komisija, remdamasi valstybių narių pagal 13 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu kas savaitę perduotais pranešimais, suskaičiuoja reikalavimus atitinkančius ūkio subjektų valstybių narių intervencinėms agentūroms iki gruodžio 31 d. 12 valandos (Briuselio laiku) pateiktus kukurūzų supirkimo pasiūlymus.

Jei bendras siūlomas kiekis viršija Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 11 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nustatytą didžiausią kiekį, Komisija ne vėliau kaip sausio 25 d. nustato ir paskelbia kiekio paskirstymo koeficientą šešių skaitmenų po kablelio tikslumu. Jei kiekis neviršijamas, paskirstymo koeficientas lygus 1; be to, Komisija paskelbia likusį kiekį, kuris perkeliamas į antrąjį etapą.

Ne vėliau kaip sausio 31 d. valstybės narės intervencinė agentūra praneša siūlytojui, kad priimtas pasiūlymas dėl kiekio, padauginto iš paskirstymo koeficiento.

3.   Nuo pirmojo vasario trečiadienio Komisija, remdamasi valstybių narių pagal 13 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį perduotais pranešimais, kiekvieną savaitę suskaičiuoja ūkio subjektų valstybių narių intervencinėms agentūroms iki praėjusios savaitės penktadienio 12 valandos (Briuselio laiku) pateiktus reikalavimus atitinkančius kukurūzų supirkimo pasiūlymus.

Jei likęs intervencinio pirkimo kiekis viršijamas, Komisija ne vėliau kaip ketvirtą darbo dieną pasibaigus pasiūlymų pateikimo terminui nustato ir paskelbia paskirstymo koeficientą šešių skaitmenų po kablelio tikslumu. Jei kiekis neviršijamas, šis koeficientas yra 1, ir pasiūlytas kiekis laikomas priimtu, o Komisija ne vėliau kaip kiekvienos savaitės trečiadienį per savo informacinį tinklalapį http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm ūkio subjektus informuoja apie tą savaitę liekantį intervencinį kiekį.

Ne vėliau kaip devintą darbo dieną po pasiūlymų pateikimo termino valstybės narės intervencinė agentūra praneša siūlytojui, kad priimtas pasiūlymas dėl kiekio, padauginto iš paskirstymo koeficiento.

4.   2 ir 3 dalyse nurodyti pasiūlymai įtraukiami į apskaitą tą dieną, kai juos gauna kompetentinga intervencinė agentūra.

Pateiktieji pasiūlymai negali būti nei keičiami, nei atsiimami.

5.   Kad būtų priimti, pasiūlymai pateikiami kartu su įrodymu, kad siūlytojas pateikė 15 EUR už toną užstatą. Užstatas pateikiamas kartu su pasiūlymu, bet jei jis per pirmąjį etapą pateikiamas kaip banko garantija, jis sumokamas tik kitą dieną po paskutinės pasiūlymų, nurodytų 2 dalyje, pateikimo dienos.

6.   Užstatas taikomas pagal 2 ar 3 dalis siūlytojo pasiūlytam kiekiui.

Išskyrus force majeure atvejus ir nepaprastąsias aplinkybes, užstatas tampa Bendrijų biudžeto įplaukomis:

| a) | jei nuo pasiūlymo pateikimo iki kukurūzų perėmimo momento sandėliavimo vietoje esantis kiekis yra mažesnis už siūlytojo remiantis 2 straipsnio 1 dalimi deklaruotąjį kiekį, nepažeidžiant 5 % paklaidos; |
| --- | --- |

a)

jei nuo pasiūlymo pateikimo iki kukurūzų perėmimo momento sandėliavimo vietoje esantis kiekis yra mažesnis už siūlytojo remiantis 2 straipsnio 1 dalimi deklaruotąjį kiekį, nepažeidžiant 5 % paklaidos;

| b) | jei siūlytojas paskirtų kiekių faktiškai nepateikia intervencinei agentūrai perimti remiantis 4 ir 6 straipsniais. |
| --- | --- |

b)

jei siūlytojas paskirtų kiekių faktiškai nepateikia intervencinei agentūrai perimti remiantis 4 ir 6 straipsniais.

Intervencinės agentūros, šios dalies 2 pastraipos a punkto nuostatų taikymo tikslu atlieka sandėliavimo vietose esančio kiekio kontrolę mutatis mutandis, taikydamos Reglamente (EB) Nr. 884/2006 nustatytas saugojimo valstybės sandėliuose atsargų kontrolės taisykles ir sąlygas, ypač nurodytas to reglamento I priedo B skyriaus III poskyryje. Turi būti patikrinama ne mažiau nei 5 % visų pasiūlymų ir ne mažiau kaip 5 % viso pasiūlyto kiekio, remiantis rizikos analize. Tokie minimalūs kontrolės procentiniai dydžiai taikomi tik per pirmąjį etapą.

Visas užstatas grąžinamas:

| a) | už visą pasiūlytą, bet nepaskirtą kiekį; |
| --- | --- |

a)

už visą pasiūlytą, bet nepaskirtą kiekį;

| b) | už pasiūlytą ir paskirtą kiekį, jei intervencinė agentūra faktiškai perima 95 % paskirtojo kiekio. |
| --- | --- |

b)

už pasiūlytą ir paskirtą kiekį, jei intervencinė agentūra faktiškai perima 95 % paskirtojo kiekio.

4 straipsnis

1.   Intervencijai tinka tik geros, patikimos ir parduoti tinkamos kokybės grūdai.

2.   Grūdai laikomi geros, patikimos ir parduoti tinkamos kokybės, jei visų brendimo stadijų metu yra tam tikrai rūšiai būdingos spalvos, neturi neįprasto kvapo, yra be gyvų kenkėjų (taip pat ir erkių) ir atitinka I priede išdėstytus būtiniausius kokybės reikalavimus, o juose esančių teršalų lygis, įskaitant radioaktyvumą, neviršija Bendrijos reglamentais nustatytų ribų. Leistinas teršalų kiekis yra toks:

| a) | paprastiesiems kviečiams ir kietiesiems kviečiams – kaip numatyta Reglamente (EEB) Nr. 315/93, įskaitant reikalavimus, nurodytus Komisijos reglamento (EB) Nr. 1881/2006 (8) priedo 2.4–2.7 punktuose dėl Fusarium toksinų paprastiesiems ir kietiesiems kviečiams; |
| --- | --- |

a)

paprastiesiems kviečiams ir kietiesiems kviečiams – kaip numatyta Reglamente (EEB) Nr. 315/93, įskaitant reikalavimus, nurodytus Komisijos reglamento (EB) Nr. 1881/2006 (8) priedo 2.4–2.7 punktuose dėl Fusarium toksinų paprastiesiems ir kietiesiems kviečiams;

| b) | miežiams, kukurūzams ir sorgams – kaip numatyta Direktyvoje 2002/32/EB. |
| --- | --- |

b)

miežiams, kukurūzams ir sorgams – kaip numatyta Direktyvoje 2002/32/EB.

Valstybės narės tikrina teršalų, taip pat ir radioaktyvumo, lygį remdamosi rizikos analize ir atsižvelgdamos į siūlytojo pateiktą informaciją bei į jo įsipareigojimus laikytis reikalaujamų normų, ypač į analizės rezultatus. Jei kontroliniai patikrinimai yra būtini, jų trukmė ir aprėptis nustatomi Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, ypač tuo atveju, jei dėl teršalų gali būti rimtai sutrikdyta padėtis rinkoje.

Be to, tais atvejais, jei pagal analizės duomenis paprastųjų kviečių siuntos Zeleny koeficientas yra nuo 22 iki 30, jie laikomi geros, patikimos ir parduoti tinkamos kokybės, kaip apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, jei iš jų gauta tešla yra nelipni ir tinkama apdoroti mašinomis.

3.   Šiame reglamente visa kita, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų, laikoma II priede aprašytomis medžiagomis.

Pagrindinių javų ir kitokių javų pažeisti, skalsių paveikti arba sugedę grūdai priskiriami „įvairių priemaišų“ grupei, net jeigu turi kitoms grupėms priskiriamų defektų.

5 straipsnis

Intervencijai pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatas siūlomų grūdų kokybei nustatyti taikomi tokie metodai:

| a) | medžiagoms, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, taikomas III priede aprašytas standartinis metodas; |
| --- | --- |

a)

medžiagoms, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, taikomas III priede aprašytas standartinis metodas;

| b) | drėgmės kiekiui nustatyti taikomas IV priede aprašytas standartinis metodas. Tačiau valstybės narės gali taikyti ir kitus IV priede išdėstytu principu paremtus metodus, ISO 712:1998 metodą arba infraraudonųjų spindulių technologijos metodą. Kilus ginčui, priimtini tik taikant IV priede aprašytą metodą gauti rezultatai; |
| --- | --- |

b)

drėgmės kiekiui nustatyti taikomas IV priede aprašytas standartinis metodas. Tačiau valstybės narės gali taikyti ir kitus IV priede išdėstytu principu paremtus metodus, ISO 712:1998 metodą arba infraraudonųjų spindulių technologijos metodą. Kilus ginčui, priimtini tik taikant IV priede aprašytą metodą gauti rezultatai;

| c) | tanino kiekiui sorguose nustatyti taikomas ISO 9648:1988 metodas; |
| --- | --- |

c)

tanino kiekiui sorguose nustatyti taikomas ISO 9648:1988 metodas;

| d) | paprastųjų kviečių tešlos nelipnumui ir apdorojamumui mašinomis nustatyti taikomas V priede aprašytas standartinis metodas; |
| --- | --- |

d)

paprastųjų kviečių tešlos nelipnumui ir apdorojamumui mašinomis nustatyti taikomas V priede aprašytas standartinis metodas;

| e) | baltymų kiekiui sumaltuose paprastuosiuose kviečiuose nustatyti taikomas Tarptautinės grūdų chemijos asociacijos (ICC) patvirtintas metodas, kurio standartai išdėstyti pozicijoje Nr. 105/2: „baltymų kiekio grūduose ir jų produktuose nustatymo metodas“.
  Tačiau valstybėms narėms leidžiama taikyti bet kokį kitą metodą. Tokiu atveju jos turi pateikti Komisijai ICC patvirtinimą, kad taikant tokį metodą gaunami tapatūs rezultatai; |
| --- | --- |

e)

baltymų kiekiui sumaltuose paprastuosiuose kviečiuose nustatyti taikomas Tarptautinės grūdų chemijos asociacijos (ICC) patvirtintas metodas, kurio standartai išdėstyti pozicijoje Nr. 105/2: „baltymų kiekio grūduose ir jų produktuose nustatymo metodas“.

Tačiau valstybėms narėms leidžiama taikyti bet kokį kitą metodą. Tokiu atveju jos turi pateikti Komisijai ICC patvirtinimą, kad taikant tokį metodą gaunami tapatūs rezultatai;

| f) | maltų paprastųjų kviečių Zeleny koeficientui nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 5529:1992 reikalavimus; |
| --- | --- |

f)

maltų paprastųjų kviečių Zeleny koeficientui nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 5529:1992 reikalavimus;

| g) | Hagberg kritimo skaičiui (amilazės aktyvumo bandymas) nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 3093:2004 reikalavimus; |
| --- | --- |

g)

Hagberg kritimo skaičiui (amilazės aktyvumo bandymas) nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 3093:2004 reikalavimus;

| h) | kietųjų kviečių stikliškumo praradimo rodikliui nustatyti taikomas VI priede aprašytas standartinis metodas; |
| --- | --- |

h)

kietųjų kviečių stikliškumo praradimo rodikliui nustatyti taikomas VI priede aprašytas standartinis metodas;

| i) | natūriniam svoriui nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 7971/2:1995 reikalavimus; |
| --- | --- |

i)

natūriniam svoriui nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 7971/2:1995 reikalavimus;

| j) | mėginių ėmimo metodai ir etaloniniai analizės metodai mikotoksinų kiekiui nustatyti yra pateikti Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 priede ir nustatyti Komisijos reglamento (EB) Nr. 401/2006 (9) I ir II prieduose. |
| --- | --- |

j)

mėginių ėmimo metodai ir etaloniniai analizės metodai mikotoksinų kiekiui nustatyti yra pateikti Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 priede ir nustatyti Komisijos reglamento (EB) Nr. 401/2006 (9) I ir II prieduose.

6 straipsnis

1.   Intervencinė agentūra perima siūlomus grūdus, jeigu ji arba jos atstovas nustato visos į intervencinį sandėlį pristatytos siuntos prekių kiekį, ir kad jos atitinka būtiniausius reikalaujamus standartus, nurodytus I priede.

Perimti grūdus galima sandėlyje, kuriame jie laikomi pasiūlymo pateikimo metu, su sąlyga, kad jie sandėliuojami saugotojo, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio 2 dalies a punkte, patalpose ir kad patalpoms nuo pasiūlymo pateikimo taikomos tokios pat taisyklės ir sąlygos kaip po intervencinių grūdų perėmimo.

Kukurūzų supirkimo atveju perimamas kiekis negali viršyti laikantis šio straipsnio 3 straipsnio 2 ir 3 dalių paskirto kiekio.

2.   Kokybės charakteristikos nustatomos iš siūlomos siuntos tipinio mėginio, kurį sudaro kiekvieno pristatymo metu paimti mėginiai, imant po vieną mėginį iš ne mažesnio kaip 60 tonų grūdų kiekio.

3.   Pristatytas kiekis pasveriamas dalyvaujant siūlytojui ir intervencinės agentūros atstovui, kuris turi būti nepriklausomas nuo siūlytojo.

Intervencinės agentūros atstovas gali kartu būti ir sandėlininkas. Jei taip yra:

| a) | per 45 dienas po perėmimo intervencinė agentūra pati atlieka bent jau tūrio patikrinimą; skirtumas tarp svėrimo būdu nustatyto kiekio ir kiekio, įvertinto taikant tūrio matavimo metodą, negali būti didesnis kaip 5 %; |
| --- | --- |

a)

per 45 dienas po perėmimo intervencinė agentūra pati atlieka bent jau tūrio patikrinimą; skirtumas tarp svėrimo būdu nustatyto kiekio ir kiekio, įvertinto taikant tūrio matavimo metodą, negali būti didesnis kaip 5 %;

| b) | jei leistina paklaida neviršijama ir vėliau pasvėrus paaiškėja, jog esamas grūdų kiekis skiriasi nuo grūdų kiekio, įrašyto į sąskaitas perimant grūdus, sandėlininkas padengia visas su tuo skirtumu susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

b)

jei leistina paklaida neviršijama ir vėliau pasvėrus paaiškėja, jog esamas grūdų kiekis skiriasi nuo grūdų kiekio, įrašyto į sąskaitas perimant grūdus, sandėlininkas padengia visas su tuo skirtumu susijusias išlaidas;

| c) | jei leistina paklaida viršijama, grūdai turi būti pasverti nedelsiant. Jei nustatytas svoris yra mažesnis už užregistruotąjį, svėrimo išlaidas padengia sandėlininkas, jei didesnis, – valstybė narė. |
| --- | --- |

c)

jei leistina paklaida viršijama, grūdai turi būti pasverti nedelsiant. Jei nustatytas svoris yra mažesnis už užregistruotąjį, svėrimo išlaidas padengia sandėlininkas, jei didesnis, – valstybė narė.

4.   Jei grūdai perimami sandėlyje, kuriame jie laikomi pasiūlymo pateikimo metu, jų kiekis gali būti nustatytas remiantis atsargų apskaitos dokumentais, kurie turi atitikti profesinius ir intervencinės agentūros reikalavimus, taip pat turi būti patenkintos tokios sąlygos:

| a) | atsargų apskaitos dokumentuose yra įrašytas svoris, svėrimo metu nustatytos fizinės kokybės charakteristikos ir, svarbiausia, drėgmės kiekis, informacija apie silosavimą (jei jo būta) ir apdorojimą; grūdai turi būti buvę pasverti ne anksčiau kaip prieš 10 mėnesių; |
| --- | --- |

a)

atsargų apskaitos dokumentuose yra įrašytas svoris, svėrimo metu nustatytos fizinės kokybės charakteristikos ir, svarbiausia, drėgmės kiekis, informacija apie silosavimą (jei jo būta) ir apdorojimą; grūdai turi būti buvę pasverti ne anksčiau kaip prieš 10 mėnesių;

| b) | sandėlininkas patvirtina, kad siūloma siunta visiškai atitinka atsargų apskaitos dokumentuose įrašytus duomenis; |
| --- | --- |

b)

sandėlininkas patvirtina, kad siūloma siunta visiškai atitinka atsargų apskaitos dokumentuose įrašytus duomenis;

| c) | svėrimo metu nustatytos kokybės charakteristikos yra tokios pačios, kaip ir tipinio mėginio, sudaryto iš intervencinės agentūros arba jos atstovo paimtų mėginių, imant po vieną iš 60 tonų grūdų kiekio. |
| --- | --- |

c)

svėrimo metu nustatytos kokybės charakteristikos yra tokios pačios, kaip ir tipinio mėginio, sudaryto iš intervencinės agentūros arba jos atstovo paimtų mėginių, imant po vieną iš 60 tonų grūdų kiekio.

5.   Jei taikoma 4 dalis:

| a) | užregistruotinas kiekis yra atsargų apskaitos dokumentuose nurodytas kiekis, jei reikia, – pakoreguotas atsižvelgiant į skirtumus tarp svėrimo metu užregistruoto ir pagal tipinį mėginį nustatyto drėgnumo ir (arba) įvairių priemaišų (Schwarzbesatz) kiekio procentais. Skirtumas tarp įvairių priemaišų kiekio procentais gali būti svarbus tik siekiant sumažinti apskaitos dokumentuose įrašytą svorį; |
| --- | --- |

a)

užregistruotinas kiekis yra atsargų apskaitos dokumentuose nurodytas kiekis, jei reikia, – pakoreguotas atsižvelgiant į skirtumus tarp svėrimo metu užregistruoto ir pagal tipinį mėginį nustatyto drėgnumo ir (arba) įvairių priemaišų (Schwarzbesatz) kiekio procentais. Skirtumas tarp įvairių priemaišų kiekio procentais gali būti svarbus tik siekiant sumažinti apskaitos dokumentuose įrašytą svorį;

| b) | per 45 dienas po perėmimo intervencinė agentūra atlieka papildomą tūrio patikrinimą; skirtumas tarp svėrimo būdu nustatyto kiekio ir kiekio, įvertinto taikant tūrio matavimo metodą, negali būti didesnis kaip 5 %; |
| --- | --- |

b)

per 45 dienas po perėmimo intervencinė agentūra atlieka papildomą tūrio patikrinimą; skirtumas tarp svėrimo būdu nustatyto kiekio ir kiekio, įvertinto taikant tūrio matavimo metodą, negali būti didesnis kaip 5 %;

| c) | jei leistina paklaida neviršijama ir vėliau pasvėrus paaiškėja, jog esamas grūdų kiekis skiriasi nuo grūdų kiekio, įrašyto į sąskaitas perimant grūdus, sandėlininkas padengia visas su tuo skirtumu susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

c)

jei leistina paklaida neviršijama ir vėliau pasvėrus paaiškėja, jog esamas grūdų kiekis skiriasi nuo grūdų kiekio, įrašyto į sąskaitas perimant grūdus, sandėlininkas padengia visas su tuo skirtumu susijusias išlaidas;

| d) | jei leistina paklaida viršijama, grūdai turi būti pasverti nedelsiant. Jei nustatytas svoris yra mažesnis už užregistruotąjį, svėrimo išlaidas padengia sandėlininkas, jei didesnis – Europos žemės ūkio garantijų fondas, ir atsižvelgiama į Reglamento (EB) Nr. 884/2006 XI priedo 1 dalies pirmoje įtraukoje nustatytą leistiną ribą. |
| --- | --- |

d)

jei leistina paklaida viršijama, grūdai turi būti pasverti nedelsiant. Jei nustatytas svoris yra mažesnis už užregistruotąjį, svėrimo išlaidas padengia sandėlininkas, jei didesnis – Europos žemės ūkio garantijų fondas, ir atsižvelgiama į Reglamento (EB) Nr. 884/2006 XI priedo 1 dalies pirmoje įtraukoje nustatytą leistiną ribą.

6.   Paskutinis grūdų, išskyrus kukurūzus, perėmimas turi įvykti ne vėliau kaip iki antrojo mėnesio pabaigos po paskutiniosios 2 straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos siuntos pristatymo, o kukurūzų perėmimas – ne vėliau kaip iki antrojo mėnesio, einančio po kiekvieno paskutinio pristatymo, numatyto 2 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje, pabaigos, bet ne vėliau kaip liepos 31 d. Ispanijoje, Graikijoje, Italijoje bei Portugalijoje ir ne vėliau kaip rugpjūčio 31 d. kitose valstybėse narėse.

7 straipsnis

1.   Intervencinė agentūra pasirūpina, kad jos atsakomybe paimtų mėginių fizinės ir techninės charakteristikos būtų išanalizuotos per 20 darbo dienų nuo tipinio mėginio sudarymo.

2.   Siūlytojas padengia tokias išlaidas:

| a) | tanino kiekio sorguose nustatymo; |
| --- | --- |

a)

tanino kiekio sorguose nustatymo;

| b) | amilazės aktyvumo (Hagberg) bandymo; |
| --- | --- |

b)

amilazės aktyvumo (Hagberg) bandymo;

| c) | baltymų kiekio kietuosiuose kviečiuose ir paprastuosiuose kviečiuose nustatymo; |
| --- | --- |

c)

baltymų kiekio kietuosiuose kviečiuose ir paprastuosiuose kviečiuose nustatymo;

| d) | Zeleny bandymo; |
| --- | --- |

d)

Zeleny bandymo;

| e) | apdorojamumo mašinomis bandymo; |
| --- | --- |

e)

apdorojamumo mašinomis bandymo;

| f) | teršalų tyrimo. |
| --- | --- |

f)

teršalų tyrimo.

3.   Jei atlikus 1 dalyje nustatytus tyrimus paaiškėja, kad pasiūlyti grūdai neatitinka intervencijos būtiniausių kokybės reikalavimų, jie grąžinami siūlytojo sąskaita. Siūlytojas taip pat padengia visas patirtas išlaidas.

4.   Kilus ginčui, intervencinė agentūra atlieka būtinus pakartotinus grūdų tyrimus, kurių išlaidas padengia pralaimėjusioji šalis.

8 straipsnis

Intervencinė agentūra surašo kiekvienos siuntos perėmimo aktą. Jame nurodoma:

| a) | kiekio ir būtiniausių charakteristikų patikrinimo data; |
| --- | --- |

a)

kiekio ir būtiniausių charakteristikų patikrinimo data;

| b) | pristatytos siuntos svoris; |
| --- | --- |

b)

pristatytos siuntos svoris;

| c) | mėginių skaičius, paimtas tipiniam mėginiui sudaryti; |
| --- | --- |

c)

mėginių skaičius, paimtas tipiniam mėginiui sudaryti;

| d) | nustatytos fizinės charakteristikos; |
| --- | --- |

d)

nustatytos fizinės charakteristikos;

| e) | už technologinių kriterijų analizavimą atsakingos tarnybos pavadinimas ir analizės rezultatai. |
| --- | --- |

e)

už technologinių kriterijų analizavimą atsakingos tarnybos pavadinimas ir analizės rezultatai.

Įrašius datą aktas išsiunčiamas pasirašyti sandėlininkui.

II   SKYRIUS

MOKĖJIMO SĄLYGOS IR TIKRINIMO PRIEMONĖS

9 straipsnis

1.   Nepažeidžiant 2 dalies, už pristatytą į sandėlį krovinį, prieš jį iškraunant siūlytojui mokama Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 8 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta referencinė kaina, galiojanti pirmą pristatymo dieną, nurodytą pranešime apie pasiūlymo priėmimą. Ši kaina koreguojama pagal šio reglamento 10 straipsnyje nurodytus kainų didinimo ir mažinimo atvejus.

Tačiau jei grūdai pristatomi mėnesį, kurį referencinė kaina yra mažesnė nei buvusi pasiūlymo pateikimo mėnesį, mokama didesnioji suma. Ši nuostata netaikoma rugpjūčio ir rugsėjo mėnesiais pasiūlytiems sorgams.

2.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 10 straipsnio 1 dalies a punktą priimdama pasiūlymą intervencinė agentūra nustato grūdų perėmimo vietą ir pradinę datą.

Grūdų pervežimo iš vietos, kur jie sandėliuojami pateikiant pasiūlymą, į intervencinį centrą, į kurį vežti pigiausia, išlaidas padengia siūlytojas.

Jei intervencinė agentūra perima grūdus ne intervenciniame centre, į kurį vežti pigiausia, ji nustato ir padengia visas papildomas vežimo išlaidas. Tokiu atveju antroje pastraipoje minėtas išlaidas nustato intervencinė agentūra.

Jei intervencinė agentūra, susitarusi su siūlytoju, laiko prekes toje pačioje vietoje, kurioje jos buvo pateikiant pasiūlymą, trečios pastraipos antrajame sakinyje nurodytos išlaidos ir išvežimo iš sandėlio išlaidos (įvertintos pagal tuo metu valstybėje narėje faktiškai įregistruotus tarifus) yra išskaitomos iš intervencinės kainos.

3.   Sumokama praėjus 30–35 dienoms po perėmimo pagal 6 straipsnio nuostatas datos.

10 straipsnis

Intervencinė kaina didinama arba mažinama eurais už toną ir taikoma bendrai, kaip numatyta toliau:

| a) | jei intervencijai teikiamų kukurūzų ir sorgo drėgnumas yra mažesnis nei 13 %, o kitų grūdinių kultūrų atveju 14 %, taikomi VII priedo I lentelėje nurodyti kainos padidinimo dydžiai. Jei minėtų intervencijai siūlomų grūdų drėgnumas yra didesnis kaip atitinkamai 13 % ir 14 %, kaina mažinama VII priedo II lentelėje nurodytais dydžiais; |
| --- | --- |

a)

jei intervencijai teikiamų kukurūzų ir sorgo drėgnumas yra mažesnis nei 13 %, o kitų grūdinių kultūrų atveju 14 %, taikomi VII priedo I lentelėje nurodyti kainos padidinimo dydžiai. Jei minėtų intervencijai siūlomų grūdų drėgnumas yra didesnis kaip atitinkamai 13 % ir 14 %, kaina mažinama VII priedo II lentelėje nurodytais dydžiais;

| b) | jei intervencijai siūlomų grūdų natūrinis svoris skiriasi nuo atitinkamai 76 kg/hl svorio/tūrio santykio paprastųjų kviečių ir 64 kg/hl miežių atveju, kaina mažinama VII priedo III lentelėje nurodytais dydžiais; |
| --- | --- |

b)

jei intervencijai siūlomų grūdų natūrinis svoris skiriasi nuo atitinkamai 76 kg/hl svorio/tūrio santykio paprastųjų kviečių ir 64 kg/hl miežių atveju, kaina mažinama VII priedo III lentelėje nurodytais dydžiais;

| c) | jei skaldytų grūdų kiekis kietuosiuose kviečiuose, paprastuose kviečiuose ir miežiuose yra didesnis kaip 3 %, o kukurūzuose ir sorguose – didesnis kaip 4 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR; |
| --- | --- |

c)

jei skaldytų grūdų kiekis kietuosiuose kviečiuose, paprastuose kviečiuose ir miežiuose yra didesnis kaip 3 %, o kukurūzuose ir sorguose – didesnis kaip 4 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR;

| d) | jei grūdų priemaišų kiekis kietuosiuose kviečiuose yra didesnis kaip 2 %, kukurūzuose ir sorguose – didesnis kaip 4 %, o paprastuosiuose kviečiuose ir miežiuose – didesnis kaip 5 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR; |
| --- | --- |

d)

jei grūdų priemaišų kiekis kietuosiuose kviečiuose yra didesnis kaip 2 %, kukurūzuose ir sorguose – didesnis kaip 4 %, o paprastuosiuose kviečiuose ir miežiuose – didesnis kaip 5 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR;

| e) | jei sudygusių grūdų kiekis yra didesnis kaip 2,5 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR; |
| --- | --- |

e)

jei sudygusių grūdų kiekis yra didesnis kaip 2,5 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR;

| f) | jei įvairių priemaišų (Schwarzbesatz) kiekis kietuosiuose kviečiuose yra didesnis kaip 0,5 %, o paprastuosiuose kviečiuose, miežiuose, kukurūzuose ir sorguose – didesnis kaip 1 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,1 EUR; |
| --- | --- |

f)

jei įvairių priemaišų (Schwarzbesatz) kiekis kietuosiuose kviečiuose yra didesnis kaip 0,5 %, o paprastuosiuose kviečiuose, miežiuose, kukurūzuose ir sorguose – didesnis kaip 1 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,1 EUR;

| g) | jei margų grūdų kiekis kietuosiuose kviečiuose yra didesnis kaip 20 %., už kiekvieną papildomą procentą ar jo dalį kaina mažinama po 0,2 EUR; |
| --- | --- |

g)

jei margų grūdų kiekis kietuosiuose kviečiuose yra didesnis kaip 20 %., už kiekvieną papildomą procentą ar jo dalį kaina mažinama po 0,2 EUR;

| h) | jei baltymų kiekis paprastuosiuose kviečiuose yra mažesnis kaip 11,5 %, kaina mažinama VII priedo IV lentelėje nurodytais dydžiais; |
| --- | --- |

h)

jei baltymų kiekis paprastuosiuose kviečiuose yra mažesnis kaip 11,5 %, kaina mažinama VII priedo IV lentelėje nurodytais dydžiais;

| i) | jei tanino kiekis intervencijai siūlomuose sorguose yra didesnis kaip 0,4 % sausosios medžiagos, kainos sumažinimas apskaičiuojamas taikant VIII priede aprašytą metodą. |
| --- | --- |

i)

jei tanino kiekis intervencijai siūlomuose sorguose yra didesnis kaip 0,4 % sausosios medžiagos, kainos sumažinimas apskaičiuojamas taikant VIII priede aprašytą metodą.

11 straipsnis

1.   Intervencinės agentūros supirktus produktus sandėliuojantis ūkio subjektas privalo juos saugoti bei reguliariai tikrinti, kaip išsilaikę, ir nedelsdamas pranešti agentūrai apie bet kokius tokio pobūdžio nesklandumus.

2.   Intervencinė agentūra privalo tikrinti laikomų produktų kokybę ne mažiau kaip kartą per metus. Mėginiai gali būti imami atliekant inventorizaciją, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 884/2006 I priedo A skyriaus I poskyryje.

3.   Jei šiame reglamente numatyti tikrinimai turi būti vykdomi remiantis 4 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyta rizikos analize, valstybė narė yra finansiškai atsakinga už didžiausio leistino teršalų lygio normų nesilaikymą. Būdama atsakinga už tokį normų nesilaikymą, valstybė narė savo ruožtu gali pateikti ieškinį siūlytojui arba sandėlininkui, jei jie nesilaikė savo įsipareigojimų ar prievolių.

Tačiau ochratoksino A ir aflatoksino atveju, finansinė atsakomybė priskiriama Bendrijos biudžetui, jei atitinkama valstybė narė gali Komisijai pateikti įrodymus, kad priimant grūdus saugoti buvo laikomasi normų, kad buvo laikomasi grūdų sandėliavimo sąlygų ir kitų sandėlininko prievolių.

12 straipsnis

Jei būtina, intervencinės agentūros nustato šio reglamento nuostatas atitinkančias papildomas perėmimo procedūras ir sąlygas, įvertindamos ypatingas tos valstybės narės sąlygas. Pavyzdžiui, jos gali reikalauti periodinių atsargų ataskaitų.

III   SKYRIUS

PRANEŠIMAI KOMISIJAI

13 straipsnis

1.   Apie visus Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 10 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus grūdus valstybės narės elektroniniu būdu pateikia duomenis, reikalingus intervenciniam pirkimui administruoti, visų pirma:

| a) | ne vėliau kaip iki kiekvieno trečiadienio 12 val. (Briuselio laiku):






  i) | praėjusią savaitę ne vėliau kaip iki penktadienio 12 val. (Briuselio laiku) ūkio subjektų intervencijai pateiktą grūdų kiekį pagal šio reglamento 2 ir 3 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

a)

ne vėliau kaip iki kiekvieno trečiadienio 12 val. (Briuselio laiku):

i)

praėjusią savaitę ne vėliau kaip iki penktadienio 12 val. (Briuselio laiku) ūkio subjektų intervencijai pateiktą grūdų kiekį pagal šio reglamento 2 ir 3 straipsnį;

| ii) | intervencijai pateiktus ir iki intervencinio laikotarpio pradžios pateikėjo atsiimtus grūdų, išskyrus kukurūzus, kiekius; |
| --- | --- |

ii)

intervencijai pateiktus ir iki intervencinio laikotarpio pradžios pateikėjo atsiimtus grūdų, išskyrus kukurūzus, kiekius;

| iii) | bendrą nuo intervencinio laikotarpio pradžios pateiktą grūdų kiekį, iš kurio atimtas ii papunktyje nurodytas kiekis; |
| --- | --- |

iii)

bendrą nuo intervencinio laikotarpio pradžios pateiktą grūdų kiekį, iš kurio atimtas ii papunktyje nurodytas kiekis;

| iv) | bendrą nuo intervencinio laikotarpio pradžios perimtą grūdų kiekį pagal šio reglamento 6 straipsnį; |
| --- | --- |

iv)

bendrą nuo intervencinio laikotarpio pradžios perimtą grūdų kiekį pagal šio reglamento 6 straipsnį;

| b) | ne vėliau nei kitos po konkurso paskelbimo einančios savaitės trečiadienį konkursui pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2131/93 (10) 2 straipsnio 2 dalį pateiktą grūdų kiekį; |
| --- | --- |

b)

ne vėliau nei kitos po konkurso paskelbimo einančios savaitės trečiadienį konkursui pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2131/93 (10) 2 straipsnio 2 dalį pateiktą grūdų kiekį;

| c) | ne vėliau nei trečiadienį, einantį po dienos, kurią valstybė narė nustato atitinkamas siuntas, labiausiai nepasiturintiems asmenims Bendrijoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 27 straipsnį nemokamai išdalinti skirtą grūdų kiekį; |
| --- | --- |

c)

ne vėliau nei trečiadienį, einantį po dienos, kurią valstybė narė nustato atitinkamas siuntas, labiausiai nepasiturintiems asmenims Bendrijoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 27 straipsnį nemokamai išdalinti skirtą grūdų kiekį;

| d) | ne vėliau kaip kito mėnesio po šio reglamento 5 straipsnio 6 dalyje nurodyto produktų perėmimo termino pabaigoje pagal Reglamento (EEB) Nr. 837/90 III priede apibrėžtus regionus apie visų perimtų siuntų natūrinio svorio, drėgnumo, skaldytų grūdų ir baltymų kiekio vidurkį. |
| --- | --- |

d)

ne vėliau kaip kito mėnesio po šio reglamento 5 straipsnio 6 dalyje nurodyto produktų perėmimo termino pabaigoje pagal Reglamento (EEB) Nr. 837/90 III priede apibrėžtus regionus apie visų perimtų siuntų natūrinio svorio, drėgnumo, skaldytų grūdų ir baltymų kiekio vidurkį.

2.   1 dalyje nurodyti pranešimai siunčiami, net jei grūdų nebuvo pasiūlyta. Jei 1 dalies a punkto i papunktyje numatyti duomenys nepranešami, Komisija laiko, kad toje valstybėje narėje pasiūlymų pateikta nebuvo.

3.   1 dalyje nurodytų pranešimų formą ir turinį nustato Komisija pavyzdžiuose, kuriuos ji perduoda valstybėms narėms. Tuos pavyzdžius galima taikyti tik prieš tai iš anksto pranešus Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui. Juos Komisija patikslina ir atnaujina vadovaudamasi tokiomis pačiomis sąlygomis.

IV   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

14 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 824/2000 yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal X priede pateiktą atitikmenų lentelę.

15 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2008 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

1

(2)  OL L 100, 2000 4 20, p. 31. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 883/2007 (OL L 195, 2007 7 27, p. 3).

2

(3)  Žr. IX priedą.

3

(4)  OL L 171, 2006 6 23, p. 35. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 721/2007 (OL L 164, 2007 6 26, p. 4).

4

(5)  OL L 37, 1993 2 13, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

5

(6)  OL L 140, 2002 5 30, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2006/77/EB (OL L 271, 2006 9 30, p. 53).

6

(7)  OL L 88, 1990 4 3, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1 ).

7

(8)  OL L 364, 2006 12 20, p. 5.

8

(9)  OL L 70, 2006 3 9, p. 12.

9

(10)  OL L 191, 1993 7 31, p. 76.

10

---

I PRIEDAS

BŪTINIAUSI KOKYBĖS REIKALAVIMAI, NURODYTI 4 STRAIPSNIO 2 DALYJE

| | Kietieji kviečiai | Paprastieji kviečiai | Miežiai | Kukurūzai | Sorgas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A. | Didžiausias drėgmės kiekis |

Kietieji kviečiai

Paprastieji kviečiai

Miežiai

Kukurūzai

Sorgas

A.

Didžiausias drėgmės kiekis

14,5 %

14,5 %

14,5 %

13,5 %

13,5 %

| B. | Didžiausias priemaišų (išskyrus pagrindinius nepriekaištingos kokybės grūdus) procentinis dydis, kuriose ne daugiau nei: |
| --- | --- |

B.

Didžiausias priemaišų (išskyrus pagrindinius nepriekaištingos kokybės grūdus) procentinis dydis, kuriose ne daugiau nei:

12 %

12 %

12 %

12 %

12 %

| 1. | Skaldytų grūdų |
| --- | --- |

1.

Skaldytų grūdų

6 %

5 %

5 %

5 %

5 %

| 2. | Grūdų priemaišų (nenurodytos 3 punkte) |
| --- | --- |

2.

Grūdų priemaišų (nenurodytos 3 punkte)

5 %

7 %

12 %

5 %

5 %

iš kurių:

| a) | sudžiūvę grūdai |
| --- | --- |

a)

sudžiūvę grūdai

—

—

| b) | kitų grūdų |
| --- | --- |

b)

kitų grūdų

3 %

5 %

—

—

| c) | kenkėjų apgadintų grūdų |
| --- | --- |

c)

kenkėjų apgadintų grūdų

| d) | grūdų su pakitusios spalvos gemalais |
| --- | --- |

d)

grūdų su pakitusios spalvos gemalais

—

—

—

| e) | džiovinant perkaitintų grūdų |
| --- | --- |

e)

džiovinant perkaitintų grūdų

0,50 %

0,50 %

3 %

0,50 %

0,50 %

| 3. | Margi grūdai ir (arba) fuzariozės pažeisti grūdai |
| --- | --- |

3.

Margi grūdai ir (arba) fuzariozės pažeisti grūdai

5 %

—

—

—

—

iš kurių:

| — | fuzariozės pažeisti grūdai |
| --- | --- |

—

fuzariozės pažeisti grūdai

1,5 %

—

—

—

—

| 4. | Sudygę grūdai |
| --- | --- |

4.

Sudygę grūdai

4 %

4 %

6 %

6 %

6 %

| 5. | Įvairios priemaišos (Schwarzbesatz) |
| --- | --- |

5.

Įvairios priemaišos (Schwarzbesatz)

3 %

3 %

3 %

3 %

3 %

iš kurių:

| a) | pašalinės sėklos: |
| --- | --- |

a)

pašalinės sėklos:

| — | kenksmingųjų augalų sėklos |
| --- | --- |

—

kenksmingųjų augalų sėklos

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

0,10 %

| — | kita |
| --- | --- |

—

kita

| b) | kitų javų grūdai: |
| --- | --- |

b)

kitų javų grūdai:

| — | savaime kaistant arba per didelio karščio džiovinant sugedę grūdai |
| --- | --- |

—

savaime kaistant arba per didelio karščio džiovinant sugedę grūdai

0,05 %

0,05 %

| — | kita |
| --- | --- |

—

kita

| c) | pašalinės medžiagos |
| --- | --- |

c)

pašalinės medžiagos

| d) | lukštai |
| --- | --- |

d)

lukštai

| e) | skalsės |
| --- | --- |

e)

skalsės

0,05 %

0,05 %

—

—

—

| f) | sugedę grūdai |
| --- | --- |

f)

sugedę grūdai

—

—

—

| g) | negyvi vabzdžiai ir jų dalys |
| --- | --- |

g)

negyvi vabzdžiai ir jų dalys

| C. | Didžiausia grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą (mitadiné), procentinė dalis |
| --- | --- |

C.

Didžiausia grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą (mitadiné), procentinė dalis

27 %

—

—

—

—

| D. | Didžiausias tanino kiekis (1) |
| --- | --- |

D.

Didžiausias tanino kiekis (1)

—

—

—

—

1 %

| E. | Mažiausia specifinė masė (kg/hl) |
| --- | --- |

E.

Mažiausia specifinė masė (kg/hl)

78

73

62

—

| F. | Mažiausias baltymų kiekis (1): |
| --- | --- |

F.

Mažiausias baltymų kiekis (1):

| — | 2002–2003 ir tolesni prekybos metai |
| --- | --- |

—

2002–2003 ir tolesni prekybos metai

11,5 %

10,5 %

| G. | Mažiausias Hagberg kritimo skaičius (sekundėmis) |
| --- | --- |

G.

Mažiausias Hagberg kritimo skaičius (sekundėmis)

220

220

| H. | Mažiausias Zeleny koeficientas (ml) |
| --- | --- |

H.

Mažiausias Zeleny koeficientas (ml)

—

22

—

—

—

---

(1)  Sausosios medžiagos %.

---

II PRIEDAS

1.   MEDŽIAGŲ, IŠSKYRUS NEPAŽEISTUS PAGRINDINIŲ JAVŲ GRŪDUS, APIBRĖŽIMAI

1.1.   Skaldyti grūdai

Skaldytais grūdais laikomi grūdai, kurių endospermo dalis yra atidengta. Šiai grupei taip pat priskiriami kulių pažeisti grūdai ir grūdai be gemalo.

Kukurūzų „skaldytais grūdais“ laikomi grūdai ar jų dalys, kurie išbyra per 4,5 mm skersmens apvalių akučių sietą.

Sorgų „skaldytais grūdais“ laikomi grūdai ar jų dalys, kurie išbyra per 1,8 mm skersmens apvalių akučių sietą.

1.2.   Grūdų priemaišos

| a) | sudžiūvę grūdai:
  tai grūdai, kurie, pašalinus visas kitas šiame priede aprašytas medžiagas, išbyra per tokių dydžių akučių sietą: paprastieji kviečiai – 2,0 mm, kietieji kviečiai – 1,9 mm, miežiai – 2,2 mm.
  Nepaisant šio apibrėžimo:






  — | vertinant ne mažesnio kaip 64 kg/hl natūrinio svorio miežius iš Estijos, Latvijos, Suomijos ir Švedijos, siūlomus intervencijai tose valstybėse narėse, arba |
| --- | --- | --- |

a)

tai grūdai, kurie, pašalinus visas kitas šiame priede aprašytas medžiagas, išbyra per tokių dydžių akučių sietą: paprastieji kviečiai – 2,0 mm, kietieji kviečiai – 1,9 mm, miežiai – 2,2 mm.

Nepaisant šio apibrėžimo:

—

vertinant ne mažesnio kaip 64 kg/hl natūrinio svorio miežius iš Estijos, Latvijos, Suomijos ir Švedijos, siūlomus intervencijai tose valstybėse narėse, arba

| — | jei miežių drėgnumas sudaro ne daugiau kaip 12,5 %, |
| --- | --- |

—

jei miežių drėgnumas sudaro ne daugiau kaip 12,5 %,

„sudžiūvę grūdai“ yra grūdai, kurie, pašalinus visas kitas šiame priede aprašytas medžiagas, išbyra per 2,0 mm pločio pailgų akučių sietą.

Be to, šiai grupei priklauso šalčio pažeisti arba nesubrendę (žali) grūdai.

| b) | kitų javų grūdai:
  visi grūdai, kurie yra ne mėginiui paimtos grūdų rūšies; |
| --- | --- |

b)

visi grūdai, kurie yra ne mėginiui paimtos grūdų rūšies;

| c) | kenkėjų pažeisti grūdai:
  apgraužti grūdai; šiai grupei priklauso ir vabalų pažeisti grūdai; |
| --- | --- |

c)

apgraužti grūdai; šiai grupei priklauso ir vabalų pažeisti grūdai;

| d) | grūdai su pakitusios spalvos gemalais, margi grūdai, fuzariozės pažeisti grūdai:
  grūdai su pakitusios spalvos gemalais – tai grūdai, kurių apvalkalas yra nuo rudos iki rusvai juodos spalvos, o gemalas yra normalus ir nesudygęs. Jei paprastuosiuose kviečiuose grūdų su pakitusios spalvos gemalais yra ne daugiau kaip 8 %, į tai nekreipiama dėmesio.
  Vertinant kietuosius kviečius:






  — | grūdai, turintys nuo rudos iki rusvai juodos spalvos dėmių ne pačiame gemale, laikomi margais grūdais, |
| --- | --- | --- |

d)

grūdai su pakitusios spalvos gemalais, margi grūdai, fuzariozės pažeisti grūdai:

grūdai su pakitusios spalvos gemalais – tai grūdai, kurių apvalkalas yra nuo rudos iki rusvai juodos spalvos, o gemalas yra normalus ir nesudygęs. Jei paprastuosiuose kviečiuose grūdų su pakitusios spalvos gemalais yra ne daugiau kaip 8 %, į tai nekreipiama dėmesio.

Vertinant kietuosius kviečius:

—

grūdai, turintys nuo rudos iki rusvai juodos spalvos dėmių ne pačiame gemale, laikomi margais grūdais,

| — | fuzariozės pažeistais grūdais laikomi grūdai, kurių apyvaisis pasidengęs Fusarium mycelium; tokie grūdai atrodo kiek sudžiūvę, susiraukšlėję ir turi rožinių arba baltų difuzinių lopinėlių neryškiais kontūrais; |
| --- | --- |

—

fuzariozės pažeistais grūdais laikomi grūdai, kurių apyvaisis pasidengęs Fusarium mycelium; tokie grūdai atrodo kiek sudžiūvę, susiraukšlėję ir turi rožinių arba baltų difuzinių lopinėlių neryškiais kontūrais;

| e) | džiovinant perkaitinti grūdai – tai tokie grūdai, kurie turi išorinių nudeginimo požymių, tačiau nėra pažeisti. |
| --- | --- |

e)

džiovinant perkaitinti grūdai – tai tokie grūdai, kurie turi išorinių nudeginimo požymių, tačiau nėra pažeisti.

1.3.   Sudygę grūdai

Sudygę grūdai – tai grūdai, kurių šaknelė arba daigelis yra aiškiai matomi plika akimi. Tačiau vertinant sudygusių grūdų kiekį, būtina atsižvelgti į bendrą mėginio grūdų išvaizdą. Kai kurių javų rūšių grūdų gemalai yra išsikišę, pvz., kietųjų kviečių, ir gemalo apvalkalai suskyla purtant grūdus. Tokie grūdai primena sudygusius grūdus, tačiau šiai grupei neturi būti priskirti. Sudygusiais laikomi tik tie grūdai, kurių gemalas turi aiškiai matomų pokyčių, dėl kurių juos lengva atskirti nuo įprastinių grūdų.

1.4.   Įvairios priemaišos (Schwarzbesatz)

| a) | pašalinės sėklos
  Pašalinės sėklos – tai kitų augalų rūšių (išskyrus javų) sėklos. Šiai grupei priklauso netinkamos perdirbti sėklos, pašarams tinkamos sėklos ir kenksmingųjų augalų sėklos.
  Nuodingosios sėklos – tai tokios sėklos, kurios yra nuodingos žmonėms ir gyvuliams, kliudančios arba sunkinančios grūdų valymo bei malimo darbus ir bloginančios iš grūdų gaminamų produktų kokybę; |
| --- | --- |

a)

Pašalinės sėklos – tai kitų augalų rūšių (išskyrus javų) sėklos. Šiai grupei priklauso netinkamos perdirbti sėklos, pašarams tinkamos sėklos ir kenksmingųjų augalų sėklos.

Nuodingosios sėklos – tai tokios sėklos, kurios yra nuodingos žmonėms ir gyvuliams, kliudančios arba sunkinančios grūdų valymo bei malimo darbus ir bloginančios iš grūdų gaminamų produktų kokybę;

| b) | pažeisti grūdai
  Pažeisti grūdai – tai tokie grūdai, kurie yra laikomi netinkamais vartoti žmonėms, gyvulių pašarams, nes yra supuvę, apkrėsti miltlige, bakterijomis ar netinkami dėl kitų priežasčių.
  Šiai grupei priklauso ir savaime kaistant arba per didelio karščio džiovinant sugedę grūdai. Sugedę džiovinant arba kūlėti grūdai yra tokie visiškai subrendę grūdai, kurių lukštai yra nuo pilkšvai rudos iki juodos spalvos, o grūdo skerspjūvis – nuo gelsvai pilkos iki rusvai juodo atspalvio.
  Kviečių mašalų užpulti grūdai laikomi pažeistais tik tuomet, kai daugiau kaip pusė grūdo paviršiaus yra nuo pilkos iki juodos spalvos dėl antrinio kriptogamų užkrato. Jei spalva pakitusi mažiau kaip pusėje grūdo ploto, jie turi būti priskirti kenkėjų pažeistiems grūdams; |
| --- | --- |

b)

Pažeisti grūdai – tai tokie grūdai, kurie yra laikomi netinkamais vartoti žmonėms, gyvulių pašarams, nes yra supuvę, apkrėsti miltlige, bakterijomis ar netinkami dėl kitų priežasčių.

Šiai grupei priklauso ir savaime kaistant arba per didelio karščio džiovinant sugedę grūdai. Sugedę džiovinant arba kūlėti grūdai yra tokie visiškai subrendę grūdai, kurių lukštai yra nuo pilkšvai rudos iki juodos spalvos, o grūdo skerspjūvis – nuo gelsvai pilkos iki rusvai juodo atspalvio.

Kviečių mašalų užpulti grūdai laikomi pažeistais tik tuomet, kai daugiau kaip pusė grūdo paviršiaus yra nuo pilkos iki juodos spalvos dėl antrinio kriptogamų užkrato. Jei spalva pakitusi mažiau kaip pusėje grūdo ploto, jie turi būti priskirti kenkėjų pažeistiems grūdams;

| c) | pašalinės medžiagos
  Visos medžiagos grūdų mėginyje, kurios neišbyra per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą (išskyrus kitų javų grūdus ir ypač stambius pagrindinių javų grūdus) ir kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą, laikomos pašalinėmis medžiagomis. Šiai grupei priskiriami ir akmenėliai, smėlis, šiaudų dalelės ir kitos mėginiuose esančios priemaišos, kurie išbyra per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą ir neišbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą.
  Šis apibrėžimas netaikomas kukurūzams. Vertinant kukurūzus, be pirmoje pastraipoje paminėtųjų, pašalinėmis medžiagomis laikomos visos mėginyje esančios medžiagos, kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą; |
| --- | --- |

c)

Visos medžiagos grūdų mėginyje, kurios neišbyra per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą (išskyrus kitų javų grūdus ir ypač stambius pagrindinių javų grūdus) ir kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą, laikomos pašalinėmis medžiagomis. Šiai grupei priskiriami ir akmenėliai, smėlis, šiaudų dalelės ir kitos mėginiuose esančios priemaišos, kurie išbyra per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą ir neišbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą.

Šis apibrėžimas netaikomas kukurūzams. Vertinant kukurūzus, be pirmoje pastraipoje paminėtųjų, pašalinėmis medžiagomis laikomos visos mėginyje esančios medžiagos, kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą;

| d) | lukštai (kukurūzuose – kukurūzų burbuolės dalys); |
| --- | --- |

d)

lukštai (kukurūzuose – kukurūzų burbuolės dalys);

| e) | skalsės; |
| --- | --- |

e)

skalsės;

| f) | sugedę grūdai; |
| --- | --- |

f)

sugedę grūdai;

| g) | negyvi vabzdžiai ir jų dalys. |
| --- | --- |

g)

negyvi vabzdžiai ir jų dalys.

1.5.   Gyvi kenkėjai

1.6.   Stikliškumą praradę margi grūdai (mitadiné arba margi)

Kietųjų kviečių mitadiné grūdai – tai tokie grūdai, kurių grūdas nėra visiškai stikliškas.

2.   KIEKVIENAI JAVŲ RŪŠIAI BŪDINGOS PRIEMAIŠOS, KURIAS REIKIA ĮVERTINTI

2.1.   Kietieji kviečiai

Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu, fuzariozės pažeisti margi grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai.

Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, skalsės, sugedę grūdai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys.

2.2.   Paprastieji kviečiai

Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu ir džiovinant perkaitinti grūdai.

Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, skalsės, sugedę grūdai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys.

2.3.   Miežiai

Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai.

Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys.

2.4.   Kukurūzai

Grūdų priemaišos: kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai.

Pašalinėmis medžiagomis laikomos visos mėginyje esančios medžiagos, kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą.

Įvairiomis priemaišomis laikomos visos pašalinės sėklos, pašalinės medžiagos, lukštai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys.

2.5.   Sorgai

Grūdų priemaišos: kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai.

Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys.

---

III PRIEDAS

STANDARTINIS MEDŽIAGŲ, IŠSKYRUS NEPAŽEISTUS PAGRINDINIŲ JAVŲ GRŪDŲ, NUSTATYMO METODAS

| 1. | Vidutiniškai 250 g dydžio paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių ir miežių mėginiai po pusę minutės sijojami per du sietus: vieną su 3,5 mm pločio pailgomis akutėmis, o kitą – su 1,0 mm pločio pailgomis akutėmis.
  Norint užtikrinti sijojimo tolygumą, rekomenduojama naudoti mechaninius sijotuvus, pvz., vibracinį stalą su įmontuotais sietais.
  Per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą neišbyrėjusios ir per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą išbyrėjusios medžiagos pasveriamos kartu ir yra laikomos pašalinėmis medžiagomis. Jei tarp medžiagų, išbyrėjusių per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą yra „kitų javų grūdų“ grupei priklausančių grūdų arba ypač stambių pagrindinių javų grūdų, jie sudedami į išsijotą mėginį. Sijojant per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą reikia atidžiai tikrinti, ar nėra gyvų kenkėjų.
  Iš išsijoto mėginio dalytuvu paimamas nuo 50 g iki 100 g dydžio mėginys. Šis mėginys pasveriamas.
  Po to šis mėginys paskleidžiamas ant stalo, iš jo pincetu arba kauline mentele išrenkami skaldyti grūdai, kitų javų grūdai, sudygę grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, šalčio pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu, margi grūdai, pašalinės sėklos, skalsės, pažeisti grūdai, sugedę grūdai, lukštai, gyvi kenkėjai ir negyvi vabzdžiai.
  Jei mėginyje randama neišlukštentų grūdų, jie išlukštenami rankomis, o lukštai priskiriami pašalinėms medžiagoms. Akmenėliai, smėlis ir šiaudų dalelės laikomos pašalinėmis medžiagomis.
  Po to tas pats mėginys pusę minutės sijojamas sietu, kurio pailgų akučių plotis: paprastiesiems kviečiams – 2,0 mm, kietiesiems kviečiams – 1,9 mm, miežiams – 2,2 mm. Per sietą išbyrėję grūdai laikomi sudžiūvusiais grūdais. Šiai grupei priskiriami šalčio pažeisti ir nepribrendę grūdai. |
| --- | --- |

1.

Vidutiniškai 250 g dydžio paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių ir miežių mėginiai po pusę minutės sijojami per du sietus: vieną su 3,5 mm pločio pailgomis akutėmis, o kitą – su 1,0 mm pločio pailgomis akutėmis.

Norint užtikrinti sijojimo tolygumą, rekomenduojama naudoti mechaninius sijotuvus, pvz., vibracinį stalą su įmontuotais sietais.

Per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą neišbyrėjusios ir per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą išbyrėjusios medžiagos pasveriamos kartu ir yra laikomos pašalinėmis medžiagomis. Jei tarp medžiagų, išbyrėjusių per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą yra „kitų javų grūdų“ grupei priklausančių grūdų arba ypač stambių pagrindinių javų grūdų, jie sudedami į išsijotą mėginį. Sijojant per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą reikia atidžiai tikrinti, ar nėra gyvų kenkėjų.

Iš išsijoto mėginio dalytuvu paimamas nuo 50 g iki 100 g dydžio mėginys. Šis mėginys pasveriamas.

Po to šis mėginys paskleidžiamas ant stalo, iš jo pincetu arba kauline mentele išrenkami skaldyti grūdai, kitų javų grūdai, sudygę grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, šalčio pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu, margi grūdai, pašalinės sėklos, skalsės, pažeisti grūdai, sugedę grūdai, lukštai, gyvi kenkėjai ir negyvi vabzdžiai.

Jei mėginyje randama neišlukštentų grūdų, jie išlukštenami rankomis, o lukštai priskiriami pašalinėms medžiagoms. Akmenėliai, smėlis ir šiaudų dalelės laikomos pašalinėmis medžiagomis.

Po to tas pats mėginys pusę minutės sijojamas sietu, kurio pailgų akučių plotis: paprastiesiems kviečiams – 2,0 mm, kietiesiems kviečiams – 1,9 mm, miežiams – 2,2 mm. Per sietą išbyrėję grūdai laikomi sudžiūvusiais grūdais. Šiai grupei priskiriami šalčio pažeisti ir nepribrendę grūdai.

| 2. | 500 g dydžio kukurūzų ir 250 g dydžio sorgų mėginiai pusę minutės sijojami 1,0 mm pločio pailgų akučių sietu. Tikrinama, ar nėra gyvų kenkėjų ir negyvų vabzdžių.
  Pincetu arba kauline mentele iš 1,0 mm pločio pailgų akučių sieto išrinkami akmenėliai, smėlis, šiaudų dalelės ir kitos pašalinės medžiagos.
  Šios išrinktos medžiagos sudedamos kartu su per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą išbyrėjusiomis medžiagomis ir pasveriamos.
  Iš išsijoto mėginio dalytuvu paimami tokio dydžio mėginiai: kukurūzų nuo 100 g iki 200 g, sorgų – nuo 25 g iki 50 g. Šis mėginys pasveriamas. Plonu sluoksniu mėginys paskleidžiamas ant stalo. Pincetu arba kauline mentele ištrinami kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, šalčio pažeisti grūdai, sudygę grūdai, pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, lukštai, gyvi kenkėjai ir negyvi vabzdžiai.
  Paskui mėginys sijojamas sietu, kurio pailgų akučių plotis: miežiams – 4,5 mm, sorgams – 1,8 mm. Per šį sietą išbyrėjusios medžiagos laikomos skaldytais grūdais. |
| --- | --- |

2.

500 g dydžio kukurūzų ir 250 g dydžio sorgų mėginiai pusę minutės sijojami 1,0 mm pločio pailgų akučių sietu. Tikrinama, ar nėra gyvų kenkėjų ir negyvų vabzdžių.

Pincetu arba kauline mentele iš 1,0 mm pločio pailgų akučių sieto išrinkami akmenėliai, smėlis, šiaudų dalelės ir kitos pašalinės medžiagos.

Šios išrinktos medžiagos sudedamos kartu su per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą išbyrėjusiomis medžiagomis ir pasveriamos.

Iš išsijoto mėginio dalytuvu paimami tokio dydžio mėginiai: kukurūzų nuo 100 g iki 200 g, sorgų – nuo 25 g iki 50 g. Šis mėginys pasveriamas. Plonu sluoksniu mėginys paskleidžiamas ant stalo. Pincetu arba kauline mentele ištrinami kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, šalčio pažeisti grūdai, sudygę grūdai, pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, lukštai, gyvi kenkėjai ir negyvi vabzdžiai.

Paskui mėginys sijojamas sietu, kurio pailgų akučių plotis: miežiams – 4,5 mm, sorgams – 1,8 mm. Per šį sietą išbyrėjusios medžiagos laikomos skaldytais grūdais.

| 3. | 1 ir 2 dalyse aprašytais metodais nustatytos medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, grupės labai stropiai pasveriamos 0,01 g tikslumu ir paskirstomos pagal procentines vidutinio dydžio mėginio dalis. Duomenys 0,1 % tikslumu pateikiami analizės protokole. Tikrinama, ar nėra gyvų kenkėjų.
  Paprastai atliekamos dvi kiekvieno mėginio analizės. Jų rezultatai, nustatant minėtąsias medžiagas, neturi skirtis daugiau kaip 10 %. |
| --- | --- |

3.

1 ir 2 dalyse aprašytais metodais nustatytos medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, grupės labai stropiai pasveriamos 0,01 g tikslumu ir paskirstomos pagal procentines vidutinio dydžio mėginio dalis. Duomenys 0,1 % tikslumu pateikiami analizės protokole. Tikrinama, ar nėra gyvų kenkėjų.

Paprastai atliekamos dvi kiekvieno mėginio analizės. Jų rezultatai, nustatant minėtąsias medžiagas, neturi skirtis daugiau kaip 10 %.

| 4. | 1, 2 ir 3 dalyse aprašytose operacijose naudojama įranga:






  a) | mėginių dalytuvas, pvz., kūginis arba gofruotas prietaisas; |
| --- | --- | --- |

4.

1, 2 ir 3 dalyse aprašytose operacijose naudojama įranga:

a)

mėginių dalytuvas, pvz., kūginis arba gofruotas prietaisas;

| b) | tiksliosios arba analizinės svarstyklės; |
| --- | --- |

b)

tiksliosios arba analizinės svarstyklės;

| c) | 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm ir 3,5 mm pločio pailgų akučių sietai ir sietai su 1,8 mm ir 4,5 mm skersmens apvaliomis akutėmis. Sietai gali būti įtvirtinti vibraciniame stale. |
| --- | --- |

c)

1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm ir 3,5 mm pločio pailgų akučių sietai ir sietai su 1,8 mm ir 4,5 mm skersmens apvaliomis akutėmis. Sietai gali būti įtvirtinti vibraciniame stale.

---

IV PRIEDAS

STANDARTINIS DRĖGMĖS KIEKIO NUSTATYMO METODAS

1.   Principas

Produktas džiovinamas nuo 130o C iki 133o C temperatūros patalpoje, esant įprastam atmosferos slėgiui; džiovinimo trukmė priklauso nuo dalelių dydžio.

2.   Taikymo sritis

Šis džiovinimo metodas taikomas susmulkintiems grūdams, kurių ne mažiau kaip 50 % išbyra per 0,5 mm skersmens apvalių akučių sietą, o ant sieto, kurio apvalių akučių skersmuo 1,0 mm, lieka ne daugiau kaip 10 % medžiagos. Šis metodas taikomas ir miltams.

3.   Įranga

Tiksliosios svarstyklės.

Smulkintuvas, pagamintas iš drėgmės nesugeriančios medžiagos, lengvai valomas, juo galima smulkinti greitai ir tolygiai, neperkaitinant, į jį patenka minimalus kiekis išorės oro ir jis atitinka 2 punkte paminėtus reikalavimus (pvz., atskiriamasis veleninis smulkintuvas).

Iš nerūdijančio metalo arba stiklo pagamintas indas su pakankamai sandariu dangčiu; darbo paviršius, ant kurio mėginį galima būtų paskleisti 0,3 g/cm2 tankiu.

Elektrinė izoterminė kaitinimo kamera, nustatyta palaikyti nuo 130o C iki 133o C (1) temperatūrą ir turinti pakankamą ventiliaciją (2).

Desikatorius su metaline arba porcelianine plokšte (stora, perforuota), pripildytas bet kokio tinkamo desikanto.

4.   Tyrimas

Džiovinimas

Šiek tiek daugiau kaip 5 g susmulkintų mažagrūdžių javų grūdų arba 8 g susmulkintų kukurūzų sudedama į iš anksto pasvertą indą ir užregistruojama jų masė 1 mg tikslumu. Indas dedamas į kaitinimo kamerą, įkaitintą iki 130–133o C temperatūros. Tai reikia padaryti kaip įmanoma greičiau, kad temperatūra nesumažėtų per daug. Kai temperatūra kaitinimo kameroje vėl pasieks 130–133o C, mažagrūdžių javų grūdai džiovinami dvi valandas, o kukurūzai – keturias valandas. Indas ištraukiamas iš kaitinimo kameros, greitai uždengiamas dangčiu ir leidžiama 30–45 minučių atvėsti desikatoriuje, paskui pasveriama (1 mg tikslumu).

5.   Skaičiavimo metodas ir formulė

| E | = | mėginio pradinė masė; |
| --- | --- | --- |
| M | = | mėginio masė po paruošimo; |
| M′ | = | mėginio masė po susmulkinimo; |
| m | = | išdžiovinto mėginio masė. |

E

=

mėginio pradinė masė;

M

=

mėginio masė po paruošimo;

M′

=

mėginio masė po susmulkinimo;

m

=

išdžiovinto mėginio masė.

Produkto drėgnumas procentais yra toks:

| — | be išankstinio paruošimo: (E – m) × 100/E, |
| --- | --- |

—

be išankstinio paruošimo: (E – m) × 100/E,

| — | su išankstiniu paruošimu: ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′) |
| --- | --- |

—

su išankstiniu paruošimu: ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′)

Turi būti atlikti ne mažiau kaip du bandymai.

6.   Kartojimas

Vieno laboranto vienu metu arba vienas tuoj pat po kito atliktų dviejų bandymų rezultatai neturi skirtis daugiau kaip 0,15 g drėgmės verte 100 g mėginyje. Jei taip nėra, bandymus reikia pakartoti.

---

(1)  Oro temperatūra kaitinimo kameros viduje.

(2)  Jos kaitinimo galia turi būti tokia, kad nustačius veikti nuo 130o C iki 133o C temperatūroje ir sudėjus maksimalų kiekį vienu metu džiovintinų mėginių, tokią temperatūrą galima būtų pasiekti greičiau kaip per 45 minutes. Ventiliacija turi būti tokia, kad mažagrūdžius javus (paprastuosius kviečius, kietuosius kviečius, miežius ir sorgus) džiovinus dvi valandas, o kukurūzus – keturias valandas, manų kruopų (arba kukurūzų) visų mėginių, kurie gali tilpti kaitinimo kameroje, rezultatai ne daugiau kaip 0,15 proc. skirtųsi nuo rezultatų, gautų džiovinus mažagrūdžius javus tris valandas, o kukurūzus – penkias valandas.

---

V PRIEDAS

TEŠLOS IŠ PAPRASTŲJŲ KVIEČIŲ LIPNUMO IR TINKAMUMO MECHANINIAM APDOROJIMUI NUSTATYMO METODIKA

1.   Pavadinimas

Kvietinių miltų tiriamojo kepimo metodas.

2.   Taikymo sritis

Metodas taikomas eksperimentiniu būdu sumaltiems kvietiniams miltams, skirtiems mielinei duonai kepti.

3.   Principas

Tešla specialiu maišytuvu gaminama iš miltų, vandens, mielių, druskos ir sacharozės. Padalijus tešlą, tešlos ruošiniai apvalinami, laikomi 30 minučių; paskui formuojami, dedami ant lakštų ir kepami nustatytą laiką. Surašomos tešlos apdorojamumo charakteristikos. Įvertinamas kepalų tūris ir aukštis.

4.   Ingredientai

4.1.   Mielės

Saccharomyces cerevisiae aktyvios sausosios mielės iš DHW-Hamburg-Wansbeck arba tokių pačių charakteristikų produktas.

4.2.   Vandentiekio vanduo

4.3.   Cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalas

30 ± 0,5 g natrio chlorido (naudojamo prekyboje), 30 ± 0,5 g sacharozės (naudojamos prekyboje) ir 0,040 ± 0,001 g askorbo rūgšties ištirpinama 800 ± 5 g vandens. Kiekvieną dieną ruošiamas naujas tirpalas.

4.4.   Cukraus tirpalas

5 ± 0,1 g sacharozės (naudojamos prekyboje) ištirpinama 95 ± 1 g vandens. Kiekvieną dieną ruošiamas naujas tirpalas.

4.5.   Fermentiškai aktyvus maltas salyklas

Naudojamas prekyboje.

5.   Įranga

5.1.   Kepimo patalpa

Joje palaikoma nuo 22 °C iki 25 °C temperatūra.

5.2.   Šaldytuvas

Palaikantis 4 ± 2 °C temperatūrą.

5.3.   Svarstyklės

Svėrimo galia 2 kg, svėrimo paklaida 2 g.

5.4.   Svarstyklės

Svėrimo galia 0,5 kg, svėrimo paklaida 0,1 g.

5.5.   Analizinės svarstyklės

Svėrimo paklaida 0,1 × 10-3 g.

5.6.   Maišyklė

Stephan Soehne GmbH gamybos Stephan UMTA 10 su Detmold modelio maišikliu arba kitas analogiškų charakteristikų įrenginys.

5.7.   Kildinimo kamera

Naudojant reguliavimo sistemą palaikoma 30 ± 1 °C temperatūra.

5.8.   Atviros plastikinės dėžutės

Pagamintos iš polimetilmetakrilato (Plexiglas, Perspex). Vidiniai matmenys 25 cm × 25 cm × 15 cm aukščio, sienelių storis 0,5 ± 0,05 cm.

5.9.   Kvadratiniai plastikiniai lakštai

Pagaminti iš polimetilmetakrilato (Plexiglas, Perspex). Dydis ne mažiau kaip 30 cm × 30 cm, storis 0,5 ± 0,05 cm.

5.10.   Formavimo įrenginys

Brabender rutulinis apvalintuvas (Brabender OHG) ar kitas analogiškų charakteristikų įrenginys.

6.   Mėginių ėmimas

Pagal ICC standartą 101.

7.   Tyrimas

7.1.   Vandens kiekio nustatymas

Vandens absorbcija nustatoma pagal ICC standartą 115/1.

7.2.   Malto salyklo priedo nustatymas

Miltų kritimo skaičius nustatomas pagal ISO 3093:1982. Jei kritimo skaičius yra didesnis kaip 250, naudojamas malto salyklo priedas. Salyklo kiekis, kurio reikia pasiekti kritimo skaičių nuo 200 iki 250, nustatomas ruošiant miltų mišinių seriją su didėjančiu malto salyklo (4.5) kiekiu. Jei kritimo skaičius yra 250 arba mažesnis, malto salyklo priedo nededama.

7.3.   Aktyvių sausųjų mielių reaktyvavimas

Cukraus tirpalo (4.4) temperatūrą nustatoma 35 ± 1 °C. Viena aktyvių sausųjų mielių masės dalis supilama į keturias cukraus tirpalo atitinkamos temperatūros masės dalis. Nemaišoma. Jei reikia, lėtai pasukiojama.

Paliekama 10 ± 1 minučių, paskui maišoma, kol susidaro vienalytė suspensija. Ji panaudojama per 10 minučių.

7.4.   Miltų ir vandens temperatūra tešlos maišymui

Miltų ir vandens temperatūra turi būti tokia, kad įmaišytos tešlos temperatūra būtų 27 ± 1 °C.

7.5.   Tešlos sudėtis

2 g tikslumu pasveriama 10 y/3 g miltų pagal esamą drėgnumą (tai atitinka 1 kg miltų, kurių drėgnumas 14 %); čia „y“ yra naudotas miltų kiekis bandyme farinografu (žr. ICC standartą 115/1). 0,2 g tikslumu pasveriamas salyklo miltelių kiekis, reikalingas sumažinti kritimo rodiklį iki ribų nuo 200 iki 250 sekundžių (7.2).

Pasveriama 430 ± 5 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalo (4.3) ir įpilama tiek vandens, kad bendra masė sudarytų (x – 9) 10 y/3 g (žr. 10.2); čia „x“ yra bandyme farinografu (žr. ICC standartą 115/1) naudoto vandens kiekis. Bendra masė (paprastai nuo 450 g iki 650 g) turi būti sudaryta 1,5 g tikslumu.

Pasveriama 90 ± 1 g mielių suspensijos (7.3).

Bendra tešlos masė pažymima P ir apskaičiuojama kaip miltų, cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalo, vandens, mielių suspensijos ir salyklo kiekio suma.

7.6.   Maišymas

Prieš maišant maišyklės temperatūra šiltu vandeniu pakeliama iki 27 ± 1 °C.

Į maišyklę supilami skysti tešlos ingredientai, ant jų suberiami miltai, sumaišyti su maltu salyklu.

Maišyklė įjungiama (pirmu greičiu, 1 400 aps./min.) ir tešla maišoma 60 sekundžių. Po 20 sekundžių nuo maišymo pradžios pritvirtinta prie maišyklės dangčio grandyklė du kartus apsukama.

Išmatuojama tešlos temperatūra. Ji turi būti ne mažesnė kaip 26 °C ir ne didesnė kaip 28 °C; jei ji neatitinka šio intervalo, tešla išmetama ir, parinkus reikiamą komponentų temperatūrą, užmaišoma nauja jos porcija.

Tešlos savybės įvertinamos vienu iš toliau nurodytų terminų:

| — | nelipni ir tinkama mechaniniam apdorojimui, |
| --- | --- |

—

nelipni ir tinkama mechaniniam apdorojimui,

| — | lipni ir netinkama mechaniniam apdorojimui. |
| --- | --- |

—

lipni ir netinkama mechaniniam apdorojimui.

Nelipnia ir tinkama mechaniniam apdorojimui laikoma tešla, kurios masė rišli, beveik nelimpa prie maišyklės sienelių ir maišiklio. Tešla turi būti lengvai paimama rankomis ir vienu judesiu be žymių nuostolių išimama iš maišyklės.

7.7.   Dalijimas ir apvalinimas

2 g tikslumu pasveriami trys tešlos ruošiniai, kurių masė apskaičiuojama pagal formulę:

p = 0,25 P, čia:

| p | = | pasverto tešlos ruošinio masė; |
| --- | --- | --- |
| P | = | visos tešlos masė. |

p

=

pasverto tešlos ruošinio masė;

P

=

visos tešlos masė.

Tuoj pat tešlos ruošiniai 15 sekundžių apvalinami formavimo įrenginiu (5.10), paskui sudedami ant kvadratinių plastikinių lakštų (5.9), uždengiami apverstomis plastikinėmis dėžutėmis (5.8) 30 ± 2 minučių laikomi kildinimo kameroje (5.7).

Miltais nebarstoma.

7.8.   Formavimas

Išimti iš kildinimo kameros ruošiniai, uždengti apverstomis dėžutėmis, ant plastikinių lakštų atnešami prie formavimo įrenginio (5.10) ir kiekvienas jų dar kartą apvalinamas 15 sekundžių. Tešlos ruošiniai atidengiami tik prieš apvalinimą. Tešlos savybės pakartotinai įvertinamos tais pačiais terminais:

| — | nelipni ir tinkama mechaniniam apdorojimui, |
| --- | --- |

—

nelipni ir tinkama mechaniniam apdorojimui,

| — | lipni ir netinkama mechaniniam apdorojimui. |
| --- | --- |

—

lipni ir netinkama mechaniniam apdorojimui.

Nelipnia ir tinkama mechaniniam apdorojimui laikoma tešla, kurios ruošiniai beveik arba visai nelimpa prie formavimo įrenginio sienelių ir gali laisvai jame judėti, suformuojant taisyklingos formos rutulį. Operacijos pabaigoje, pakėlus formavimo įrenginio dangtelį, turi nesimatyti prie sienelių prilipusios tešlos.

8.   Tyrimo ataskaita

Tyrimo ataskaitoje turi būti pateikta:

| — | tešlos tinkamumo mechaniniam apdorojimui įvertinimas maišymo pabaigoje ir formavimo metu, |
| --- | --- |

—

tešlos tinkamumo mechaniniam apdorojimui įvertinimas maišymo pabaigoje ir formavimo metu,

| — | miltų be malto salyklo priedo kritimo skaičius, |
| --- | --- |

—

miltų be malto salyklo priedo kritimo skaičius,

| — | visi pastebėti nukrypimai. |
| --- | --- |

—

visi pastebėti nukrypimai.

Joje taip pat turi būti nurodyta:

| — | taikytas tyrimo metodas; |
| --- | --- |

—

taikytas tyrimo metodas;

| — | visa reikiama informacija mėginiui identifikuoti. |
| --- | --- |

—

visa reikiama informacija mėginiui identifikuoti.

9.   Bendrosios pastabos

9.1.   Formulė suminiam tešlos skysčių kiekiui apskaičiuoti paremta tokiais principais:

| | reikiamai konsistencijai gauti, į 300 g miltų, kurių drėgnumas 14 %, pilama x ml vandens. Kadangi tiriamasis kepimas atliekamas iš 1 kg miltų, kurių drėgnumas 14 %, o vandens kiekis x nustatytas 300 g miltų, tiriamajam kepimui reikiamas vandens kiekis apskaičiuojamas dalijant x iš trijų ir dauginant iš dešimties, kitaip tariant – 10 x/3 g. |
| --- | --- |

reikiamai konsistencijai gauti, į 300 g miltų, kurių drėgnumas 14 %, pilama x ml vandens. Kadangi tiriamasis kepimas atliekamas iš 1 kg miltų, kurių drėgnumas 14 %, o vandens kiekis x nustatytas 300 g miltų, tiriamajam kepimui reikiamas vandens kiekis apskaičiuojamas dalijant x iš trijų ir dauginant iš dešimties, kitaip tariant – 10 x/3 g.

| | 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpale yra 15 g druskos ir 15 g cukraus. Šis tirpalo kiekis įskaičiuojamas į suminį skysčio kiekį. Taigi, norint pridėti į tešlą 10 x/3 g vandens, į ją reikia pridėti (10 x/3 + 30) g skysčio; šį kiekį sudaro 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalo ir vanduo. |
| --- | --- |

430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpale yra 15 g druskos ir 15 g cukraus. Šis tirpalo kiekis įskaičiuojamas į suminį skysčio kiekį. Taigi, norint pridėti į tešlą 10 x/3 g vandens, į ją reikia pridėti (10 x/3 + 30) g skysčio; šį kiekį sudaro 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalo ir vanduo.

| | Nors dalį mielių suspensijai gauti sunaudoto vandens sugeria mielės, šioje suspensijoje taip pat yra laisvo vandens. Nustatyta, kad 90 g mielių suspensijos yra 60 g laisvo vandens. Šis kiekis vandens turi būti išskaičiuotas iš tešlos skysčio kiekio, taigi būtina pridėti 10 x/3 plius 30 minus 60 g. Tai gali būti išreikšta taip: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/30 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, t. y. 7.5. punkte nurodyta formule. Jei, pvz., bandyme farinografu vandens kiekis x buvo 165 ml, šią vertę reikia įrašyti į minėtą formulę; taigi prie 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties reikia pridėti tokį kiekį vandens:
  (165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g. |
| --- | --- |

Nors dalį mielių suspensijai gauti sunaudoto vandens sugeria mielės, šioje suspensijoje taip pat yra laisvo vandens. Nustatyta, kad 90 g mielių suspensijos yra 60 g laisvo vandens. Šis kiekis vandens turi būti išskaičiuotas iš tešlos skysčio kiekio, taigi būtina pridėti 10 x/3 plius 30 minus 60 g. Tai gali būti išreikšta taip: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/30 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, t. y. 7.5. punkte nurodyta formule. Jei, pvz., bandyme farinografu vandens kiekis x buvo 165 ml, šią vertę reikia įrašyti į minėtą formulę; taigi prie 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties reikia pridėti tokį kiekį vandens:

(165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g.

9.2.   Šis metodas netaikomas tiesiogiai kviečiams. Norint pritaikyti jį kviečių kepimo savybėms įvertinti naudojama toliau pateikta metodika:

| | Iš kviečių išvalomos priemaišos ir nustatomas valytų kviečių drėgnumas. Jeigu jis yra nuo 15,0 % iki 16,0 %, kviečių drėkinti nereikia. Jei drėgnumas yra kitoks, likus ne mažiau kaip trims valandoms iki malimo jis sureguliuojamas, kad būtų 15,5 ± 0,5 %. |
| --- | --- |

Iš kviečių išvalomos priemaišos ir nustatomas valytų kviečių drėgnumas. Jeigu jis yra nuo 15,0 % iki 16,0 %, kviečių drėkinti nereikia. Jei drėgnumas yra kitoks, likus ne mažiau kaip trims valandoms iki malimo jis sureguliuojamas, kad būtų 15,5 ± 0,5 %.

| | Kviečiai malami Buehler laboratoriniu malūnu MLU 202 ar Brabender Quadrantum Senior malūnu arba kitu analogiškų charakteristikų įrenginiu. |
| --- | --- |

Kviečiai malami Buehler laboratoriniu malūnu MLU 202 ar Brabender Quadrantum Senior malūnu arba kitu analogiškų charakteristikų įrenginiu.

| | Malimo procesas sureguliuojamas taip, kad miltų išeiga būtų ne mažesnė kaip 72 %, o pelenų kiekis, išreikštas sausųjų medžiagų masės procentais, sudarytų nuo 0,50 iki 0,60 %. |
| --- | --- |

Malimo procesas sureguliuojamas taip, kad miltų išeiga būtų ne mažesnė kaip 72 %, o pelenų kiekis, išreikštas sausųjų medžiagų masės procentais, sudarytų nuo 0,50 iki 0,60 %.

| | Pelenų kiekis miltuose nustatomas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 (OL L 147, 1995 6 30, p. 7) II priedo nuostatas, o drėgnumas – pagal šio reglamento nuostatas. Išeiga apskaičiuojama pagal tokią lygtį:
  E = (((100 – f) F) / (100 – w) W) × 100 %,
  čia:







  E | = | išeiga; |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | miltų drėgnumas; |
| w | = | kviečių drėgnumas; |
| F | = | pagamintų f drėgnumo miltų masė; |
| W | = | w drėgnumo sumaltų kviečių masė. |

Pelenų kiekis miltuose nustatomas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 (OL L 147, 1995 6 30, p. 7) II priedo nuostatas, o drėgnumas – pagal šio reglamento nuostatas. Išeiga apskaičiuojama pagal tokią lygtį:

E = (((100 – f) F) / (100 – w) W) × 100 %,

čia:

E

=

išeiga;

f

=

miltų drėgnumas;

w

=

kviečių drėgnumas;

F

=

pagamintų f drėgnumo miltų masė;

W

=

w drėgnumo sumaltų kviečių masė.

Pastaba: informacija apie naudotinus komponentus ir įrangą pateikta Instituut von Groan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Nyderlandai, 1977 m. kovo 31 d. dokumente T/77.300.

---

VI PRIEDAS

STIKLIŠKUMO PRARADIMO RODIKLIO NUSTATYMAS

1.   Principas

Grūdų, kurie visiškai ar iš dalies prarado stikliškumą, procentinei daliai nustatyti naudojama tik dalis mėginio. Grūdai supjaustomi Pohlo grūdų pjaustytuvu arba jam tapačiu įtaisu.

2.   Įranga

| — | Pohlo grūdų pjaustytuvas arba jam tapatus įtaisas, |
| --- | --- |

—

Pohlo grūdų pjaustytuvas arba jam tapatus įtaisas,

| — | pincetas, skalpelis, |
| --- | --- |

—

pincetas, skalpelis,

| — | padėklas arba dubuo. |
| --- | --- |

—

padėklas arba dubuo.

3.   Tyrimas:

| a) | tyrimas atliekamas su 100 g mėginiu, išrinkus visas medžiagas, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus; |
| --- | --- |

a)

tyrimas atliekamas su 100 g mėginiu, išrinkus visas medžiagas, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus;

| b) | mėginys paskleidžiamas ant padėklo ir gerai homogenizuojamas; |
| --- | --- |

b)

mėginys paskleidžiamas ant padėklo ir gerai homogenizuojamas;

| c) | plokštelė įstatoma į grūdų pjaustytuvą ir ant grotelių paberiama sauja grūdų. Gerai pakratoma, kad kiekvienoje skylutėje būtų tik po vieną grūdą. Atskiriamoji dalis grūdams prispausti nuleidžiama, ir grūdai perpjaunami; |
| --- | --- |

c)

plokštelė įstatoma į grūdų pjaustytuvą ir ant grotelių paberiama sauja grūdų. Gerai pakratoma, kad kiekvienoje skylutėje būtų tik po vieną grūdą. Atskiriamoji dalis grūdams prispausti nuleidžiama, ir grūdai perpjaunami;

| d) | paruošiama pakankamai plokštelių, kad galima būtų perpjauti ne mažiau kaip 600 grūdų; |
| --- | --- |

d)

paruošiama pakankamai plokštelių, kad galima būtų perpjauti ne mažiau kaip 600 grūdų;

| e) | suskaičiuojami grūdai, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą (mitadiné); |
| --- | --- |

e)

suskaičiuojami grūdai, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą (mitadiné);

| f) | apskaičiuojama grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą (mitadiné), procentinė dalis. |
| --- | --- |

f)

apskaičiuojama grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą (mitadiné), procentinė dalis.

4.   Rezultatų išraiška

| I | = | medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, masė, |
| --- | --- | --- |
| M | = | išvalytų grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą („mitadiné“), procentinė dalis. |

I

=

medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, masė,

M

=

išvalytų grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą („mitadiné“), procentinė dalis.

5.   Rezultatas

Grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą („mitadiné“), procentinė dalis yra:

[M × (100 – I)]/100 = ...

---

VII PRIEDAS

I   LENTELĖ

Kainos padidinimo dėl drėgmės kiekio tarifai

| Kukurūzai ir sorgas | Grūdai (išskyrus kukurūzus ir sorgą) |
| --- | --- |
| Drėgmės kiekis (%) | Padidinimas (EUR/t) | Drėgmės kiekis (%) | Padidinimas (EUR/t) |
| — | — | 13,4 | 0,1 |
| — | — | 13,3 | 0,2 |
| — | — | 13,2 | 0,3 |
| — | — | 13,1 | 0,4 |
| — | — | 13,0 | 0,5 |
| — | — | 12,9 | 0,6 |
| — | — | 12,8 | 0,7 |
| — | — | 12,7 | 0,8 |
| — | — | 12,6 | 0,9 |
| — | — | 12,5 | 1,0 |
| 12,4 | 0,1 | 12,4 | 1,1 |
| 12,3 | 0,2 | 12,3 | 1,2 |
| 12,2 | 0,3 | 12,2 | 1,3 |
| 12,1 | 0,4 | 12,1 | 1,4 |
| 12,0 | 0,5 | 12,0 | 1,5 |
| 11,9 | 0,6 | 11,9 | 1,6 |
| 11,8 | 0,7 | 11,8 | 1,7 |
| 11,7 | 0,8 | 11,7 | 1,8 |
| 11,6 | 0,9 | 11,6 | 1,9 |
| 11,5 | 1,0 | 11,5 | 2,0 |
| 11,4 | 1,1 | 11,4 | 2,1 |
| 11,3 | 1,2 | 11,3 | 2,2 |
| 11,2 | 1,3 | 11,2 | 2,3 |
| 11,1 | 1,4 | 11,1 | 2,4 |
| 11,0 | 1,5 | 11,0 | 2,5 |
| 10,9 | 1,6 | 10,9 | 2,6 |
| 10,8 | 1,7 | 10,8 | 2,7 |
| 10,7 | 1,8 | 10,7 | 2,8 |
| 10,6 | 1,9 | 10,6 | 2,9 |
| 10,5 | 2,0 | 10,5 | 3,0 |
| 10,4 | 2,1 | 10,4 | 3,1 |
| 10,3 | 2,2 | 10,3 | 3,2 |
| 10,2 | 2,3 | 10,2 | 3,3 |
| 10,1 | 2,4 | 10,1 | 3,4 |
| 10,0 | 2,5 | 10,0 | 3,5 |

Kukurūzai ir sorgas

Grūdai (išskyrus kukurūzus ir sorgą)

Drėgmės kiekis (%)

Padidinimas (EUR/t)

Drėgmės kiekis (%)

Padidinimas (EUR/t)

—

—

13,4

0,1

—

—

13,3

0,2

—

—

13,2

0,3

—

—

13,1

0,4

—

—

13,0

0,5

—

—

12,9

0,6

—

—

12,8

0,7

—

—

12,7

0,8

—

—

12,6

0,9

—

—

12,5

1,0

12,4

0,1

12,4

1,1

12,3

0,2

12,3

1,2

12,2

0,3

12,2

1,3

12,1

0,4

12,1

1,4

12,0

0,5

12,0

1,5

11,9

0,6

11,9

1,6

11,8

0,7

11,8

1,7

11,7

0,8

11,7

1,8

11,6

0,9

11,6

1,9

11,5

1,0

11,5

2,0

11,4

1,1

11,4

2,1

11,3

1,2

11,3

2,2

11,2

1,3

11,2

2,3

11,1

1,4

11,1

2,4

11,0

1,5

11,0

2,5

10,9

1,6

10,9

2,6

10,8

1,7

10,8

2,7

10,7

1,8

10,7

2,8

10,6

1,9

10,6

2,9

10,5

2,0

10,5

3,0

10,4

2,1

10,4

3,1

10,3

2,2

10,3

3,2

10,2

2,3

10,2

3,3

10,1

2,4

10,1

3,4

10,0

2,5

10,0

3,5

II   LENTELĖ

Kainos sumažinimo dėl drėgmės kiekio tarifai

| Kukurūzai ir sorgas | Grūdai (išskyrus kukurūzus ir sorgą) |
| --- | --- |
| Drėgmės kiekis (%) | Kainos sumažinimas (EUR/t) | Drėgmės kiekis (%) | Kainos sumažinimas (EUR/t) |
| 13,5 | 1,0 | 14,5 | 1,0 |
| 13,4 | 0,8 | 14,4 | 0,8 |
| 13,3 | 0,6 | 14,3 | 0,6 |
| 13,2 | 0,4 | 14,2 | 0,4 |
| 13,1 | 0,2 | 14,1 | 0,2 |

Kukurūzai ir sorgas

Grūdai (išskyrus kukurūzus ir sorgą)

Drėgmės kiekis (%)

Kainos sumažinimas (EUR/t)

Drėgmės kiekis (%)

Kainos sumažinimas (EUR/t)

13,5

1,0

14,5

1,0

13,4

0,8

14,4

0,8

13,3

0,6

14,3

0,6

13,2

0,4

14,2

0,4

13,1

0,2

14,1

0,2

III   LENTELĖ

Kainos sumažinimo dėl natūrinio svorio tarifai

| Grūdai | Specifinė masė (kg/hl) | Kainos sumažinimas (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| Paprastieji kviečiai | Mažiau nei 76–75 | 0,5 |
| Mažiau nei 75–74 | 1,0 |
| Mažiau nei 74–73 | 1,5 |
| Miežiai | Mažiau nei 64–62 | 1,0 |

Grūdai

Specifinė masė (kg/hl)

Kainos sumažinimas (EUR/t)

Paprastieji kviečiai

Mažiau nei 76–75

0,5

Mažiau nei 75–74

1,0

Mažiau nei 74–73

1,5

Miežiai

Mažiau nei 64–62

1,0

IV   LENTELĖ

Kainos sumažinimo dėl baltymų kiekio tarifai

| Baltymų kiekis (1) (N × 5,7) | Sumažinimas (EUR/t) |
| --- | --- |
| nuo 11,5 iki 11,0 | 2,5 |
| nuo 11,0 iki 10,5 | 5 |

Baltymų kiekis (1) (N × 5,7)

Sumažinimas (EUR/t)

nuo 11,5 iki 11,0

2,5

nuo 11,0 iki 10,5

5

---

(1)  Sausosios medžiagos %.

---

VIII PRIEDAS

Praktinis metodas intervencinių agentūrų taikomam sorgų kainų mažinimui nustatyti

1.   Pagrindiniai duomenys

| P | = | tanino kiekis sausojoje medžiagoje, |
| --- | --- | --- |
| 0,4 % | = | tanino kiekio procentinės dalies riba, kurią viršijus mažinama kaina, |
| 11 % (1) | = | sumažinimo dalis, atitinkanti 1 % tanino sausojoje medžiagoje. |

P

=

tanino kiekis sausojoje medžiagoje,

0,4 %

=

tanino kiekio procentinės dalies riba, kurią viršijus mažinama kaina,

11 % (1)

=

sumažinimo dalis, atitinkanti 1 % tanino sausojoje medžiagoje.

2.   Sumažinimo tarifo apskaičiavimas

Referencinė kainos mažinimo tarifas eurais skaičiuojamas pagal tokią formulę:

11 (P – 0,40)

---

(1)  Sorgų kainos sumažinimo tarifas pagal tanino kiekį 1 000 g sausosios medžiagos:

| a) | naminių paukščių galima pasisavinti energija, esanti 1 000 g sorgų sausosios medžiagos su 0 % teoriniu tanino kiekiu: 3 917 kcal; |
| --- | --- |

a)

naminių paukščių galima pasisavinti energija, esanti 1 000 g sorgų sausosios medžiagos su 0 % teoriniu tanino kiekiu: 3 917 kcal;

| b) | naminių paukščių galimos pasisavinti energijos, esančios 1 000 g sorgų sausosios medžiagos, sumažėjimas sulig kiekvienu tanino kiekio procentu: 419 kcal; |
| --- | --- |

b)

naminių paukščių galimos pasisavinti energijos, esančios 1 000 g sorgų sausosios medžiagos, sumažėjimas sulig kiekvienu tanino kiekio procentu: 419 kcal;

| c) | skirtumas procentais tarp maksimalaus intervencijai priimtino tanino kiekio sorguose ir standartinės kokybės reikalavimuose numatyto kiekio: 1,0 – 0,30 = 0,70; |
| --- | --- |

c)

skirtumas procentais tarp maksimalaus intervencijai priimtino tanino kiekio sorguose ir standartinės kokybės reikalavimuose numatyto kiekio: 1,0 – 0,30 = 0,70;

| d) | skirtumas procentais tarp naminių paukščių galimos pasisavinti energijos sorguose su 1,0 proc. tanino ir naminių paukščių galimos pasisavinti energijos sorguose su standartinės kokybės (0,30 %) tanino kiekiu: |
| --- | --- |

d)

skirtumas procentais tarp naminių paukščių galimos pasisavinti energijos sorguose su 1,0 proc. tanino ir naminių paukščių galimos pasisavinti energijos sorguose su standartinės kokybės (0,30 %) tanino kiekiu:

| e) | sumažinimas, atitinkantis 1 % tanino kiekio, viršijus 0,30 % ribą: |
| --- | --- |

e)

sumažinimas, atitinkantis 1 % tanino kiekio, viršijus 0,30 % ribą:

---

IX PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas ir jo vėlesni pakeitimai

| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 824/2000
  (OL L 100, 2000 4 20, p. 31) | |
| --- | --- |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 336/2003
  (OL L 49, 2003 2 22, p. 6) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 777/2004
  (OL L 123, 2004 4 27, p. 50) | tik jo 10 straipsnis |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1068/2005
  (OL L 174, 2005 7 7, p. 65) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1572/2006 (1)

  (OL L 290, 2006 10 20, p. 29) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 883/2007
  (OL L 195, 2007 7 27, p. 3) | |

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 824/2000

(OL L 100, 2000 4 20, p. 31)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 336/2003

(OL L 49, 2003 2 22, p. 6)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 777/2004

(OL L 123, 2004 4 27, p. 50)

tik jo 10 straipsnis

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1068/2005

(OL L 174, 2005 7 7, p. 65)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1572/2006 (1)

(OL L 290, 2006 10 20, p. 29)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 883/2007

(OL L 195, 2007 7 27, p. 3)

---

(1)  Reglamentas iš dalies panaikintas 2007 m. lapkričio 15 d. byloje T-310/06 paskelbtu Pirmosios instancijos teismo sprendimu.

---

X PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Reglamentas (EB) Nr. 824/2000 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio 1 dalis | 4 straipsnio 1 dalis |
| 2 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai sakiniai | 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai sakiniai |
| 2 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka | 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas |
| 2 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka | 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas |
| 2 straipsnio 2 dalies antra ir trečia pastraipos | 4 straipsnio 2 dalies antra ir trečia pastraipos |
| 2 straipsnio 3 dalis | 4 straipsnio 3 dalis |
| 3 straipsnio įžanginiai žodžiai | 5 straipsnio įžanginiai žodžiai |
| 3 straipsnio 3.1 punktas | 5 straipsnio a punktas |
| 3 straipsnio 3.2 punktas | 5 straipsnio b punktas |
| 3 straipsnio 3.3 punktas | 5 straipsnio c punktas |
| 3 straipsnio 3.4 punktas | 5 straipsnio d punktas |
| 3 straipsnio 3.5 punktas | 5 straipsnio e punktas |
| 3 straipsnio 3.6 punktas | 5 straipsnio f punktas |
| 3 straipsnio 3.7 punktas | 5 straipsnio g punktas |
| 3 straipsnio 3.8 punktas | 5 straipsnio h punktas |
| 3 straipsnio 3.9 punktas | 5 straipsnio i punktas |
| 3 straipsnio 3.10 punktas | 5 straipsnio j punktas |
| 3a straipsnis | 3 straipsnis |
| 4 straipsnis | 2 straipsnis |
| 5 straipsnis | 6 straipsnis |
| 6 straipsnis | 7 straipsnis |
| 7 straipsnis | 8 straipsnis |
| 8 straipsnis | 9 straipsnis |
| 9 straipsnis | 10 straipsnis |
| 10 straipsnis | 11 straipsnis |
| 11 straipsnis | 12 straipsnis |
| 11a straipsnis | 13 straipsnis |
| 12 straipsnis | — |
| — | 14 straipsnis |
| 13 straipsnis | 15 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| III priedas | III priedas |
| IV priedas | IV priedas |
| V priedas | V priedas |
| VI priedas | VI priedas |
| VII priedas | VII priedas |
| VIII priedas | VIII priedas |
| — | IX priedas |
| — | X priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 824/2000

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai sakiniai

4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai sakiniai

2 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka

4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas

2 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka

4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas

2 straipsnio 2 dalies antra ir trečia pastraipos

4 straipsnio 2 dalies antra ir trečia pastraipos

2 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio įžanginiai žodžiai

5 straipsnio įžanginiai žodžiai

3 straipsnio 3.1 punktas

5 straipsnio a punktas

3 straipsnio 3.2 punktas

5 straipsnio b punktas

3 straipsnio 3.3 punktas

5 straipsnio c punktas

3 straipsnio 3.4 punktas

5 straipsnio d punktas

3 straipsnio 3.5 punktas

5 straipsnio e punktas

3 straipsnio 3.6 punktas

5 straipsnio f punktas

3 straipsnio 3.7 punktas

5 straipsnio g punktas

3 straipsnio 3.8 punktas

5 straipsnio h punktas

3 straipsnio 3.9 punktas

5 straipsnio i punktas

3 straipsnio 3.10 punktas

5 straipsnio j punktas

3a straipsnis

3 straipsnis

4 straipsnis

2 straipsnis

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

7 straipsnis

8 straipsnis

8 straipsnis

9 straipsnis

9 straipsnis

10 straipsnis

10 straipsnis

11 straipsnis

11 straipsnis

12 straipsnis

11a straipsnis

13 straipsnis

12 straipsnis

—

—

14 straipsnis

13 straipsnis

15 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

III priedas

IV priedas

IV priedas

V priedas

V priedas

VI priedas

VI priedas

VII priedas

VII priedas

VIII priedas

VIII priedas

—

IX priedas

—

X priedas

---

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 192/49

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 688/2008

2008 m. liepos 18 d.

iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1109/2007 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2007/2008 prekybos metams

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2007–2008 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1109/2007 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 644/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2007–2008 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1109/2007 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 644/2008 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 1109/2007 2007–2008 prekybos metams, yra iš dalies keičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. liepos 19 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 18 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1260/2007 (OL L 283, 2007 10 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 318/2006 bus pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) nuo 2008 m. spalio 1 d.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1568/2007 (OL L 340, 2007 12 22, p. 62).

2

(3)  OL L 253, 2007 9 28, p. 5.

3

(4)  OL L 179, 2008 7 8, p. 3.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti reprezentacinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir KN kodu 1702 90 95 klasifikuojamiems produktams taikomi nuo 2008 m. liepos 19 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis |
| 1701 11 10 (1) | 21,79 | 5,41 |
| 1701 11 90 (1) | 21,79 | 10,69 |
| 1701 12 10 (1) | 21,79 | 5,22 |
| 1701 12 90 (1) | 21,79 | 10,21 |
| 1701 91 00 (2) | 23,46 | 13,98 |
| 1701 99 10 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1701 99 90 (2) | 23,46 | 8,98 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

KN kodas

Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis

1701 11 10 (1)

21,79

5,41

1701 11 90 (1)

21,79

10,69

1701 12 10 (1)

21,79

5,22

1701 12 90 (1)

21,79

10,21

1701 91 00 (2)

23,46

13,98

1701 99 10 (2)

23,46

8,98

1701 99 90 (2)

23,46

8,98

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 I priedo II dalyje (OL L 58, 2006 2 28, p. 1).

(2)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 318/2006 I priedo II dalyje.

(3)  Nustatyta už kiekvieną 1 % sacharozės kiekio.

---

DIREKTYVOS

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 192/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 192/51

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2008/74/EB

2008 m. liepos 18 d.

iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/55/EB ir Tarybos direktyvos 2005/78/EB nuostatas dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/55/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų priverstinio uždegimo variklių, degalams naudojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo (1), ypač į jos 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Priėmus 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (2), pasikeitė Direktyvos 2005/55/EB taikymo sritis, todėl būtina papildomai iš dalies pakeisti šią direktyvą, perkeliant susijusius techninius reikalavimus. Todėl taip pat būtina iš dalies pakeisti Komisijos direktyvą 2005/78/EB (3), įgyvendinančią minėtą direktyvą. |
| --- | --- |

(1)

Priėmus 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (2), pasikeitė Direktyvos 2005/55/EB taikymo sritis, todėl būtina papildomai iš dalies pakeisti šią direktyvą, perkeliant susijusius techninius reikalavimus. Todėl taip pat būtina iš dalies pakeisti Komisijos direktyvą 2005/78/EB (3), įgyvendinančią minėtą direktyvą.

| (2) | Pasikeitus taikymo sričiai būtina įtraukti naujus reikalavimus į sunkiųjų transporto priemonių išmetamuosius teršalus reglamentuojančiuos teisės aktus, nustatytus Direktyva 2005/55/EB. Šie reikalavimai apima bandymo metodiką, kad būtų galima suteikti tipo patvirtinimą sunkiųjų transporto priemonių varikliams ir transporto priemonėms su benzinu varomais varikliams. |
| --- | --- |

(2)

Pasikeitus taikymo sričiai būtina įtraukti naujus reikalavimus į sunkiųjų transporto priemonių išmetamuosius teršalus reglamentuojančiuos teisės aktus, nustatytus Direktyva 2005/55/EB. Šie reikalavimai apima bandymo metodiką, kad būtų galima suteikti tipo patvirtinimą sunkiųjų transporto priemonių varikliams ir transporto priemonėms su benzinu varomais varikliams.

| (3) | Be to, į Direktyvą 2005/78/EB būtina įtraukti dyzeliniams varikliams taikomus esamus reikalavimus dėl dūmų neskaidrumo matavimo. Tai reikalinga dėl 1972 m. rugpjūčio 2 d. Tarybos direktyvos 72/306/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių turi būti imamasi prieš oro taršą transporto priemonių dyzelinių variklių išmetamosiomis dujomis, suderinimo (4) panaikinimo, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 715/2007. |
| --- | --- |

(3)

Be to, į Direktyvą 2005/78/EB būtina įtraukti dyzeliniams varikliams taikomus esamus reikalavimus dėl dūmų neskaidrumo matavimo. Tai reikalinga dėl 1972 m. rugpjūčio 2 d. Tarybos direktyvos 72/306/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių turi būti imamasi prieš oro taršą transporto priemonių dyzelinių variklių išmetamosiomis dujomis, suderinimo (4) panaikinimo, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 715/2007.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2005/55/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Šioje direktyvoje vartojamos tokios apibrėžtys:






  a) | transporto priemonė – tai bet kokia transporto priemonė, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB 2 straipsnyje, kurios etaloninė masė didesnė negu 2 610 kg; |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Šioje direktyvoje vartojamos tokios apibrėžtys:

a)

transporto priemonė – tai bet kokia transporto priemonė, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB 2 straipsnyje, kurios etaloninė masė didesnė negu 2 610 kg;

| b) | variklis – tai transporto priemonę varančioji jėgainė, kuriai gali būti suteiktas atskiro techninio mazgo tipo patvirtinimas, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

variklis – tai transporto priemonę varančioji jėgainė, kuriai gali būti suteiktas atskiro techninio mazgo tipo patvirtinimas, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB 2 straipsnyje;

| c) | nekenksmingumo aplinkai požiūriu patobulinta transporto priemonė (EEV) – tai transporto priemonė, varoma varikliu, atitinkančiu leistinas išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes, nurodytas I priedo 6.2.1 punkto lentelių C eilutėje.“; |
| --- | --- |

c)

nekenksmingumo aplinkai požiūriu patobulinta transporto priemonė (EEV) – tai transporto priemonė, varoma varikliu, atitinkančiu leistinas išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes, nurodytas I priedo 6.2.1 punkto lentelių C eilutėje.“;

| 2) | Direktyvos 2005/55/EB I, II, III ir VI priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos I priedą. |
| --- | --- |

2)

Direktyvos 2005/55/EB I, II, III ir VI priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos I priedą.

2 straipsnis

Direktyva 2005/78/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  Direktyvos 2005/55/EB 3 ir 4 straipsnių įgyvendinimo priemonės nustatytos šios direktyvos II–VII prieduose.
  Tipo patvirtinimą suteikiant transporto priemonėms su slėginio uždegimo varikliais ir tokiems varikliams, taikomas VI straipsnis.
  Tipo patvirtinimą suteikiant transporto priemonėms su kibirkštinio uždegimo varikliais ir tokiems varikliams, taikomas VII straipsnis.“; |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Direktyvos 2005/55/EB 3 ir 4 straipsnių įgyvendinimo priemonės nustatytos šios direktyvos II–VII prieduose.

Tipo patvirtinimą suteikiant transporto priemonėms su slėginio uždegimo varikliais ir tokiems varikliams, taikomas VI straipsnis.

Tipo patvirtinimą suteikiant transporto priemonėms su kibirkštinio uždegimo varikliais ir tokiems varikliams, taikomas VII straipsnis.“;

| 2) | V priedo 1 punkte antras skirsnis pakeičiamas taip:






  „Antras skirsnis: | direktyvos numeris – 2005/55/EB.“; |
| --- | --- | --- |

2)

V priedo 1 punkte antras skirsnis pakeičiamas taip:

„Antras skirsnis:

direktyvos numeris – 2005/55/EB.“;

| 3) | ši direktyva papildoma VI ir VII priedais, kaip nustatyta II priede. |
| --- | --- |

3)

ši direktyva papildoma VI ir VII priedais, kaip nustatyta II priede.

3 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2009 m. sausio 2 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais įgyvendinama ši direktyva. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikmenų lentelę.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2009 m. sausio 3 d.

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą, arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

4 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

5 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 18 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 275, 2005 10 20, p. 1.

1

(2)  OL L 171, 2007 6 29, p. 1.

2

(3)  OL L 313, 2005 11 29, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/81/EB (OL L 362, 2006 12 20, p. 92).

3

(4)  OL L 190, 1972 8 20, p. 1.

4

---

I PRIEDAS

Direktyvos 2005/55/EB pakeitimai

| 1. | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 skirsnis pakeičiamas taip:






  „1. | Ši direktyva taikoma kontroliuojant dujinius ir kietųjų dalelių teršalus, išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisų eksploatavimo laiką, eksploatuojamų transporto priemonių/variklių ir visoms transporto priemonėms įrengtų diagnostikos sistemų (TPĮD) tinkamumą bei varikliams, kaip nurodyta 1 straipsnyje, išskyrus tų M1, N1, N2 ir M2 kategorijų transporto priemones, kurioms tipo patvirtinimas buvo suteiktas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (1).
  Nuo 2009 m. sausio 3 d. iki Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų datų, taikomų naujiems patvirtinimams, ir iki to reglamento 10 straipsnio 3 dalyje nurodytų datų, taikomų tipo išplėtimo patvirtinimams, tipo patvirtinimai pagal šią direktyvą gali būti toliau suteikiami N1, N2 ir M2 kategorijų transporto priemonėms, kurių etaloninė masė mažesnė kaip 2 610 kg. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 skirsnis pakeičiamas taip:

„1.

Ši direktyva taikoma kontroliuojant dujinius ir kietųjų dalelių teršalus, išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisų eksploatavimo laiką, eksploatuojamų transporto priemonių/variklių ir visoms transporto priemonėms įrengtų diagnostikos sistemų (TPĮD) tinkamumą bei varikliams, kaip nurodyta 1 straipsnyje, išskyrus tų M1, N1, N2 ir M2 kategorijų transporto priemones, kurioms tipo patvirtinimas buvo suteiktas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (1).

Nuo 2009 m. sausio 3 d. iki Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų datų, taikomų naujiems patvirtinimams, ir iki to reglamento 10 straipsnio 3 dalyje nurodytų datų, taikomų tipo išplėtimo patvirtinimams, tipo patvirtinimai pagal šią direktyvą gali būti toliau suteikiami N1, N2 ir M2 kategorijų transporto priemonėms, kurių etaloninė masė mažesnė kaip 2 610 kg.

| b) | 2.1 skirsnis papildomas šiomis apibrėžtimis:
  „Etaloninė masė – tai parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė atėmus standartinę 75 kg vairuotojo masę ir pridėjus standartinę 100 kg masę.
  Parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė – tai Direktyvos 2007/46/EB I priedo 2.6 punkte aprašyta masė.“ |
| --- | --- |

b)

2.1 skirsnis papildomas šiomis apibrėžtimis:

„Etaloninė masė – tai parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė atėmus standartinę 75 kg vairuotojo masę ir pridėjus standartinę 100 kg masę.

Parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė – tai Direktyvos 2007/46/EB I priedo 2.6 punkte aprašyta masė.“

| c) | Pridedamas 4.5 punktas:






  „4.5. | Gamintojo prašymu sukomplektuotos transporto priemonės tipo išplėtimo patvirtinimas pagal šią direktyvą suteikiamas nekomplektinei transporto priemonei, kurios etaloninė masė mažesnė negu 2 610 kg. Tipo išplėtimo patvirtinimas suteikiamas, jei gamintojas gali įrodyti, kad įrengus visus kėbulo priedus, kuriuos numatoma įrengti nekomplektinėje transporto priemonėje, etaloninė masė bus didesnė kaip 2 610 kg.“ |
| --- | --- | --- |

c)

Pridedamas 4.5 punktas:

„4.5.

Gamintojo prašymu sukomplektuotos transporto priemonės tipo išplėtimo patvirtinimas pagal šią direktyvą suteikiamas nekomplektinei transporto priemonei, kurios etaloninė masė mažesnė negu 2 610 kg. Tipo išplėtimo patvirtinimas suteikiamas, jei gamintojas gali įrodyti, kad įrengus visus kėbulo priedus, kuriuos numatoma įrengti nekomplektinėje transporto priemonėje, etaloninė masė bus didesnė kaip 2 610 kg.“

| d) | Į 6.2 punktą po ketvirtos pastraipos įtraukiamos šios pastraipos:
  „Benzinu varomiems varikliams taikomos Direktyvos 2005/78/EB VII priede nustatytos bandymų metodikos.
  Dyzelinu varomiems varikliams taikoma Direktyvos 2005/78/EB VI priede nustatyta dūmų neskaidrumo bandymo metodika.“ |
| --- | --- |

d)

Į 6.2 punktą po ketvirtos pastraipos įtraukiamos šios pastraipos:

„Benzinu varomiems varikliams taikomos Direktyvos 2005/78/EB VII priede nustatytos bandymų metodikos.

Dyzelinu varomiems varikliams taikoma Direktyvos 2005/78/EB VI priede nustatyta dūmų neskaidrumo bandymo metodika.“

| 2. | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 priedėlis papildomais tokiais 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 ir 8.4.1.2 punktais:
  „8.4.   Variklio veikimo charakteristikos (dūmų neskaidrumui matuoti)
  8.4.1.   Šešiuose matavimo taškuose, nurodytuose JT/EEK taisyklės Nr. 24 4 priedo 2 punkte, išmatuota galia.
  8.4.1.1.   Variklio galia, išmatuota ant bandymų stendo: ...
  8.4.1.2   Išmatuota transporto priemonės ratų galia: ...






  Variklio sukimosi dažnis (min–1) | Išmatuota galia (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

2.

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 priedėlis papildomais tokiais 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 ir 8.4.1.2 punktais:

„8.4.   Variklio veikimo charakteristikos (dūmų neskaidrumui matuoti)

8.4.1.   Šešiuose matavimo taškuose, nurodytuose JT/EEK taisyklės Nr. 24 4 priedo 2 punkte, išmatuota galia.

8.4.1.1.   Variklio galia, išmatuota ant bandymų stendo: ...

8.4.1.2   Išmatuota transporto priemonės ratų galia: ...

Variklio sukimosi dažnis (min–1)

Išmatuota galia (kW)

1.

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...“

| b) | Pridedamas toks 6 priedėlis:

  „6 priedėlis
  Transporto priemonės tinkamumo eksploatuoti keliuose bandymams atlikti reikalinga informacija
  A.   Išmetamo anglies viendeginio kiekio matavimas (2)

  3.2.1.6.   Įprastas variklio sukimosi dažnis tuščiąja eiga (taikant leidžiamą nuokrypį) ... min-1

  3.2.1.6.1.   Didelis variklio sukimosi dažnis tuščiąja eiga (taikant leidžiamą nuokrypį) ... min-1

  3.2.1.7.   Anglies viendeginio kiekis (tūrio procentais) tuščiąja eiga veikiančio variklio išmetamosiose dujose (3) ... %, kurį yra nurodęs gamintojas (tik priverstinio uždegimo varikliams)
  B.   Dūmų neskaidrumo matavimas
  3.2.13.   Absorbcijos koeficiento ženklo vieta (tik slėginio uždegimo varikliams): ...






  4. | PAVARA(v) |
| --- | --- | --- |

b)

Pridedamas toks 6 priedėlis:

„6 priedėlis

Transporto priemonės tinkamumo eksploatuoti keliuose bandymams atlikti reikalinga informacija

A.   Išmetamo anglies viendeginio kiekio matavimas (2)

3.2.1.6.   Įprastas variklio sukimosi dažnis tuščiąja eiga (taikant leidžiamą nuokrypį) ... min-1

3.2.1.6.1.   Didelis variklio sukimosi dažnis tuščiąja eiga (taikant leidžiamą nuokrypį) ... min-1

3.2.1.7.   Anglies viendeginio kiekis (tūrio procentais) tuščiąja eiga veikiančio variklio išmetamosiose dujose (3) ... %, kurį yra nurodęs gamintojas (tik priverstinio uždegimo varikliams)

B.   Dūmų neskaidrumo matavimas

3.2.13.   Absorbcijos koeficiento ženklo vieta (tik slėginio uždegimo varikliams): ...

4.

PAVARA(v)

4.3.   Variklio smagračio inercijos momentas: ...

4.3.1.   Papildomas inercijos momentas (neįjungus pavaros): ...

| 3. | III priedo 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 skirsnio 2.7.4 punktas pakeičiamas taip:
  „2.7.4.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimas
  Visai bandymo procedūrai turi būti naudojamas vienas filtras. Reikia atsižvelgti į režimų svorinius koeficientus, nurodytus bandymo ciklo metodikoje, kiekvienam atskiram ciklo režimui imant ėminį, proporcingą išmetamųjų teršalų masės srautui. Tai galima pasiekti atitinkamai reguliuojant ėminio srautą, ėminio ėmimo trukmę ir (arba) skiedimo santykį, kad būtų paisoma 6.6 skirsnyje nurodytų veiksmingųjų svorinių koeficientų taikymo kriterijaus.
  Ėminio ėmimo trukmė kiekvienam režimui turi būti ne mažesnė kaip 4 sekundės kiekvienam svoriniam koeficientui 0,01. Kiekvieno režimo ėminiai turi būti imami kiek įmanoma vėliau. Kietųjų dalelių ėminio ėmimas turi būti baigtas likus ne daugiau kaip 5 sekundėms iki kiekvieno režimo pabaigos.“ |
| --- | --- | --- |

3.

III priedo 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 skirsnio 2.7.4 punktas pakeičiamas taip:

„2.7.4.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimas

Visai bandymo procedūrai turi būti naudojamas vienas filtras. Reikia atsižvelgti į režimų svorinius koeficientus, nurodytus bandymo ciklo metodikoje, kiekvienam atskiram ciklo režimui imant ėminį, proporcingą išmetamųjų teršalų masės srautui. Tai galima pasiekti atitinkamai reguliuojant ėminio srautą, ėminio ėmimo trukmę ir (arba) skiedimo santykį, kad būtų paisoma 6.6 skirsnyje nurodytų veiksmingųjų svorinių koeficientų taikymo kriterijaus.

Ėminio ėmimo trukmė kiekvienam režimui turi būti ne mažesnė kaip 4 sekundės kiekvienam svoriniam koeficientui 0,01. Kiekvieno režimo ėminiai turi būti imami kiek įmanoma vėliau. Kietųjų dalelių ėminio ėmimas turi būti baigtas likus ne daugiau kaip 5 sekundėms iki kiekvieno režimo pabaigos.“

| b) | 6 skirsnis papildomas tokiais 6.5 ir 6.6 punktais:
  „6.5.   Savitojo išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas
  Išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis apskaičiuojamas taip:



  6.6.   Veiksmingasis svorinis koeficientas
  Veiksmingasis svorinis koeficientas WFfei kiekvienam režimui apskaičiuojamas taip:



  Veiksmingųjų svorinių koeficientų vertė turi būti lygi šio priedėlio 2.7.1 skirsnyje pateiktų svorinių koeficientų vertei ± 0,003 (± 0,005 tuščiosios eigos režimui).“ |
| --- | --- |

b)

6 skirsnis papildomas tokiais 6.5 ir 6.6 punktais:

„6.5.   Savitojo išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis apskaičiuojamas taip:

Formula

6.6.   Veiksmingasis svorinis koeficientas

Veiksmingasis svorinis koeficientas WFfei kiekvienam režimui apskaičiuojamas taip:

fei

Formula

Veiksmingųjų svorinių koeficientų vertė turi būti lygi šio priedėlio 2.7.1 skirsnyje pateiktų svorinių koeficientų vertei ± 0,003 (± 0,005 tuščiosios eigos režimui).“

| 4. | VI priedo 1 priedėlis papildomas šiais punktais:
  1.5.   Karterio išmetamųjų teršalų kiekio bandymo rezultatai: ...
  1.6.   Išmetamo anglies viendeginio kiekio bandymo rezultatai









  Bandymas | CO vertė
  (tūrio %) | Lambda (4) | Variklio sukimosi dažnis
  (min-1) | Variklio alyvos temperatūra
  (° C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bandymas varikliui veikiant tuščiąja eiga, mažu sukimosi dažniu | | Netaikoma | | |
| Bandymas varikliui veikiant tuščiąja eiga, dideliu sukimosi dažniu | | | | |

4.

VI priedo 1 priedėlis papildomas šiais punktais:

1.5.   Karterio išmetamųjų teršalų kiekio bandymo rezultatai: ...

1.6.   Išmetamo anglies viendeginio kiekio bandymo rezultatai

Bandymas

CO vertė

(tūrio %)

Lambda (4)

4

Variklio sukimosi dažnis

(min-1)

-1

Variklio alyvos temperatūra

(° C)

Bandymas varikliui veikiant tuščiąja eiga, mažu sukimosi dažniu

Netaikoma

Bandymas varikliui veikiant tuščiąja eiga, dideliu sukimosi dažniu

1.7.   Dūmų neskaidrumo bandymo rezultatai

1.7.1.   Bandymai pastovaus variklio sukimosi dažnio režimu:

| Variklio sukimosi dažnis (min-1) | Vardinis srautas G
  (litrai per sekundę) | Ribinės absorbcijos vertės
  (m-1) | Išmatuotos absorbcijos vertės (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ... |

Variklio sukimosi dažnis (min-1)

-1

Vardinis srautas G

(litrai per sekundę)

Ribinės absorbcijos vertės

(m-1)

-1

Išmatuotos absorbcijos vertės (m-1)

-1

1.

...

...

...

...

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

...

...

...

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

...

...

...

| 4. | ... |
| --- | --- |

4.

...

...

...

...

| 5. | ... |
| --- | --- |

5.

...

...

...

...

| 6. | ... |
| --- | --- |

6.

...

...

...

...

1.7.2.   Bandymai greitėjimo be apkrovos režimu

1.7.2.1.   Variklio bandymas pagal Direktyvos 2005/78/EB VI priedo 4.3 skirsnį.

| Didžiausio sukimosi dažnio procentas | Didžiausio sukimo momento procentas m-1 | Išmatuota absorbcijos vertė m-1 | Pataisytoji absorbcijos vertė m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Didžiausio sukimosi dažnio procentas

Didžiausio sukimo momento procentas m-1

-1

Išmatuota absorbcijos vertė m-1

-1

Pataisytoji absorbcijos vertė m-1

-1

1.7.2.2.   Greitėjimo be apkrovos režimu

1.7.2.2.1.   Išmatuotoji absorbcijos koeficiento vertė: ... m-1

-1

1.7.2.2.2.   Pataisytoji absorbcijos koeficiento vertė:... m-1

-1

1.7.2.2.3.   Absorbcijos koeficiento ženklo vieta transporto priemonėje: ...

1.7.2.3.   Transporto priemonės bandymas pagal Direktyvos 2005/78/EB VI priedo 3 skirsnį

1.7.2.3.1.   Pataisytoji absorbcijos koeficiento vertė: ... m-1

-1

1.7.2.3.2.   Pradinis variklio sukimosi dažnis: ... min-1

-1

1.7.3.   Nurodyta didžiausia naudingoji galia ... kW, kai variklio sukimosi dažnis ... min-1

-1

1.7.4.   Dūmų neskaidrumo matuoklio gamybinė markė ir tipas: ...

1.7.5.   Pagrindinės variklio tipo charakteristikos

1.7.5.1.   Variklio veikimo principas: keturių taktų/dviejų taktų (5)

5

1.7.5.2.   Cilindrų skaičius ir jų išdėstymas: ...

1.7.5.3.   Cilindrų darbinis tūris: ... cm3

3

1.7.5.4.   Degalų tiekimas: tiesioginis įpurškimas/netiesioginis įpurškimas (5)

5

1.7.5.5.   Įpūtimo kompresorių įranga: yra/nėra (5)

5

---

(1)  OL L 171, 2007 6 29, p. 1.“

1

(2)  Informaciniai dokumentai numeruojami pagal tipo patvirtinimo pagrindų direktyvoje (2008/74/EB) taikomą numeravimo tvarką.

2

(3)  Nurodyti nuokrypį.“

3

(4)  Lambda formulė: IV priedo 1 priedėlis

4

(5)  Išbraukti, jei netaikoma (tam tikrais atvejais nieko nereikia išbraukti, jeigu taikomas daugiau nei vienas punktas).“

5

---

II PRIEDAS

VI PRIEDAS

Dūmų neskaidrumo matavimas

1.   ĮVADAS

1.1.   Šiame priede aprašomi slėginio uždegimo variklių išmetamųjų dujų neskaidrumo matavimo reikalavimai.

2.   PATAISYTOJO ABSORBCIJOS KOEFICIENTO ŽENKLAS

2.1.   Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios transporto priemonės tipą, kuriai taikomas šis bandymas, tvirtinamas pataisytojo absorbcijos koeficiento ženklas. Šis ženklas – tai stačiakampis, įrėminantis skaičių, rodantį m-1 išreikštą pataisytąjį absorbcijos koeficientą, gautą patvirtinimo metu atlikus bandymą greitėjimo be apkrovos režimu. Bandymo metodas aprašytas 4 skirsnyje.

2.2.   Ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir neištrinamas. Jis tvirtinamas gerai matomoje ir lengvai pasiekiamoje vietoje, kuri turi būti nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/55/EB (1) VI priede pateikto tipo patvirtinimo liudijimo papildyme.

2.3.   1 pav. pateiktas ženklo pavyzdys.

1   pav.

| | Mažiausi matmenys: b = 5,6 mm |
| --- | --- |

Image

Mažiausi matmenys: b = 5,6 mm

Viršuje pateiktas ženklas rodo, kad pataisytas absorbcijos koeficientas yra 1,30 m±1.

3.   SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI

3.1.   Specifikacijos ir bandymai yra tokie, kaip nustatyta JT/EEK taisyklės Nr. 24 (2) III dalies 24 skirsnyje, su 3.2 skirsnyje nustatyta išimtimi.

3.2.   JT/EEK taisyklės Nr. 24 24.1 punkto nuoroda į 2 priedą turi būti suprantama kaip nuoroda į Direktyvos 2005/55/EB VI priedą.

4.   TECHNINIAI REIKALAVIMAI

4.1.   Techniniai reikalavimai tokie, kaip nustatyta JT/EEK taisyklės Nr. 24 4, 5, 7, 8, 9 ir 10 prieduose, su 4.2, 4.3 ir 4.4 skirsniuose aprašytomis išimtimis.

4.2.   Bandymai pastovaus sukimosi dažnio režimu visoje visos apkrovos kreivėje.

4.2.1.   JT/EEK taisyklės Nr. 24 4 priedo 3.1 skirsnio nuorodos į 1 priedą turi būti suprantamos kaip nuorodos į Direktyvos 2005/55/EB II priedą.

4.2.2.   JT/EEK taisyklės Nr. 24 4 priedo 3.2 punkte nurodyti etaloniniai degalai turi būti suprantami kaip Direktyvos 2005/55/EB IV priede nurodyti etaloniniai degalai, atitinkantys išmetamųjų teršalų kiekio ribas, dėl kurių transporto priemonei ir (arba) varikliui norima suteikti tipo patvirtinimą.

4.3.   Bandymas greitėjimo be apkrovos režimu.

4.3.1.   JT/EEK taisyklės Nr. 24 5 priedo 2.2 punkto nuoroda į 2 priedo 2 lentelę turi būti suprantama kaip nuoroda į Direktyvos 2005/55/EB VI priedo 1.7.2.1 punkte pateiktą lentelę.

4.3.2.   JT/EEK taisyklės Nr. 24 5 priedo 2.3 punkto nuoroda į 1 priedo 7.3 punktą turi būti suprantama kaip nuoroda į Direktyvos 2005/55/EB II priedo 6 priedėlio 4 punktą.

4.4.   „EEK“ metodas slėginio uždegimo variklių naudingajai galiai matuoti.

4.4.1.   JT/EEK taisyklės Nr. 24 10 priedo 7 punkto nuoroda į šio priedo priedėlį turi būti suprantama kaip nuoroda į Direktyvos 2005/55/EB II priedą.

4.4.2.   JT/EEK taisyklės Nr. 24 10 priedo 7 ir 8 punktų nuorodos į 1 priedą turi būti suprantamos kaip nuorodos į Direktyvos 2005/55/EB II priedą.

VII PRIEDAS

Benzinu varomų kibirkštinio uždegimo variklių tipo patvirtinimo reikalavimai

1   DALIS

Išmetamo anglies viendeginio kiekio bandymas

1.   ĮVADAS

1.1.   Šiame priedėlyje aprašoma bandymo metodika, pagal kurią matuojamas anglies viendeginio kiekis, išmetamas varikliui veikiant tuščiąja eiga (įprastu ir dideliu sukimosi greičiu).

1.2.   Varikliui veikiant tuščiąja eiga įprastu sukimosi dažniu, didžiausias leidžiamas anglies viendeginio kiekis išmetamosiose dujose turi būti toks, kokį nurodė transporto priemonės gamintojas. Tačiau didžiausias tūrio procentais išreikštas CO kiekis neturi viršyti 0,3 %. Varikliui veikiant tuščiąja eiga dideliu sukimosi greičiu, tūrio procentais išreikštas anglies viendeginio kiekis išmetamosiose dujose, kai variklis veikia ne mažesniu kaip 2 000 min-1 sukimosi greičiu, o lambda vertė, atsižvelgiant į gamintojo specifikacijas, yra 1 ± 0,03, neturi viršyti 0,2 %.

2.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

2.1.   Bendrieji reikalavimai yra tokie, kaip nustatyta JT/EEK taisyklės Nr. 83 (3) 5.3.7.1–5.3.7.4 skirsniuose.

2.2.   Gamintojas, laikydamasis 2.1 punkte nustatytų reikalavimų, turi užpildyti Direktyvos 2005/55/EB VI priede pateiktą lentelę.

2.3.   Gamintojas per 24 mėnesius nuo technikos tarnybos suteikto patvirtinimo dienos turi patvirtinti, kad patvirtinant 2.1 skirsnyje nurodytą tipą, užregistruota lambda vertė yra tiksli ir atitinka serijinės gamybos transporto priemonių tipinę vertę. Įvertinimas atliekamas remiantis serijinės gamybos transporto priemonių apžiūromis ir tyrimais.

3.   TECHNINIAI REIKALAVIMAI

3.1.   Techniniai reikalavimai yra tokie, kaip nustatyta JT/EEK taisyklės Nr. 83 5 priede, su 3.2 skirsnyje nustatytomis išimtimis.

3.2.   JT/EEK taisyklės Nr. 83 5 priedo 2 priedėlio 2.1 punkte nurodyti etaloniniai degalai turi būti suprantami kaip nuoroda į atitinkamas etaloninių degalų specifikacijas, pateiktas reglamento (Euro 5 ir Euro 6 standartų įgyvendinimo reglamento) IX priede.

2   DALIS

Karterio išmetamųjų dujų kiekio patikra

1.   ĮVADAS

1.1.   Šioje dalyje aprašoma karterio išmetamųjų dujų kiekio patikros metodika.

1.2.   Pagal šią dalį tikrinama variklio karterio ventiliacijos sistema neturi leisti, kad į atmosferą būtų išleidžiama karterio išmetamųjų dujų.

2.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

2.1.   Bendrieji bandymo atlikimo reikalavimai yra tokie, kaip nustatyta JT/EEK taisyklės Nr. 83 6 priedo 2 skirsnyje.

3.   TECHNINIAI REIKALAVIMAI

3.1.   Techniniai reikalavimai yra tokie, kaip nustatyta JT/EEK taisyklės Nr. 83 6 priedo 3–6 skirsniuose.

---

(1)  OL L 275, 2005 10 20, p. 1.

1

(2)  OL L 326, 2006 11 24, p. 1.

2

(3)  OL L 70, 2007 3 9, p. 171.

3

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 192/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 192/60

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. birželio 25 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/452/EB, nustatantį sąrašą įstaigų, kurių tyrėjai gali naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3019)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/595/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (1), ypač į jo 20 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2002 m. gegužės 17 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 831/2002, įgyvendinančiu, dėl teisės naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (2), nustatomos teisės naudotis Bendrijos institucijai perduotais konfidencialiais duomenimis suteikimo sąlygos, kad mokslo reikmėms galima būtų daryti statistines išvadas, ir nustatomos Bendrijos bei nacionalinių institucijų bendradarbiavimo taisyklės, kurios palengvintų tokios teisės suteikimą. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. gegužės 17 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 831/2002, įgyvendinančiu, dėl teisės naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (2), nustatomos teisės naudotis Bendrijos institucijai perduotais konfidencialiais duomenimis suteikimo sąlygos, kad mokslo reikmėms galima būtų daryti statistines išvadas, ir nustatomos Bendrijos bei nacionalinių institucijų bendradarbiavimo taisyklės, kurios palengvintų tokios teisės suteikimą.

| (2) | Komisijos sprendimu 2004/452/EB (3) nustatytas įstaigų, kurių tyrėjai gali naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms, sąrašas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos sprendimu 2004/452/EB (3) nustatytas įstaigų, kurių tyrėjai gali naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms, sąrašas.

| (3) | Darbo, darbo santykių ir solidarumo ministerijai, Sveikatos, jaunimo ir sporto reikalų ministerijai ir Biudžeto, valstybės sąskaitų ir valstybės tarnybos ministerijai pavaldus Mokslinių tyrimų, studijų ir statistikos direktoratas (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) turi būti laikomas nustatytas sąlygas atitinkančia įstaiga ir todėl turėtų būti įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 831/2002 3 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytų įstaigų, organizacijų ir institucijų sąrašą. |
| --- | --- |

(3)

Darbo, darbo santykių ir solidarumo ministerijai, Sveikatos, jaunimo ir sporto reikalų ministerijai ir Biudžeto, valstybės sąskaitų ir valstybės tarnybos ministerijai pavaldus Mokslinių tyrimų, studijų ir statistikos direktoratas (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES) turi būti laikomas nustatytas sąlygas atitinkančia įstaiga ir todėl turėtų būti įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 831/2002 3 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytų įstaigų, organizacijų ir institucijų sąrašą.

| (4) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Statistinių duomenų konfidencialumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Statistinių duomenų konfidencialumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2004/452/EB priedas keičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 25 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 52, 1997 2 22, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

1

(2)  OL L 133, 2002 5 18, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 606/2008 (OL L 166, 2008 6 27, p. 16).

2

(3)  OL L 156, 2004 4 30, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2008/291/EB (OL L 98, 2008 4 10, p. 11).

3

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

Įstaigos, kurių tyrėjai gali naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms

Europos centrinis bankas

Ispanijos centrinis bankas

Italijos centrinis bankas

Kornelio universitetas (Niujorko valstija, JAV)

Niujorko universiteto Barucho koledžo Politikos mokslų katedra (Niujorko valstija, Jungtinės Amerikos Valstijos)

Vokietijos centrinis bankas

Europos Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinio direktorato Užimtumo analizės skyrius

Tel Avivo universitetas (Izraelis)

Pasaulio bankas

Prinstono universiteto Vudro Vilsono visuomeninių ir tarptautinių reikalų mokyklos Sveikatos ir gerovės centras (SGC) (Niudžersis, Jungtinės Amerikos Valstijos)

Čikagos universitetas (ČU) (Ilinojus, JAV)

Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO)

Kanados statistikos departamento Šeimos ir darbo studijų skyrius (Otava, Ontarijas, Kanada)

Ekonometrikos ir statistinės paramos kovai su sukčiavimu (ESAF) skyrius, Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro generalinis direktoratas

Paramos Europos mokslinių tyrimų erdvei (SERA) skyrius, Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro generalinis direktoratas

Jorko universiteto Atkinsono liberaliųjų ir profesinių studijų fakulteto Socialinių mokslų mokyklos Kanados mokslinių tyrimų katedra (Ontarijas, Kanada)

Čikagos Ilinojaus universitetas (ČIU) (Čikaga, JAV)

Kalifornijos universiteto Rady vadybos mokykla (San Diegas, JAV)

Darbo, darbo santykių ir solidarumo ministerijos Mokslinių tyrimų, studijų ir statistikos direktoratas (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES, Paryžius, Prancūzija)

Niujorko valstybinio universiteto Mokslinių tyrimų fondas (RFSUNY, Olbanis, JAV)

Suomijos pensijų centras (Eläketurvakeskus – ETK, Suomija)

Darbo, darbo santykių ir solidarumo ministerijai, Sveikatos, jaunimo ir sporto reikalų ministerijai ir Biudžeto, valstybės sąskaitų ir valstybės tarnybos ministerijai pavaldus Mokslinių tyrimų, studijų ir statistikos direktoratas (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES, Paryžius, Prancūzija).“

---

GAIRĖS

Europos centrinis bankas

| 19.7.2008 | LT EN EN FR FR DE DE EN EN | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT EN EN FR FR DE DE EN EN

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 192/63

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS

2008 m. birželio 20 d.

dėl nacionalinių centrinių bankų vykdomo Europos centrinio banko užsienio atsargų valdymo ir operacijų su tokiomis atsargomis teisinių dokumentų (suvestinė redakcija)

(ECB/2008/5)

(2008/596/EB)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 105 straipsnio 2 dalies trečią įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 3 straipsnio 1 dalies trečią įtrauką ir į 12 straipsnio 1 dalį, ir 30 straipsnio 6 dalį (toliau – ECBS statutas),

kadangi:

| (1) | Pagal ECBS statuto 30 straipsnio 1 dalį, eurą įsivedusių valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai (NCB) perveda užsienio atsargas Europos centriniam bankui, kuris turi visišką teisę jas laikyti ir valdyti. |
| --- | --- |

(1)

Pagal ECBS statuto 30 straipsnio 1 dalį, eurą įsivedusių valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai (NCB) perveda užsienio atsargas Europos centriniam bankui, kuris turi visišką teisę jas laikyti ir valdyti.

| (2) | Pagal ECBS statuto 9 straipsnio 2 dalį ir 12 straipsnio 1 dalį, ECB gali tam tikrą savo veiklą vykdyti per euro zonos NCB, prašydamas jų atlikti tam tikras ECB operacijas. Atitinkamai, ECB laikosi nuostatos, kad euro zonos nacionaliniai centriniai bankai, kaip jo agentai, turėtų valdyti jam pervestas užsienio atsargas. |
| --- | --- |

(2)

Pagal ECBS statuto 9 straipsnio 2 dalį ir 12 straipsnio 1 dalį, ECB gali tam tikrą savo veiklą vykdyti per euro zonos NCB, prašydamas jų atlikti tam tikras ECB operacijas. Atitinkamai, ECB laikosi nuostatos, kad euro zonos nacionaliniai centriniai bankai, kaip jo agentai, turėtų valdyti jam pervestas užsienio atsargas.

| (3) | Euro zonos NCB, dalyvaujantiems ECB pervestų užsienio atsargų valdyme ir su tokiu valdymu susijusiuose sandoriuose, reikalingi specialūs operacijų su užsienio atsargomis dokumentai. |
| --- | --- |

(3)

Euro zonos NCB, dalyvaujantiems ECB pervestų užsienio atsargų valdyme ir su tokiu valdymu susijusiuose sandoriuose, reikalingi specialūs operacijų su užsienio atsargomis dokumentai.

| (4) | 2006 m. gruodžio 21 d. Gairės ECB/2006/28 dėl nacionalinių centrinių bankų turimų Europos centrinio banko užsienio atsargų valdymo ir operacijų su Europos centrinio banko užsienio atsargomis teisinių dokumentų (1) po jų priėmimo jau buvo vieną kartą iš dalies pakeistos. Buvo pateikta nuostatų pakeitimų ir todėl, siekiant aiškumo ir skaidrumo, Gairės ECB/2006/28 turėtų būti naujai išdėstytos, |
| --- | --- |

(4)

2006 m. gruodžio 21 d. Gairės ECB/2006/28 dėl nacionalinių centrinių bankų turimų Europos centrinio banko užsienio atsargų valdymo ir operacijų su Europos centrinio banko užsienio atsargomis teisinių dokumentų (1) po jų priėmimo jau buvo vieną kartą iš dalies pakeistos. Buvo pateikta nuostatų pakeitimų ir todėl, siekiant aiškumo ir skaidrumo, Gairės ECB/2006/28 turėtų būti naujai išdėstytos,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiose gairėse:

| — | euro zonos NCB – eurą įsivedusios valstybės narės NCB; ir |
| --- | --- |

—

euro zonos NCB – eurą įsivedusios valstybės narės NCB; ir

| — | Europos jurisdikcijos – visų pagal Sutartį eurą įsivedusių valstybių narių, taip pat Danijos, Švedijos, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės (tik Anglijos ir Velso) jurisdikcijos. |
| --- | --- |

—

Europos jurisdikcijos – visų pagal Sutartį eurą įsivedusių valstybių narių, taip pat Danijos, Švedijos, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės (tik Anglijos ir Velso) jurisdikcijos.

2 straipsnis

Užsienio atsargų valdymas, kurį vykdo euro zonos NCB kaip ECB agentai

1.   Kiekvienas euro zonos NCB turi teisę dalyvauti Europos centriniam bankui pervestų užsienio atsargų operacijų valdyme. Euro zonos NCB gali nuspręsti susilaikyti nuo tokio valdymo arba apjungti tokį valdymą su vienu arba daugiau kitų euro zonos NCB. Jei euro zonos nacionalinis centrinis bankas nedalyvauja ECB užsienio atsargų operacijų valdyme, tai kiti euro zonos NCB valdo šias atsargas, kurias kitu atveju valdytų susilaikantis euro zonos NCB.

2.   Euro zonos NCB, kaip ECB agentai, vykdo operacijas su ECB užsienio atsargomis. Pradėjęs tokias operacijas, euro zonos NCB įgyja ECB agento statusą. Euro zonos NCB, vykdydami visas operacijas ECB vardu, priimdami susitarimus dėl kiekvienos operacijos, visas šalis informuoja, kad ECB yra atstovaujamasis ir nurodo jo pavadinimą ir sąskaitos numerį arba kodą.

3.   Kiekvienas euro zonos NCB, kuris kaip ECB agentas vykdo operacijas su ECB užsienio atsargomis, visų pirma atsižvelgia į ECB interesus, o tik po to – į savo arba bet kurios kitos institucijos, už kurią jis vykdo operacijas, interesus.

4.   Euro zonos NCB, ECB sutarties šalių paprašytas pateikti jo, kaip agento, įgaliojimą vykdyti operacijas su ECB užsienio atsargomis, tokioms sutarties šalims pateikia savo agento veiklos įgaliojimų įrodymą.

3 straipsnis

Teisiniai dokumentai

1.   Visos operacijos su ECB užsienio atsargomis vykdomos naudojant šiame straipsnyje nustatytus standartinius teisinius dokumentus ir tokias jų formas, kurias ECB kartais gali patvirtinti arba iš dalies pakeisti. Prieš euro zonos NCB pradedant ECB vardu prekiauti su sutarties šalimi, sutarties šalis turi pasirašyti teisinius dokumentus ir jų originalai turi būti pateikti ECB.

2.   Atpirkimo, atvirkštinio atpirkimo, pirkimo (atgalinio pardavimo) ir pardavimo (atgalinio pirkimo) operacijos su ECB užsienio atsargomis įforminamos naudojant šias standartines sutartis:

| a) | FBE finansinių sandorių pagrindinė sutartis (2004 m. leidimas) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų arba Šiaurės Airijos ir Škotijos įstatymus; |
| --- | --- |

a)

FBE finansinių sandorių pagrindinė sutartis (2004 m. leidimas) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų arba Šiaurės Airijos ir Škotijos įstatymus;

| b) | Obligacijų rinkos asociacijos pagrindinė atpirkimo sutartis (1996 m. rugsėjo mėn. versija) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal JAV federalinius arba valstijų įstatymus; ir |
| --- | --- |

b)

Obligacijų rinkos asociacijos pagrindinė atpirkimo sutartis (1996 m. rugsėjo mėn. versija) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal JAV federalinius arba valstijų įstatymus; ir

| c) | TBMA/ISMA pagrindinė visuotinė atpirkimo sutartis (2000 m. versija) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal jurisdikcijos, nepaminėtos a ir b punktuose, įstatymus. |
| --- | --- |

c)

TBMA/ISMA pagrindinė visuotinė atpirkimo sutartis (2000 m. versija) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal jurisdikcijos, nepaminėtos a ir b punktuose, įstatymus.

3.   Išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama ne biržoje, operacijos su ECB užsienio atsargomis įforminamos naudojant šias standartines sutartis:

| a) | FBE finansinių sandorių pagrindinė sutartis (2004 m. leidimas) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų įstatymus; |
| --- | --- |

a)

FBE finansinių sandorių pagrindinė sutartis (2004 m. leidimas) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų įstatymus;

| b) | 1992 m. Tarptautinės apsikeitimo sandorių ir išvestinių finansinių priemonių asociacijos pagrindinė sutartis (įvairių valiutų – tarptautinė, versija pagal Niujorko teisę) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal JAV federalinius arba valstijų įstatymus; ir |
| --- | --- |

b)

1992 m. Tarptautinės apsikeitimo sandorių ir išvestinių finansinių priemonių asociacijos pagrindinė sutartis (įvairių valiutų – tarptautinė, versija pagal Niujorko teisę) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal JAV federalinius arba valstijų įstatymus; ir

| c) | 1992 m. Tarptautinės apsikeitimo sandorių ir išvestinių finansinių priemonių asociacijos pagrindinė sutartis (įvairių valiutų – tarptautinė, versija pagal Anglijos teisę) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal jurisdikcijos, nepaminėtos a ir b punktuose, įstatymus. |
| --- | --- |

c)

1992 m. Tarptautinės apsikeitimo sandorių ir išvestinių finansinių priemonių asociacijos pagrindinė sutartis (įvairių valiutų – tarptautinė, versija pagal Anglijos teisę) naudojama operacijoms su sutarties šalimis, organizuotomis arba įsteigtomis pagal jurisdikcijos, nepaminėtos a ir b punktuose, įstatymus.

4.   Eurą įsivedusios valstybės narės atžvilgiu Vykdomoji valdyba gali nuspręsti vietoj sutarčių, numatytų 2 dalies a punkte arba 3 dalies a punkte, naudoti standartines sutartis, numatytas 2 dalies c punkte arba 3 dalies c punkte, jeigu atitinkamų standartinių sutarčių naudojimo toje valstybėje narėje teisinis įvertinimas ECB priimtina forma ir turiniu nėra galimas. Vykdomoji valdyba nedelsdama informuoja Valdančiąją tarybą apie kiekvieną pagal šią nuostatą priimtą sprendimą.

5.   Indėliai, susiję su ECB užsienio atsargomis, su sutarties šalimis, kurios: i) turi teisę atlikti operacijas, numatytas pirmiau 2 ir (arba) 3 dalyje; ir ii) yra organizuotos arba įsteigtos pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų įstatymus, išskyrus Airiją, turi būti įforminami naudojant FBE finansinių sandorių pagrindinę sutartį (2004 m. leidimas). Kitais atvejais nei nurodyti pirmiau i ir ii punkte, indėliai, susiję su ECB užsienio atsargomis, įforminami naudojant toliau 7 dalyje nurodytą pagrindinę užskaitos sutartį.

6.   I priede (toliau – ECB Annex) pateiktos formos dokumentas kaip sudėtinė kiekvienos standartinės sutarties dalis pridedamas prie jos, pagal kurią vykdomos atpirkimo, atvirkštinio atpirkimo, pirkimo (atgalinio pardavimo), pardavimo (atgalinio pirkimo), vertybinių popierių skolinimo ir trišales atpirkimo arba nebiržinių išvestinių finansinių priemonių operacijos su ECB užsienio atsargomis, jei tokios operacijos nėra vykdomos pagal FBE Finansinių sandorių pagrindinę sutartį (2004 m. leidimas).

7.   Pagal vieną iš II priede nustatytų formų pagrindinė užskaitos sutartis sudaroma su visomis sandorio šalimis, išskyrus sandorio šalis: i) su kuriomis ECB yra pasirašęs FBE finansinių sandorių pagrindinę sutartį (2004 m. leidimas) ir ii) kurios yra organizuotos arba įsteigtos pagal kurios nors iš Europos jurisdikcijų, išskyrus Airiją, įstatymus. Sudaroma:

| a) | pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Anglijos teisė ir kuri yra parengta anglų kalba, IIa priede pateikta forma sudaroma su visomis sutarties šalims, išskyrus sutarties šalis, nurodytas b, c ir d punktuose; |
| --- | --- |

a)

pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Anglijos teisė ir kuri yra parengta anglų kalba, IIa priede pateikta forma sudaroma su visomis sutarties šalims, išskyrus sutarties šalis, nurodytas b, c ir d punktuose;

| b) | pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Prancūzijos teisė ir kuri yra parengta prancūzų kalba, IIb priede pateikta forma sudaroma su sutarties šalims, įsteigtomis Prancūzijoje; |
| --- | --- |

b)

pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Prancūzijos teisė ir kuri yra parengta prancūzų kalba, IIb priede pateikta forma sudaroma su sutarties šalims, įsteigtomis Prancūzijoje;

| c) | pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Vokietijos teisė ir kuri yra parengta vokiečių kalba, IIc priede pateikta forma sudaroma su sutarties šalims, įsteigtomis Vokietijoje; ir |
| --- | --- |

c)

pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Vokietijos teisė ir kuri yra parengta vokiečių kalba, IIc priede pateikta forma sudaroma su sutarties šalims, įsteigtomis Vokietijoje; ir

| d) | pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Niujorko teisė ir kuri yra parengta anglų kalba, IId priede pateikta forma sudaroma su sutarties šalims, įsteigtomis Jungtinėse Valstijose. |
| --- | --- |

d)

pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Niujorko teisė ir kuri yra parengta anglų kalba, IId priede pateikta forma sudaroma su sutarties šalims, įsteigtomis Jungtinėse Valstijose.

8.   Su ECB užsienio atsargomis susijusių finansinių paslaugų teikimas per finansinius tarpininkus, įskaitant, be apribojimų, bankines, finansų maklerio, pasaugos ir investicines paslaugas, kurias teikia korespondentai, saugotojai ir depozitoriumai, atsiskaitymus vykdančios organizacijos ir centrinės kliringo įstaigos, vykdančios atsiskaitymus už biržines išvestines finansines priemones, įforminamos kaip specialios sutarys, kurias ECB kartais gali patvirtinti.

4 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Gairės ECB/2006/28 panaikinamos nuo 2008 m. birželio 25 dienos.

2.   Nuorodos į Gaires ECB/2006/28 laikomos nuorodomis į šias gaires.

3.   Šios gairės įsigalioja 2008 m. birželio 25 dieną.

5 straipsnis

Adresatai

Šios gairės taikomos euro zonos NCB.

Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2008 m. birželio 20 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL C 17, 2007 1 25, p. 5. Gairės, iš dalies pakeistos Gairėmis ECB/2007/6 (OL L 196, 2007 7 28, p. 46).

1

---

I PRIEDAS

ECB ANNEX (1)

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the Agreement) between the European Central Bank (the ECB) and [name of counterparty] (the Counterparty). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the Master Netting Agreement) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, Annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

6.

The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.

---

(1)  This Annex has been drawn up in English and is incorporated into master agreements drawn up in English which are governed by English or New York law.

---

IIa. PRIEDAS

Pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Anglijos teisė

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or set-off against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.3.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| 2.4. | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

2.4.

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with English law.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | Name of Counterparty |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |
| [In case of Luxembourg counterparties: |
| In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts. |
| Luxembourg counterparty | |
| By | |
| Title ] | |

European Central Bank

Name of Counterparty

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

[In case of Luxembourg counterparties:

In addition to clause 9 of this Agreement the parties agree that for purpose of Article 1 of the Protocol annexed to the Convention on Jurisdiction and the Enforcement of Judgements in Civil and Commercial Matters, signed in Brussels on 27 September 1998 and without prejudice to the foregoing execution of this Agreement by the parties hereto, [Luxembourg counterparty] expressly and specifically confirms its agreement to the provisions of clause 9 of this Agreement, stipulating that the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main shall have jurisdiction to hear and determine any suit, action or proceeding, and to settle any disputes, which may arise out of or in connection with this Agreement and, for such purposes, irrevocably submits to the jurisdiction of such courts.

Luxembourg counterparty

By

Title ]

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements (1)

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

---

(1)  This documentation is maintained by the ECB Legal Services and the legal departments of the national central banks.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---

IIb PRIEDAS

Pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Prancūzijos teisė

CONVENTION-CADRE DE COMPENSATION

Date:

Entre:

La Banque centrale européenne, Kaiserstrasse 29, D-60311 Francfort-sur-le-Main (ci-après dénommée la «BCE»), et

(ci-après dénommée la «contrepartie»)

1.   Champ d’application de la convention

| 1.1. | La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions. |
| --- | --- |

1.1.

La présente convention (ci-après dénommée la «convention») a pour objet de permettre à la BCE de compenser l’ensemble des positions existantes dans le cadre de l’ensemble des transactions en cours effectuées entre la BCE et la contrepartie, sans distinction de l’agent ou des agents autorisés à agir pour le compte de la BCE par l’intermédiaire duquel ou desquels les transactions génératrices de ces positions ont pu être effectuées, y compris la banque centrale de tout État membre de l’Union européenne ayant adopté l’euro comme monnaie nationale, et sans distinction de l’établissement (y compris le siège social et l’ensemble des succursales) de la contrepartie impliqué dans ces transactions, et après prise en considération de l’incidence de toutes les dispositions existantes relatives à la compensation qui figurent dans la convention-cadre ou dans les autres conventions conclues entre la BCE et la contrepartie et/ou des dispositions de la législation applicable ayant un effet similaire et susceptibles de s’appliquer à certaines de ces transactions.

| 1.2. | Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre. |
| --- | --- |

1.2.

Dans la présente convention, on entend par «convention de compensation» toute convention en vigueur entre les parties (y compris, sans restriction, la présente convention et les conventions de l’espèce énumérées dans l’additif 1 de la présente convention), y compris les modifications et avenants aux textes susceptibles d’être convenus, s’il y a lieu, entre la BCE et la contrepartie (ci-après dénommées les «parties»), qui comporte des dispositions prévoyant, lors de la survenance d’un cas de défaillance tel que défini dans le cadre de cette convention, une possibilité de résiliation, d’exigibilité anticipées ou de «close out» des transactions ou des obligations afférentes aux transactions ou de tout événement analogue (une «résiliation pour défaillance»), les obligations respectives des parties dans le cadre de cette convention pouvant dès lors être regroupées, globalisées ou compensées réciproquement de manière à donner lieu à un solde net unique payable par l’une des parties à l’autre.

2.   Dispositions d’ordre général

| 2.1. | L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement. |
| --- | --- |

2.1.

L’ensemble des transactions de toute nature (ci-après dénommées «transactions») conclues entre les parties à tout moment après la date de la présente convention sera régi par la présente convention, sauf si les parties en décident spécifiquement autrement.

| 2.2. | Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques. |
| --- | --- |

2.2.

Les parties reconnaissent que les termes de la présente convention, l’ensemble des transactions régies par elle, toutes les modifications apportées aux termes de ces transactions et le solde net unique payable dans le cadre de toute convention de compensation constituent une relation et un accord professionnels et contractuels uniques.

| 2.3. | La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre. |
| --- | --- |

2.3.

La contrepartie a conclu cette convention en son nom propre; elle déclare et atteste qu’elle a conclu et conclura toutes les transactions en son nom propre.

| 2.4. | La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention. |
| --- | --- |

2.4.

La présente convention complète les conventions antérieures de compensation conclues antérieurement entre les parties; toutes les autres conventions de l’espèce et transactions qui seront conclues ultérieurement entre les parties compléteront la présente convention.

3.   Devise de référence

La devise de référence utilisée dans le cadre de cette convention sera le dollar des États-Unis ou, au choix de la BCE, une autre devise. Dans les cas où il sera nécessaire, conformément aux termes de la présente convention, de convertir les montants dans la devise de référence, la conversion s’effectuera au taux de référence quotidien publié par la BCE pour la devise à convertir dans la devise de référence ou, à défaut de ce taux de référence, au taux de change auquel la BCE peut acheter ou vendre, selon le cas, ces montants avec ou contre la devise de référence ce même jour, selon les conditions définies par la BCE.

4.   Clause de défaillance croisée

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention), la BCE sera habilitée à prononcer, par notification écrite à la contrepartie, la résiliation pour défaillance de chacune des autres conventions de compensation pour lesquelles il n’y a pas eu résiliation pour défaillance dans les conditions prévues par les dispositions précitées.

5.   Compensation globale

| 5.1. | Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé. |
| --- | --- |

5.1.

Lors de la survenance d’une résiliation pour défaillance, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les montants dus par chacune des parties à l’autre au titre de chaque convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) pour laquelle est intervenue une résiliation pour défaillance et globalisera les sommes dues par chaque partie à l’autre au titre de ces conventions de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention) libellées ou converties dans tous les cas dans la devise de référence, seul le solde net étant payable par la partie débitrice du montant brut le plus élevé.

| 5.2. | La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention). |
| --- | --- |

5.2.

La clause 5.1 restera en vigueur dans la mesure du possible nonobstant le caractère inapplicable, en vertu de la loi en vigueur, de toute disposition pouvant être contenue dans une convention de compensation (y compris dans le cadre de l’additif 2 de la présente convention).

6.   Notifications et autres communications

L’ensemble des notifications, instructions et autres communications à donner dans le cadre de la présente convention ne prendront effet qu’à la date de leur réception et seront adressées par écrit (y compris par les moyens électroniques).

7.   Gestion séparée

Chacune des dispositions de la présente convention (y compris, sans restriction, l’additif 2 de ladite convention) sera traitée isolément des autres dispositions et sera applicable nonobstant le caractère inapplicable de ces autres dispositions.

8.   Incessibilité

Les droits et obligations de la contrepartie dans le cadre de la présente convention ne peuvent être cédés, transférés ou autrement négociés par la contrepartie.

9.   Loi applicable, attribution de compétences

| 9.1. | La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit. |
| --- | --- |

9.1.

La présente convention sera soumise au droit français et interprétée selon ledit droit.

| 9.2. | Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays. |
| --- | --- |

9.2.

Dans l’intérêt de la BCE, la contrepartie soumet irrévocablement par la présente convention tous les cas afférents à celle-ci ou s’y rapportant à la compétence de la juridiction du tribunal (Landgericht) de Francfort-sur-le-Main, Allemagne. Aucune disposition de cette clause 9 ne limitera le droit de la BCE d’entamer une procédure judiciaire devant les tribunaux compétents d’un autre pays.

| Banque centrale européenne | Contrepartie |
| --- | --- |
| Par | Par |
| En qualité de | En qualité de |
| Date | Date |

Banque centrale européenne

Contrepartie

Par

Par

En qualité de

En qualité de

Date

Date

Annexe 1

à la convention-cadre de compensation

Conventions de compensation

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version) |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)

Additif 2

à la convention-cadre de compensation

Transactions non soumises à une convention de compensation

| 1. | Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation. |
| --- | --- |

1.

Les dispositions du présent Additif s’appliquent aux transactions conclues entre les parties qui ne sont pas effectivement soumises à une autre convention de compensation.

| 2. | Lors de la survenance:






  (a) | d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou |
| --- | --- | --- |

2.

Lors de la survenance:

(a)

d’une résiliation pour défaillance dans le cadre d’une convention de compensation ou

| (b) | d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention, |
| --- | --- |

(b)

d’un événement défini comme étant un cas de défaillance ou un événement analogue dans le cadre d’une quelconque convention de compensation, lequel événement, dans l’hypothèse où des transactions seraient en cours au titre de cette convention de compensation, amènerait ou habiliterait la BCE à prendre des mesures qui entraîneraient une résiliation pour défaillance dans le cadre de ladite convention,

(les événements prévus en (a) ou en (b) étant dénommés dans le présent Additif «cas de défaillance»),

l’ensemble des transactions concernées par le présent Additif (sans exception, sauf dans le cas où une transaction ne peut faire l’objet d’une résiliation dans ces conditions aux termes de la loi applicable) dans le cadre desquelles les obligations sont ou seraient arrivées à échéance à la date ou après la date de survenance de ce cas de défaillance (la «date de résiliation») pourront être résiliées par notification écrite de la BCE à la Contrepartie dans les conditions prévues aux paragraphes 3 et 4 du présent Additif et la BCE ne sera pas tenue d’effectuer, sans préjudice des paragraphes 3 et 4 du présent Additif, d’effectuer d’autres paiements ou livraisons au titre de ces transactions.

| 3. | En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes. |
| --- | --- |

3.

En cas de résiliation selon les termes du paragraphe 2 du présent Additif, la BCE comptabilisera dans les meilleurs délais les sommes dues par chacune des parties à l’autre, notamment, le cas échéant, en déterminant pour chaque transaction la perte ou le gain total de la BCE résultant de la résiliation de ladite transaction à la date de résiliation, le montant étant dans tous les cas libellé ou converti dans la devise de référence. La BCE globalisera ensuite ces gains et pertes et seul le solde net sera payable par la Contrepartie si le total des pertes excède celui des gains, ou par la BCE si le total des gains excède celui des pertes.

| 4. | Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus. |
| --- | --- |

4.

Pour déterminer, dans le cadre de chaque transaction, le montant total du gain ou de la perte de la BCE, celle-ci utilisera, sous réserve de la législation applicable, une méthode de calcul commercialement raisonnable (a) fondée, dans toute la mesure du possible, sur les cotations fournies par au moins quatre intervenants de premier rang du marché considéré et opérant dans le même centre financier et (b) prenant en compte, le cas échéant, la résiliation de la transaction intervenues antérieurement à la date de valeur ou de livraison prévus.

| 5. | Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues. |
| --- | --- |

5.

Les parties conviennent que le calcul de la somme nette aux termes des paragraphes 3 et 4 du présent Additif constituent une estimation raisonnable des pertes encourues.

---

IIc PRIEDAS

Pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Vokietijos teisė

EZB-AUFRECHNUNGSVERTRAG

(„Master netting agreement“)

vom:

zwischen

der Europäische Zentralbank, Kaiserstraße 29, D-60311 Frankfurt am Main, Deutschland (im nachfolgenden „EZB“) und

(im nachfolgenden „Vertragspartner“)

1.   Anwendungsbereich dieses Vertrages

| 1.1. | Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen. |
| --- | --- |

1.1.

Der Zweck dieses Vertrages (im folgenden: „Vertrag“) besteht darin, die Verrechnung aller bestehenden Positionen aus allen offenen Geschäften zwischen der EZB und dem Vertragspartner zu ermöglichen. Der Vertrag schließt Geschäfte ein, die die EZB über Stellvertreter (z. B. Teilnehmerzentralbanken) abschließt. Er umfasst auch ferner alle diejenigen Geschäfte, die über die Hauptverwaltung oder eine unselbständige Zweigniederlassung des Vertragspartners mit der EZB abgeschlossen werden. Der Vertrag berücksichtigt ferner alle sonst zwischen den Parteien bestehenden Rahmenverträge oder sonstigen Vereinbarungen, die Aufrechnungsklauseln enthalten, sowie zwingende gesetzliche Vorschriften mit ähnlichen Wirkungen.

| 1.2. | Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

1.2.

Unter einem Aufrechnungsvertrag (Netting Agreement) im Sinne dieses Vertrages (im folgenden: „Aufrechungsvertrag“) sind alle die zwischen den Parteien getroffenen (einschließlich dieses Vertrags sowie der im Anhang 1 zum Vertrag aufgeführten) Vereinbarungen in ihrer jeweiligen Fassung zu verstehen, die Klauseln enthalten, wonach im Fall eines wichtigen Grundes (event of default) insbesondere eine vorzeitige Beendigung eintritt oder eine Kündigung ausgesprochen werden kann (im folgenden: „Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund“); ferner muss dort vereinbart sein, dass infolge einer Beendigung oder Kündigung Geschäfte oder Verpflichtungen fällig bzw. in verrechenbare, fällige Forderungen umgewandelt werden, die anschließend zusammengefasst, ver- oder aufgerechnet werden mit der Folge, dass lediglich ein einziger Nettosaldo durch eine der beiden Parteien geschuldet wird.

2.   Allgemeines

| 2.1. | Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren. |
| --- | --- |

2.1.

Für alle Geschäfte, die die Parteien nach Unterzeichnung dieses Vertrages tätigen (in folgenden „Einzelabschlüsse“), gelten die nachfolgenden Bestimmungen, sofern die Parteien im Einzelabschluss nichts abweichendes vereinbaren.

| 2.2. | Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden. |
| --- | --- |

2.2.

Die Parteien sind sich darüber einig, daß dieser Vertrag in seiner jeweiligen Fassung, alle Einzelabschlüsse, die von diesem Vertrag erfasst werden, und die aus Aufrechnungsverträgen resultierenden Nettosalden ein einheitliches Vertragsverhältnis bilden.

| 2.3 | Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden. |
| --- | --- |

2.3

Die Vertragsparteien sichern zu, daß sie den Vertrag in eigenem Namen abgeschlossen haben und alle Einzelabschlüsse ebenfalls in eigenem Namen tätigen werden.

3.   Vertragswährung („base currency“)

Vertragswährung ist der US-Dollar oder jede andere Währung, die die Parteien vereinbaren. Die Umrechnung von auf andere Währungen lautenden Beträgen in die Vertragswährung erfolgt jeweils zum täglichen Referenzkurs, den die EZB für die umzurechnende Währung veröffentlicht oder, hilfsweise, zum jeweiligen Marktkurs, zu dem die EZB an diesem Geschäftstag den umzurechnenden Währungsbetrag gegen die Vertragswährung kaufen oder verkaufen kann.

4.   Vertragsübergreifendes Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund

Sofern die EZB ein Kündigungs- oder Beendigungsrecht aus wichtigem Grund im Rahmen eines Aufrechnungsvertrages (sowie auch gemäß Anhang 2 zu diesem Vertrag) hat, erstreckt sich dieses Recht auch auf jeden anderen Aufrechnungsvertrag, auch wenn nach den dortigen Vereinbarungen ein vergleichbarer Kündigungs- oder Beendigungsgrund noch nicht gegeben ist.

5.   Allumfassende Aufrechnungsvereinbarung („global netting“)

| 5.1. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

5.1.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund stattfinden, wird die EZB unverzüglich die aus den jeweiligen Aufrechnungsverträgen (sowie auch aus Anhang 2 zu diesem Vertrag) resultierenden Nettosalden errechnen und diese, nach Umrechnung in die Vertragswährung, zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammenfassen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 5.2. | Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind. |
| --- | --- |

5.2.

Z. 5.1 gilt ungeachtet dessen, dass Klauseln in Aufrechnungsverträgen (einschl. Anhang 2 zu diesem Vertrag) nach dem jeweils anwendbaren Recht nicht wirksam bzw. nichtig sind.

6.   Erklärungen und andere Mitteilungen

Alle Erklärungen, Weisungen und anderen Mitteilungen im Rahmen dieses Vertrages sind nur dann wirksam, wenn sie in Schriftform oder in elektronischer Form übermittelt werden und der Gegenseite auch zugegangen sind.

7.   Teilbarkeit

Sollte eine Bestimmung dieses Vertrages (einschließlich des Anhangs 2) ganz oder teilweise unwirksam sein oder werden, bleiben die übrigen Bestimmungen wirksam. An Stelle der unwirksamen Bestimmungen tritt eine wirksame Regelung, die dem wirtschaftlichen Zweck mit der unwirksamen Bestimmung soweit wie möglich Rechnung trägt.

8.   Die Rechte und Pflichten aus dem Vertrag darf der Vertragspartner weder abtreten noch in sonstiger Weise hierüber verfügen.

| 9.1. | Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland. |
| --- | --- |

9.1.

Dieser Vertrag unterliegt dem Recht der Bundesrepublik Deutschland.

| 9.2. | Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main. |
| --- | --- |

9.2.

Nicht ausschließlicher Gerichtsstand ist Frankfurt am Main.

| Europäische Zentralbank | Vertragspartner |
| --- | --- |
| Name | Name |
| Titel | Titel |
| Ort, Datum | Ort, Datum |

Europäische Zentralbank

Vertragspartner

Name

Name

Titel

Titel

Ort, Datum

Ort, Datum

Anhang 1

zum EZB Aufrechnungsvertrag

Liste der Aufrechnungsverträge

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Anhang 2

zum EZB-Aufrechnungsvertrag

Geschäfte, die keinem Aufrechnungsvertrag unterliegen:

| 1. | Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden. |
| --- | --- |

1.

Vorschriften dieses Anhangs finden Anwendung auf solche Einzelabschlüsse zwischen den Parteien, die von keinem anderen Aufrechnungsvertrag erfasst werden.

| 2. | Sofern






  a) | eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder |
| --- | --- | --- |

2.

Sofern

a)

eine Beendigung oder Kündigung aus wichtigem Grund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages eintritt oder

| b) | ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären, |
| --- | --- |

b)

ein Beendigungs- oder Kündigungsgrund nach Maßgabe eines Aufrechnungsvertrages vorliegt, der zur Beendigung führen oder zur Kündigung durch die EZB berechtigen würde, sofern Einzelabschlüsse im Rahmen dieses Aufrechnungsvertrags getätigt worden wären,

(im Folgenden: „beendigendes Ereignis im Sinne dieses Anhangs“)

und die EZB eine Kündigung im Hinblick auf diesen Anhang ausgesprochen hat, dann werden alle unter diesen Anhang fallenden Einzelabschlüsse gemäß den Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs beendigt und abgerechnet, sofern diese Einzelabschlüsse Verpflichtungen enthalten, die im Zeitpunkt des Wirksamwerdens der Beendigung oder Kündigung noch nicht fällig sind. Die Hauptpflichten aus diesen Einzelgeschäften erlöschen, vorbehaltlich der nachfolgenden Ziffern 3 und 4 dieses Anhangs.

| 3. | Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird. |
| --- | --- |

3.

Sollte eine Beendigung oder Kündigung gemäß Ziffer 2 dieses Anhangs eintreten, wird die EZB unverzüglich die beiderseitigen Ansprüche ermitteln und hierbei, sofern erforderlich, den aus jedem Einzelabschluss für die EZB resultierenden Gewinn oder Verlust ermitteln, der sich aus der vorzeitigen Kündigung oder Beendigung an dem Tag ergibt, an dem die Kündigung oder Beendigung wirksam wird; sie wird ferner diese Positionen ggf. in die Vertragswährung umrechnen. Die EZB fasst dann diese Forderungen und Verbindlichkeiten zu einer einzigen Forderung oder Verbindlichkeit zusammen mit der Folge, dass nurmehr dieser Betrag zwischen den Parteien geschuldet wird.

| 4. | Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat. |
| --- | --- |

4.

Zur Ermittlung der Gewinne und Verluste der EZB aus den jeweiligen Einzelabschlüssen wird die EZB, vorbehaltlich des anwendbaren Rechtes, eine für beide Seiten angemessene Berechnungsmethode verwenden, die a), soweit möglich und vorhanden, auf den von mindestens vier bedeutenden Marktteilnehmern an dem maßgeblichen Finanzplatz gestellten Kursen oder Preisen beruht und b) hierbei in Rechnung stellt, dass die Beendigung oder Kündigung des jeweiligen Einzelabschlusses vorzeitig stattgefunden hat.

---

IId PRIEDAS

Pagrindinė užskaitos sutartis, kurią reglamentuoja Niujorko teisė

MASTER NETTING AGREEMENT

Dated as of:

Between:

European Central Bank, Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt am Main, Germany (hereinafter referred to as the ECB), and

[Counterparty] whose [address] [registered place of business] is at [address] (hereinafter referred to as the Counterparty)

1.   Scope of agreement

| 1.1. | The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions. |
| --- | --- |

1.1.

The purpose of this Agreement (hereinafter referred to as the Agreement) is to ensure that the ECB is able to net all existing positions under all outstanding transactions made between the ECB and the Counterparty, regardless of any agent or agents authorised to act on behalf of the ECB through whom the transactions giving rise to those positions may have been effected, including the central bank of any Member State of the European Union which has adopted the euro as its currency, and regardless of which office (including the head office and all branches) of the Counterparty may be involved in such transactions, and after taking into account the effect of any existing netting provisions in master or other agreements between the ECB and the Counterparty and/or provisions of mandatory law that operate with similar effect that may apply to certain of such transactions.

| 1.2. | In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other. |
| --- | --- |

1.2.

In this Agreement, a ‘netting agreement’ means any agreement for the time being in effect between the parties (and including, without limitation, this Agreement and agreements of the kind listed in Appendix 1 of this Agreement), including such modifications and additions thereto as may be agreed between the ECB and the Counterparty (hereinafter referred to as the parties) from time to time, which contains provisions to the effect that, should any event of default as defined for the purposes of such agreement occur, there may be an early termination, liquidation, closing-out or acceleration of transactions or obligations under transactions or any analogous event (a default termination) and the respective obligations of the parties under such agreement may be combined, aggregated or netted against each other so as to produce a single net balance payable by one party to the other.

2.   General

| 2.1. | All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise. |
| --- | --- |

2.1.

All transactions of whatever nature (hereinafter referred to as transactions) entered into between the ECB and the parties at any time after the date of this Agreement shall be governed by this Agreement, unless the parties specifically agree otherwise.

| 2.2. | The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement. |
| --- | --- |

2.2.

The parties acknowledge that the terms of this Agreement, all transactions governed by this Agreement, any amendments to the terms of such transactions, and the single net balance payable under any netting agreement constitute a single business and contractual relationship and arrangement.

| 2.3. | Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA. |
| --- | --- |

2.3.

Each party represents and warrants to the other that it is a financial institution for purposes of the U.S. Federal Deposit Insurance Corporation Improvement Act of 1991 (hereinafter referred to as FDICIA), and the parties agree that this Agreement shall be a netting contract, as defined in FDICIA, and that each receipt or payment obligation under the Agreement shall be a covered contractual payment entitlement or covered contractual payment obligation respectively, as defined in and subject to FDICIA.

| 2.4. | The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal. |
| --- | --- |

2.4.

The Counterparty has entered into this Agreement as principal and represents and warrants that it has entered and shall enter into all transactions as principal.

| [2.5. | The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:






  (a) | it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and |
| --- | --- | --- |

[2.5.

The Counterparty represents and warrants to, and covenants and agrees with the ECB, that:

(a)

it has the power to execute and deliver this Agreement and any other documentation relating to this Agreement to which it is a party and that it is required to deliver; it has the power to perform its obligations under this Agreement and any obligations under any netting agreement to which it is a party; it has taken all necessary action to authorise such execution, delivery and performance, including authorisations required under the U.S. Federal Deposit Insurance Act, as amended, including amendments effected by the U.S. Federal Institutions Reform, Recovery and Enforcement Act of 1989, and under any agreement, writ, decree or order entered into with a party’s supervisory authorities; and

| (b) | at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1) |
| --- | --- |

(b)

at all times during the term of this Agreement, it will continuously include and maintain as part of its official written books and records this Agreement, the netting agreements and evidence of all necessary authorisations.] (1)

| [2.5.][2.6.] | This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement. |
| --- | --- |

[2.5.][2.6.]

This Agreement is supplemental to the netting agreements entered into between the parties prior to the date of this Agreement, and all further netting agreements and transactions entered into between the parties after the date of this Agreement shall be supplemental to this Agreement.

3.   Base currency

The base currency for the purposes of this Agreement shall be the US dollar or, at the ECB’s option, any other currency. Wherever it is necessary in accordance with the terms of this Agreement to convert amounts into the base currency, such amounts shall be converted at the daily reference rate published by the ECB for the currency to be converted into the base currency or, in the absence of such reference rate, at the rate of exchange at which the ECB can buy or sell, as appropriate, such amounts with or against the base currency on such day, all as determined by the ECB.

4.   Cross acceleration

Should any default termination occur under any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement), then the ECB shall have the right to declare, by written notice to the Counterparty, that a default termination has occurred under each other netting agreement in respect of which default termination has not occurred in accordance with the provisions thereof.

5.   Global netting

| 5.1. | Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum. |
| --- | --- |

5.1.

Should a default termination occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other under each netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement) in respect of which default termination has occurred and aggregate the sums due from each party to the other under such netting agreements (including under Appendix 2 of this Agreement), in every case in or converted into the base currency, and only the net balance of the account shall be payable by the party owing the larger aggregate sum.

| 5.2. | Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement). |
| --- | --- |

5.2.

Clause 5.1 shall continue to operate to the extent possible notwithstanding the unenforceability under applicable law of any provisions contained in any netting agreement (including under Appendix 2 of this Agreement).

6.   Notices and other communications

All notices, instructions and other communications to be given under this Agreement shall be effective only upon receipt and shall be made in writing (including by electronic means).

7.   Severability

Each provision contained herein (including, without limitation, Appendix 2 of this Agreement) shall be treated as separate from any other provision herein and shall be enforceable notwithstanding the unenforceability of any such other provision.

8.   Non-assignability

The rights and obligations of the Counterparty under this Agreement may not be assigned, charged, pledged or otherwise transferred or dealt with by the Counterparty.

9.   Governing law and jurisdiction

| 9.1. | This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America. |
| --- | --- |

9.1.

This Agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the State of New York, United States of America.

| 9.2. | For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction. |
| --- | --- |

9.2.

For the benefit of the ECB, the Counterparty hereby irrevocably submits for all purposes of or in connection with this Agreement to the jurisdiction of the District Court (Landgericht) of Frankfurt am Main, Germany. Nothing in this clause 9 shall limit the right of the ECB to take proceedings before the courts of any other country of competent jurisdiction.

| European Central Bank | [Name of Counterparty]
   (2) |
| --- | --- |
| By | By |
| Title | Title |
| | [Address for the service of notices under this Agreement] |
| Date | Date |

European Central Bank

[Name of Counterparty]
   (2)

By

By

Title

Title

[Address for the service of notices under this Agreement]

Date

Date

---

(1)  Representation to be used where the counterparty is a U.S. depository institution.

(2)  In the case of US depository institution counterparties, to be executed by a bank officer at the level of Vice-President or higher.

Appendix 1

to Master netting agreement

Netting agreements

| 1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- |

1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency — Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement. |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.

Appendix 2

to Master netting agreement

Transactions not subject to any netting agreement

| 1. | The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement. |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Appendix apply to transactions entered into between the parties that are not effectively subject to any other netting agreement.

| 2. | Should:






  (a) | a default termination occur under any netting agreement; or |
| --- | --- | --- |

2.

Should:

(a)

a default termination occur under any netting agreement; or

| (b) | an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement, |
| --- | --- |

(b)

an event that is defined as an event of default or other analogous event under any netting agreement occur, which event would, assuming there were outstanding transactions under any such netting agreement, result in, or entitle the ECB to take steps which would result in, a default termination under such netting agreement,

(any such event under (a) or (b) above is referred to in this Appendix as an ‘event of default’),

then all transactions to which this Appendix applies (but not less than all, unless any such transaction may not be so closed out under applicable law) under which obligations have or would otherwise have fallen due by or after the date of such event of default (the close-out date) shall be liquidated and closed out as described under paragraphs 3 and 4 of this Appendix, and the ECB shall, without prejudice to paragraphs 3 and 4 of this Appendix, not be obliged to make any further payments or deliveries under any such transactions.

| 3. | Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses. |
| --- | --- |

3.

Should liquidation and close-out under paragraph 2 of this Appendix occur, the ECB shall, as soon as is reasonably practicable, take an account of what is due from each party to the other, including, as necessary, determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, as the case may be, resulting from the liquidation and close-out of such transaction as at the date of such liquidation and close-out, in every case in or converted into the base currency. The ECB shall then aggregate such gains and losses and only the balance of the account shall be payable by the Counterparty, if the aggregate losses exceed the aggregate gains, or by the ECB, if the aggregate gains exceed the aggregate losses.

| 4. | In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date. |
| --- | --- |

4.

In determining in respect of each transaction the ECB’s total gain or loss, the ECB shall, subject to applicable law, use a commercially reasonable method of calculation which (a) is based on, to the extent practicable and available, quotations from at least four leading dealers in the relevant market operating in the same financial centre, and (b) takes into account, where applicable, the liquidation and close-out of such transaction earlier than its scheduled value date or delivery date.

| 5. | The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered. |
| --- | --- |

5.

The parties agree that the calculation of the net sum under paragraphs 3 and 4 of this Appendix is a reasonable pre-estimate of losses suffered.

---