# Uradni list L 178/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 178 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 515. julij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 178

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 515. julij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 637/2008 z dne 23. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in o uvedbi nacionalnih programov prestrukturiranja za sektor bombaža | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 638/2008 z dne 4. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 639/2008 z dne 24. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1043/2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 640/2008 z dne 4. julija 2008 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2568/91 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 641/2008 z dne 4. julija 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 40/2008 glede seznama plovil, ki se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom v Severnem Atlantiku | 17 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 642/2008 z dne 4. julija 2008 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 19 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 637/2008 z dne 23. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in o uvedbi nacionalnih programov prestrukturiranja za sektor bombaža

1

Uredba Komisije (ES) št. 638/2008 z dne 4. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 639/2008 z dne 24. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1043/2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 640/2008 z dne 4. julija 2008 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2568/91 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 641/2008 z dne 4. julija 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 40/2008 glede seznama plovil, ki se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom v Severnem Atlantiku

17

*

Uredba Komisije (ES) št. 642/2008 z dne 4. julija 2008 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

19

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/551/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. decembra 2007 o državni pomoči C 12/07 (ex N 799/06) Slovaške za Glunz&Jensen s.r.o.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6045)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2008/552/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 24. junija 2008 o spremembi Odločbe 2007/716/ES glede nekaterih obratov v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2931)

   (
  1
  ) | 43 |
| | | 2008/553/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. junija 2008 o razveljavitvi Odločbe 2008/377/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo na Slovaškem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3223)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/551/ES

*

Odločba Komisije z dne 11. decembra 2007 o državni pomoči C 12/07 (ex N 799/06) Slovaške za Glunz&Jensen s.r.o.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6045)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6045)

1

38

2008/552/ES

*

Odločba Komisije z dne 24. junija 2008 o spremembi Odločbe 2007/716/ES glede nekaterih obratov v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2931)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2931)

1

43

2008/553/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. junija 2008 o razveljavitvi Odločbe 2008/377/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo na Slovaškem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3223)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3223)

1

45

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | | 2008/554/PNZ |
| | * | Proračun za Europol za leto 2009 | 46 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

2008/554/PNZ

*

Proračun za Europol za leto 2009

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 5.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 637/2008

z dne 23. junija 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in o uvedbi nacionalnih programov prestrukturiranja za sektor bombaža

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretjega pododstavka člena 37(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 1979 in zlasti odstavka 6 Protokola 4 k Aktu o bombažu (1) (v nadaljnjem besedilu „Protokol“),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poglavje 10a naslova IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (4), kakor je bilo vstavljeno s členom 1(20) Uredbe Sveta (ES) št. 864/2004 (5), določa pravila za proizvodno vezano plačilo za bombaž. |
| --- | --- |

(1)

Poglavje 10a naslova IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (4), kakor je bilo vstavljeno s členom 1(20) Uredbe Sveta (ES) št. 864/2004 (5), določa pravila za proizvodno vezano plačilo za bombaž.

| (2) | S sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 7. septembra 2006 v zadevi C-310/04 (6) je bilo poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 razveljavljeno zaradi kršenja načela sorazmernosti, zlasti glede na okoliščino, da „Svet, avtor Uredbe (ES) št. 864/2004, pred Sodiščem ni dokazal, da je pri sprejemanju nove sheme podpore za bombaž, uvedene z navedeno uredbo, dejansko uporabil svojo diskrecijsko pravico, kar bi vključevalo upoštevanje vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin zadeve, tudi vseh stroškov dela, povezanih z gojenjem bombaža, in sposobnosti preživetja odzrnjevalnih podjetij, kar bi bilo treba upoštevati, da bi se ocenila donosnost te poljščine“, in da Sodišče ni imelo možnosti „preveriti, ali je zakonodajalec Skupnosti lahko, ne da bi presegel okvir široke diskrecijske pravice, ki jo ima v tej zadevi, prišel do ugotovitve, da določitev zneska posebne podpore za bombaž kot 35 % celotne obstoječe pomoči, določene v okviru prejšnje sheme pomoči, zadošča za zagotovitev dosege cilja, določenega v uvodni izjavi 5 v preambuli Uredbe (ES) št. 864/2004, namreč zagotoviti donosnost in s tem ohranitev poljščine, torej cilj, ki je povezan s ciljem, določenim v odstavku 2 Protokola“. Sodišče je tudi zadržalo učinke razveljavitve, dokler se ne sprejme nova uredba, če se ta sprejme v razumnem času. |
| --- | --- |

(2)

S sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 7. septembra 2006 v zadevi C-310/04 (6) je bilo poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 razveljavljeno zaradi kršenja načela sorazmernosti, zlasti glede na okoliščino, da „Svet, avtor Uredbe (ES) št. 864/2004, pred Sodiščem ni dokazal, da je pri sprejemanju nove sheme podpore za bombaž, uvedene z navedeno uredbo, dejansko uporabil svojo diskrecijsko pravico, kar bi vključevalo upoštevanje vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin zadeve, tudi vseh stroškov dela, povezanih z gojenjem bombaža, in sposobnosti preživetja odzrnjevalnih podjetij, kar bi bilo treba upoštevati, da bi se ocenila donosnost te poljščine“, in da Sodišče ni imelo možnosti „preveriti, ali je zakonodajalec Skupnosti lahko, ne da bi presegel okvir široke diskrecijske pravice, ki jo ima v tej zadevi, prišel do ugotovitve, da določitev zneska posebne podpore za bombaž kot 35 % celotne obstoječe pomoči, določene v okviru prejšnje sheme pomoči, zadošča za zagotovitev dosege cilja, določenega v uvodni izjavi 5 v preambuli Uredbe (ES) št. 864/2004, namreč zagotoviti donosnost in s tem ohranitev poljščine, torej cilj, ki je povezan s ciljem, določenim v odstavku 2 Protokola“. Sodišče je tudi zadržalo učinke razveljavitve, dokler se ne sprejme nova uredba, če se ta sprejme v razumnem času.

| (3) | V skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-310/04 bi bilo treba sprejeti novo shemo posebnega plačila za bombaž. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-310/04 bi bilo treba sprejeti novo shemo posebnega plačila za bombaž.

| (4) | Upoštevati bi bilo treba vse zadevne dejavnike in okoliščine, povezane s posebnim položajem bombažnega sektorja, vključno z vsemi elementi, potrebnimi za oceno donosnosti te poljščine. V ta namen je bil sprožen proces ocenjevanja in posvetovanja: izvedeni sta bili dve študiji o socialno-ekonomskem in okoljskem učinku prihodnje sheme podpore za bombaž na sektor bombaža v Skupnosti, organizirani pa so bili tudi posebni seminarji in internetna posvetovanja z interesnimi skupinami. |
| --- | --- |

(4)

Upoštevati bi bilo treba vse zadevne dejavnike in okoliščine, povezane s posebnim položajem bombažnega sektorja, vključno z vsemi elementi, potrebnimi za oceno donosnosti te poljščine. V ta namen je bil sprožen proces ocenjevanja in posvetovanja: izvedeni sta bili dve študiji o socialno-ekonomskem in okoljskem učinku prihodnje sheme podpore za bombaž na sektor bombaža v Skupnosti, organizirani pa so bili tudi posebni seminarji in internetna posvetovanja z interesnimi skupinami.

| (5) | Nova shema bi morala izpolnjevati cilje, določene v odstavku 2 Protokola, in tako podpirati proizvodnjo bombaža v regijah Skupnosti, kjer je pomembna za kmetijsko gospodarstvo, in omogočati zadevnim proizvajalcem pošten zaslužek ter stabilizirati trg s strukturnimi izboljšavami na ravni ponudbe in trženja. |
| --- | --- |

(5)

Nova shema bi morala izpolnjevati cilje, določene v odstavku 2 Protokola, in tako podpirati proizvodnjo bombaža v regijah Skupnosti, kjer je pomembna za kmetijsko gospodarstvo, in omogočati zadevnim proizvajalcem pošten zaslužek ter stabilizirati trg s strukturnimi izboljšavami na ravni ponudbe in trženja.

| (6) | Shema bi morala biti prav tako skladna s politiko dohodkovne podpore kmetom, ki je glavno vodilno načelo reformirane skupne kmetijske politike (SKP). |
| --- | --- |

(6)

Shema bi morala biti prav tako skladna s politiko dohodkovne podpore kmetom, ki je glavno vodilno načelo reformirane skupne kmetijske politike (SKP).

| (7) | Prenehanje vezave neposredne podpore proizvajalcem in uvedba sheme enotnega plačila sta bistvena elementa v postopku reforme skupne kmetijske politike. Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla navedene elemente za več kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

(7)

Prenehanje vezave neposredne podpore proizvajalcem in uvedba sheme enotnega plačila sta bistvena elementa v postopku reforme skupne kmetijske politike. Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla navedene elemente za več kmetijskih proizvodov.

| (8) | Za uresničitev ciljev reforme skupne kmetijske politike in ciljev iz Protokola bi morala biti podpora za bombaž v veliki meri nevezana in vključena v shemo enotnega plačila. Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči teh ciljev in se jih zaradi potrebe po skupnem ukrepanju lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(8)

Za uresničitev ciljev reforme skupne kmetijske politike in ciljev iz Protokola bi morala biti podpora za bombaž v veliki meri nevezana in vključena v shemo enotnega plačila. Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči teh ciljev in se jih zaradi potrebe po skupnem ukrepanju lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev.

| (9) | Popolna in takojšnja vključitev sheme podpore v sektorju bombaža v shemo enotnega plačila bo verjetno precej ogrozila nemoteno proizvodnjo v regijah Skupnosti, ki proizvajajo bombaž. Del podpore bi zato moral ostati vezan na gojenje bombaža s proizvodno vezanim plačilom na upravičeni hektar. Njegov znesek bi morali izračunati na tak način, da bi dosegli cilje iz odstavka 2 Protokola, hkrati pa shemo za bombaž vključili v proces reforme in poenostavitev skupne kmetijske politike. V ta namen je na podlagi opravljenega ocenjevanja upravičeno, da se kot celotna razpoložljiva pomoč za vsako državo članico določi 35 % nacionalnega dela pomoči, ki se je izplačala posredno proizvajalcem. Taka stopnja omogoča sektorju bombaža premik k dolgoročni rentabilnosti, krepi trajnostni razvoj regij, ki proizvajajo bombaž, in zagotavlja pošten zaslužek kmetom. |
| --- | --- |

(9)

Popolna in takojšnja vključitev sheme podpore v sektorju bombaža v shemo enotnega plačila bo verjetno precej ogrozila nemoteno proizvodnjo v regijah Skupnosti, ki proizvajajo bombaž. Del podpore bi zato moral ostati vezan na gojenje bombaža s proizvodno vezanim plačilom na upravičeni hektar. Njegov znesek bi morali izračunati na tak način, da bi dosegli cilje iz odstavka 2 Protokola, hkrati pa shemo za bombaž vključili v proces reforme in poenostavitev skupne kmetijske politike. V ta namen je na podlagi opravljenega ocenjevanja upravičeno, da se kot celotna razpoložljiva pomoč za vsako državo članico določi 35 % nacionalnega dela pomoči, ki se je izplačala posredno proizvajalcem. Taka stopnja omogoča sektorju bombaža premik k dolgoročni rentabilnosti, krepi trajnostni razvoj regij, ki proizvajajo bombaž, in zagotavlja pošten zaslužek kmetom.

| (10) | Preostalih 65 % nacionalnega dela pomoči, izplačane posredno proizvajalcem, bi moralo biti na voljo za shemo enotnega plačila. |
| --- | --- |

(10)

Preostalih 65 % nacionalnega dela pomoči, izplačane posredno proizvajalcem, bi moralo biti na voljo za shemo enotnega plačila.

| (11) | Iz okoljskih razlogov bi bilo treba za vsako državo članico proizvajalko določiti osnovno površino. Poleg tega bi morale biti upravičene površine omejene na površine, ki jih odobrijo države članice. |
| --- | --- |

(11)

Iz okoljskih razlogov bi bilo treba za vsako državo članico proizvajalko določiti osnovno površino. Poleg tega bi morale biti upravičene površine omejene na površine, ki jih odobrijo države članice.

| (12) | Na državo članico proizvajalko bi bilo treba določiti fiksen hektarski donos. Ta bo določil – skupaj z zahtevo po osnovni površini, splošno omejitvijo sredstev in v glavnem nevezani značaj sheme – značaj programa, tj. omejitev proizvodnje, obenem pa izpolnjeval cilje Protokola. |
| --- | --- |

(12)

Na državo članico proizvajalko bi bilo treba določiti fiksen hektarski donos. Ta bo določil – skupaj z zahtevo po osnovni površini, splošno omejitvijo sredstev in v glavnem nevezani značaj sheme – značaj programa, tj. omejitev proizvodnje, obenem pa izpolnjeval cilje Protokola.

| (13) | Da se zadovoljijo potrebe odzrnjevalne panoge po pomoči, bi bilo treba upravičenost do pomoči povezati z minimalno količino bombaža, ki se dejansko pospravi. |
| --- | --- |

(13)

Da se zadovoljijo potrebe odzrnjevalne panoge po pomoči, bi bilo treba upravičenost do pomoči povezati z minimalno količino bombaža, ki se dejansko pospravi.

| (14) | Poleg tega bi bilo treba spodbujati ustanavljanje medpanožnih organizacij, ki jih odobrijo države članice, da bi proizvajalcem in odzrnjevalcem omogočili izboljšati kakovost bombaža. Skupnost bi morala posredno podpirati dejavnosti teh organizacij, tako da bi povečala pomoč za kmete, ki so člani teh organizacij. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega bi bilo treba spodbujati ustanavljanje medpanožnih organizacij, ki jih odobrijo države članice, da bi proizvajalcem in odzrnjevalcem omogočili izboljšati kakovost bombaža. Skupnost bi morala posredno podpirati dejavnosti teh organizacij, tako da bi povečala pomoč za kmete, ki so člani teh organizacij.

| (15) | Uredbo (ES) št. 1782/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

Uredbo (ES) št. 1782/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (16) | Poleg nove ureditve posebnega plačila za bombaž bi bilo primerno sprejeti nov sklop pravil, ki bodo sektorju bombaža pomagala stabilizirati nov zakonodajni in tržni okvir. |
| --- | --- |

(16)

Poleg nove ureditve posebnega plačila za bombaž bi bilo primerno sprejeti nov sklop pravil, ki bodo sektorju bombaža pomagala stabilizirati nov zakonodajni in tržni okvir.

| (17) | Glede na potrebo po odzrnjevalni panogi v regijah proizvajalkah bi bile potrebe po tej industriji zadostno zadovoljene, med drugim tudi z določitvijo minimalne kakovosti bombaža, ki se dejansko pospravi, in z možnostjo, da medpanožne organizacije izboljšajo kakovost bombaža. Poleg tega bi bilo treba ob upoštevanju precejšnje prekomerne zmogljivosti odzrnjevalne panoge zagotoviti dodatne ukrepe v podporo postopku prestrukturiranja za izboljšanje tržne usmerjenosti. |
| --- | --- |

(17)

Glede na potrebo po odzrnjevalni panogi v regijah proizvajalkah bi bile potrebe po tej industriji zadostno zadovoljene, med drugim tudi z določitvijo minimalne kakovosti bombaža, ki se dejansko pospravi, in z možnostjo, da medpanožne organizacije izboljšajo kakovost bombaža. Poleg tega bi bilo treba ob upoštevanju precejšnje prekomerne zmogljivosti odzrnjevalne panoge zagotoviti dodatne ukrepe v podporo postopku prestrukturiranja za izboljšanje tržne usmerjenosti.

| (18) | Primerno pa bi bilo uvesti tudi ustrezne ukrepe za tržno usmeritev, ki podpirajo posebne sheme kakovosti in s tem povezane promocijske dejavnosti. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti nacionalne programe za prestrukturiranje sektorja bombaža. Ustrezne ukrepe bi morala financirati Skupnost, državam članicam pa bi bilo treba prepustiti izbiro prave kombinacije, ki bo ustrezala potrebam njihovih območij, po potrebi ob upoštevanju regionalnih posebnosti. |
| --- | --- |

(18)

Primerno pa bi bilo uvesti tudi ustrezne ukrepe za tržno usmeritev, ki podpirajo posebne sheme kakovosti in s tem povezane promocijske dejavnosti. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti nacionalne programe za prestrukturiranje sektorja bombaža. Ustrezne ukrepe bi morala financirati Skupnost, državam članicam pa bi bilo treba prepustiti izbiro prave kombinacije, ki bo ustrezala potrebam njihovih območij, po potrebi ob upoštevanju regionalnih posebnosti.

| (19) | Programe prestrukturiranja bi bilo treba predložiti Komisiji, da preveri, ali so ukrepi skladni s pogoji iz te uredbe in njenih izvedbenih pravil. Države članice bi morale biti odgovorne za izvajanje teh programov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(19)

Programe prestrukturiranja bi bilo treba predložiti Komisiji, da preveri, ali so ukrepi skladni s pogoji iz te uredbe in njenih izvedbenih pravil. Države članice bi morale biti odgovorne za izvajanje teh programov prestrukturiranja.

| (20) | Ukrepi bi morali dopolnjevati že obstoječe ukrepe iz Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (7). |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi bi morali dopolnjevati že obstoječe ukrepe iz Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (7).

| (21) | Ukrepi v teh programih bi lahko vključevali popolno in trajno odstranitev dela odzrnjevalnih predelovalnih obratov, da se zagotovi večja donosnost odzrnjevalne panoge. Podpora bi se lahko zagotovila tudi za naložbe v odzrnjevalni panogi, namenjeni izboljšanju gospodarske zmogljivosti podjetij kot takih. Poleg tega bi lahko pomoč zagotovili tudi upravljavcem strojev, ki čutijo posledice prestrukturiranja sektorja bombaža. |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi v teh programih bi lahko vključevali popolno in trajno odstranitev dela odzrnjevalnih predelovalnih obratov, da se zagotovi večja donosnost odzrnjevalne panoge. Podpora bi se lahko zagotovila tudi za naložbe v odzrnjevalni panogi, namenjeni izboljšanju gospodarske zmogljivosti podjetij kot takih. Poleg tega bi lahko pomoč zagotovili tudi upravljavcem strojev, ki čutijo posledice prestrukturiranja sektorja bombaža.

| (22) | Zaradi izboljšanja kakovosti evropskega bombaža bi morali kmetje, ki sodelujejo v posebnih shemah kakovosti, v okviru teh programov prejemati posebno podporo za kritje nekaterih povezanih stroškov. Podobno bi bilo treba podpirati informativne in promocijske ukrepe za bombaž, ki so del teh shem kakovosti. |
| --- | --- |

(22)

Zaradi izboljšanja kakovosti evropskega bombaža bi morali kmetje, ki sodelujejo v posebnih shemah kakovosti, v okviru teh programov prejemati posebno podporo za kritje nekaterih povezanih stroškov. Podobno bi bilo treba podpirati informativne in promocijske ukrepe za bombaž, ki so del teh shem kakovosti.

| (23) | Razdeljevanje sredstev za nacionalne programe prestrukturiranja med države članice bi moralo temeljiti na posebnih potrebah prestrukturiranja in prilagoditve v regijah, ki so glavne proizvajalke bombaža. Zaradi začasnega cilja prestrukturiranja in prilagoditve sektorja bombaža se lahko programi zaključijo na zahtevo držav članic, nato pa se za nevezana plačila lahko nacionalni zgornji meji zadevne države članice doda letni proračun za programe prestrukturiranja, kot je določeno v Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

(23)

Razdeljevanje sredstev za nacionalne programe prestrukturiranja med države članice bi moralo temeljiti na posebnih potrebah prestrukturiranja in prilagoditve v regijah, ki so glavne proizvajalke bombaža. Zaradi začasnega cilja prestrukturiranja in prilagoditve sektorja bombaža se lahko programi zaključijo na zahtevo držav članic, nato pa se za nevezana plačila lahko nacionalni zgornji meji zadevne države članice doda letni proračun za programe prestrukturiranja, kot je določeno v Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003.

| (24) | Portugalska nima odzrnjevalne panoge, v Bolgariji pa se shema enotnega plačila na površino ne uporablja, zato tema dvema državama članicama ni treba dodeliti proračunskih sredstev za nacionalni program prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(24)

Portugalska nima odzrnjevalne panoge, v Bolgariji pa se shema enotnega plačila na površino ne uporablja, zato tema dvema državama članicama ni treba dodeliti proračunskih sredstev za nacionalni program prestrukturiranja.

| (25) | Da bi se nova shema pomoči za bombaž in shema za prestrukturiranje sektorja bombaža začela uporabljati na začetku proizvodnega obdobja, bi se morala ta uredba uporabljati od koledarskega leta 2009 – |
| --- | --- |

(25)

Da bi se nova shema pomoči za bombaž in shema za prestrukturiranje sektorja bombaža začela uporabljati na začetku proizvodnega obdobja, bi se morala ta uredba uporabljati od koledarskega leta 2009 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

PROIZVODNO VEZANO PLAČILO ZA BOMBAŽ

Člen 1

Sprememba Uredbe (ES) št. 1782/2003

Uredba (ES) št. 1782/2003 se spremeni:

| 1. | v naslovu IV se poglavje 10a nadomesti z naslednjim:
  „POGLAVJE 10a
  PROIZVODNO VEZANO PLAČILO ZA BOMBAŽ
  Člen 110a
  Področje uporabe
  Pod pogoji iz tega poglavja se pomoč dodeli kmetom, ki proizvajajo bombaž iz oznake KN 5201 00.
  Člen 110b
  Upravičenost
  1.   Pomoč se dodeli na hektar površine, ki izpolnjuje pogoje za pridobitev pomoči. Da bi bila površina upravičena do pomoči, se mora površina nahajati na kmetijskem zemljišču, ki ga je država članica odobrila za proizvodnjo bombaža, ter mora biti zasajena z dovoljenimi sortami in dejansko pospravljena v normalnih pridelovalnih pogojih.
  Pomoč iz člena 110a se izplača za bombaž neoporečne in primerne prodajne kakovosti.
  2.   Države članice potrdijo zemljišče in sorte iz odstavka 1 tega člena v skladu s podrobnimi pravili in pogoji, ki se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 144(2).
  Člen 110c
  Osnovne površine, fiksni donosi in referenčni zneski
  1.   Nacionalne osnovne površine so:






  — | Bolgarija: 3 342 ha, |
| --- | --- | --- |

1.

v naslovu IV se poglavje 10a nadomesti z naslednjim:

„POGLAVJE 10a

PROIZVODNO VEZANO PLAČILO ZA BOMBAŽ

Člen 110a

Področje uporabe

Pod pogoji iz tega poglavja se pomoč dodeli kmetom, ki proizvajajo bombaž iz oznake KN 5201 00.

Člen 110b

Upravičenost

1.   Pomoč se dodeli na hektar površine, ki izpolnjuje pogoje za pridobitev pomoči. Da bi bila površina upravičena do pomoči, se mora površina nahajati na kmetijskem zemljišču, ki ga je država članica odobrila za proizvodnjo bombaža, ter mora biti zasajena z dovoljenimi sortami in dejansko pospravljena v normalnih pridelovalnih pogojih.

Pomoč iz člena 110a se izplača za bombaž neoporečne in primerne prodajne kakovosti.

2.   Države članice potrdijo zemljišče in sorte iz odstavka 1 tega člena v skladu s podrobnimi pravili in pogoji, ki se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 144(2).

Člen 110c

Osnovne površine, fiksni donosi in referenčni zneski

1.   Nacionalne osnovne površine so:

—

Bolgarija: 3 342 ha,

| — | Grčija: 250 000 ha, |
| --- | --- |

—

Grčija: 250 000 ha,

| — | Španija: 48 000 ha, |
| --- | --- |

—

Španija: 48 000 ha,

| — | Portugalska: 360 ha. |
| --- | --- |

—

Portugalska: 360 ha.

2.   Fiksni donosi v referenčnem obdobju so:

| — | Bolgarija: 1,2 tone/ha, |
| --- | --- |

—

Bolgarija: 1,2 tone/ha,

| — | Grčija: 3,2 tone/ha, |
| --- | --- |

—

Grčija: 3,2 tone/ha,

| — | Španija: 3,5 tone/ha, |
| --- | --- |

—

Španija: 3,5 tone/ha,

| — | Portugalska: 2,2 tone/ha. |
| --- | --- |

—

Portugalska: 2,2 tone/ha.

3.   Znesek pomoči na upravičeni hektar se določi z množenjem donosov iz odstavka 2 z naslednjimi referenčnimi zneski:

| — | Bolgarija: 671,33 EUR, |
| --- | --- |

—

Bolgarija: 671,33 EUR,

| — | Grčija: 251,75 EUR, |
| --- | --- |

—

Grčija: 251,75 EUR,

| — | Španija: 400,00 EUR, |
| --- | --- |

—

Španija: 400,00 EUR,

| — | Portugalska: 252,73 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugalska: 252,73 EUR.

4.   Če upravičena površina z bombažem v dani državi in v danem letu preseže osnovno površino iz odstavka 1, se pomoč iz odstavka 3 za to državo članico zmanjša v sorazmerju s presežkom osnovne površine.

5.   Podrobna izvedbena pravila za ta člen se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 144(2).

Člen 110d

Odobrene medpanožne organizacije

1.   Za namene tega poglavja ‚odobrena medpanožna organizacija‘ pomeni pravno osebo, sestavljeno iz kmetov proizvajalcev bombaža in vsaj enega obrata za odzrnjevanje, ki izvajajo naslednje dejavnosti:

| — | pomoč pri boljšem usklajevanju trženja bombaža, zlasti z raziskovalnimi študijami in raziskavami trga, |
| --- | --- |

—

pomoč pri boljšem usklajevanju trženja bombaža, zlasti z raziskovalnimi študijami in raziskavami trga,

| — | priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s pravili Skupnosti, |
| --- | --- |

—

priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s pravili Skupnosti,

| — | usmerjanje proizvodnje k proizvodom, ki so bolje prilagojeni potrebam trga in povpraševanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti in zaščite potrošnikov, |
| --- | --- |

—

usmerjanje proizvodnje k proizvodom, ki so bolje prilagojeni potrebam trga in povpraševanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti in zaščite potrošnikov,

| — | posodabljanje metod in sredstev z namenom izboljšati kakovost proizvoda, |
| --- | --- |

—

posodabljanje metod in sredstev z namenom izboljšati kakovost proizvoda,

| — | razvijanje tržnih strategij za spodbujanje prodaje bombaža prek programov certificiranja kakovosti. |
| --- | --- |

—

razvijanje tržnih strategij za spodbujanje prodaje bombaža prek programov certificiranja kakovosti.

2.   Država članica, na katere ozemlju so ustanovljeni obrati za odzrnjevanje, odobri medpanožne organizacije, ki izpolnjujejo merila, sprejeta v skladu s postopkom iz člena 144(2).

Člen 110e

Izplačevanje pomoči

1.   Kmetom se dodeli pomoč na upravičen hektar v skladu s členom 110c.

2.   Kmetom, ki so člani odobrene medpanožne organizacije, se dodeli pomoč na upravičen hektar znotraj osnovne površine iz člena 110c(1), povečane za znesek 2 EUR.“;

| 2. | v členu 156(2) se točka (g) nadomesti z naslednjim:






  „(g) | Poglavje 10a naslova IV se uporablja od 1. januarja 2009 za bombaž, ki je zasejan po tem datumu.“ |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 156(2) se točka (g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

Poglavje 10a naslova IV se uporablja od 1. januarja 2009 za bombaž, ki je zasejan po tem datumu.“

POGLAVJE 2

NACIONALNI PROGRAMI PRESTRUKTURIRANJA ZA SEKTOR BOMBAŽA

Člen 2

Področje uporabe

1.   To poglavje določa pravila, ki urejajo dodeljevanje sredstev Skupnosti državam članicam in uporabo teh sredstev s strani držav članic prek nacionalnih programov prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu „programi prestrukturiranja“) za financiranje posebnih ukrepov prestrukturiranja za pomoč sektorju bombaža.

2.   Podpore se ne dodeli:

| (a) | raziskovalnim projektom in ukrepom v podporo raziskovalnim projektom; |
| --- | --- |

(a)

raziskovalnim projektom in ukrepom v podporo raziskovalnim projektom;

| (b) | ukrepom, ki so upravičeni do podpore Skupnosti na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

(b)

ukrepom, ki so upravičeni do podpore Skupnosti na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005.

Člen 3

Splošne zahteve

1.   Programi prestrukturiranja morajo biti združljivi z zakonodajo Skupnosti in skladni z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti.

2.   Države članice so odgovorne za programe prestrukturiranja in zagotovijo, da so notranje dosledni ter pripravljeni in izvedeni objektivno, ob upoštevanju gospodarskega položaja zadevnih proizvajalcev in predelovalcev ter potrebe po izogibanju neupravičenemu neenakemu obravnavanju proizvajalcev in/ali predelovalcev.

Države članice so odgovorne za to, da poskrbijo za potreben nadzor in kazni v primeru neskladnosti s programi prestrukturiranja ter za njihovo izvajanje.

Člen 4

Predložitev in uporaba programov prestrukturiranja

1.   Vsaka država članica proizvajalka vsaka štiri leta predloži Komisiji, prvič do 1. januarja 2009, osnutek petletnega programa prestrukturiranja, ki vsebuje ukrepe v skladu s tem poglavjem.

Preden se program prestrukturiranja predloži Komisiji, se država članica o njem posvetuje s pristojnimi organi in organizacijami iz sektorja bombaža.

Vsaka država članica predloži en sam osnutek programa, ki lahko upošteva regionalne posebnosti.

2.   Programi prestrukturiranja se začnejo uporabljati tri mesece po njihovi predložitvi Komisiji.

Če program prestrukturiranja ni v skladu s pogoji, določenimi v tem poglavju in izvedbenih pravilih, Komisija o tem obvesti državo članico. V tem primeru država članica predloži Komisiji revidiran program. Revidirani program se začne uporabljati dva meseca po njegovi predložitvi, razen če neskladje še vedno ni odpravljeno; v tem primeru se uporablja ta odstavek.

3.   Odstavek 2 se smiselno uporablja za spremembe v zvezi s programi prestrukturiranja, ki jih predložijo države članice.

Člen 5

Dodeljevanje proračunskih sredstev

1.   Letni proračun za program prestrukturiranja na državo članico od proračunskega leta 2010 dalje znaša:

| — | Grčija: 4,0 milijona EUR, |
| --- | --- |

—

Grčija: 4,0 milijona EUR,

| — | Španija: 6,134 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

Španija: 6,134 milijona EUR.

2.   Vsaka država članica se lahko odloči zaključiti uporabo programa za prestrukturiranje, da bi dokončno prenesla svoj letni proračun iz odstavka 1 tega člena v svojo nacionalno zgornjo mejo, kakor je določeno v Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 1782/2003. Ta odločitev se sporoči Komisiji najpozneje do 1. avgusta danega leta, uporablja pa se za neposredna plačila, dodeljena v naslednjem koledarskem letu. Sporočilo poroča tudi o izvajanju programa prestrukturiranja in doseganju njegovih ciljev.

3.   Prenos iz odstavka 2 tega člena in ustrezna sprememba odstavka 1 tega člena se sprejmeta v skladu s postopkom iz člena 144(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, potem ko Komisija oceni izvajanje programa prestrukturiranja glede na njegove cilje.

Člen 6

Splošna pravila glede financiranja programov prestrukturiranja

1.   Podpora Skupnosti se nanaša le na upravičene izdatke, ki nastanejo po predložitvi ustreznega programa prestrukturiranja iz člena 4(1).

2.   Države članice ne prispevajo k stroškom za ukrepe, ki jih financira Skupnost v okviru programov prestrukturiranja.

Člen 7

Upravičeni ukrepi in upravičenci

1.   Programi prestrukturiranja vsebujejo le enega ali več naslednjih ukrepov:

| (a) | popolno in trajno odstranitev odzrnjevalnih obratov; |
| --- | --- |

(a)

popolno in trajno odstranitev odzrnjevalnih obratov;

| (b) | naložbe v odzrnjevalno panogo; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v odzrnjevalno panogo;

| (c) | sodelovanje kmetov v shemah za kakovost bombaža; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje kmetov v shemah za kakovost bombaža;

| (d) | informativne in promocijske dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

informativne in promocijske dejavnosti;

| (e) | pomoč upravljavcem strojev, ki ne presega nastale izgube. |
| --- | --- |

(e)

pomoč upravljavcem strojev, ki ne presega nastale izgube.

2.   Upravičenci programov prestrukturiranja so:

| (a) | upravičenci do pomoči iz poglavja IV Uredbe Sveta (ES) št. 1051/2001 z dne 22. maja 2001 o proizvodni pomoči za bombaž (8) v tržnem letu 2005/2006 za pomoč na podlagi ukrepov iz odstavka 1(a), (b) in (d) tega člena; |
| --- | --- |

(a)

upravičenci do pomoči iz poglavja IV Uredbe Sveta (ES) št. 1051/2001 z dne 22. maja 2001 o proizvodni pomoči za bombaž (8) v tržnem letu 2005/2006 za pomoč na podlagi ukrepov iz odstavka 1(a), (b) in (d) tega člena;

| (b) | upravičenci do pomoči iz poglavja 10a Uredbe (ES) št. 1782/2003 za pomoč na podlagi ukrepov iz odstavka 1(c) in (d) tega člena; |
| --- | --- |

(b)

upravičenci do pomoči iz poglavja 10a Uredbe (ES) št. 1782/2003 za pomoč na podlagi ukrepov iz odstavka 1(c) in (d) tega člena;

| (c) | odobrene medpanožne organizacije, opredeljene v poglavju 10a Uredbe (ES) št. 1782/2003, za pomoč na podlagi ukrepa iz odstavka 1(d) tega člena; |
| --- | --- |

(c)

odobrene medpanožne organizacije, opredeljene v poglavju 10a Uredbe (ES) št. 1782/2003, za pomoč na podlagi ukrepa iz odstavka 1(d) tega člena;

| (d) | upravljavci strojev za pomoč na podlagi ukrepa iz odstavka 1(e) tega člena, ki:






  — | so fizične osebe ali podjetja, ki so v tržnem letu 2005/2006 na podlagi pogodbe za pridelovalce ali odzrnjevalce delali s svojimi kmetijskimi stroji za obiranje bombaža, |
| --- | --- | --- |

(d)

upravljavci strojev za pomoč na podlagi ukrepa iz odstavka 1(e) tega člena, ki:

—

so fizične osebe ali podjetja, ki so v tržnem letu 2005/2006 na podlagi pogodbe za pridelovalce ali odzrnjevalce delali s svojimi kmetijskimi stroji za obiranje bombaža,

| — | so obirali bombaž, ki je bil dostavljen v odzrnjevalne obrate, prizadete zaradi odstranitve iz odstavka 1(a) tega člena,
  in |
| --- | --- |

—

so obirali bombaž, ki je bil dostavljen v odzrnjevalne obrate, prizadete zaradi odstranitve iz odstavka 1(a) tega člena,

in

| — | so utrpeli dokazljive izgube, ker ni bilo dovolj bombaža za obiranje. |
| --- | --- |

—

so utrpeli dokazljive izgube, ker ni bilo dovolj bombaža za obiranje.

Člen 8

Finančna sredstva

Ukrepi iz tega poglavja so intervencija za ureditev kmetijskih trgov v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (9).

Člen 9

Izvedbena pravila

Podrobna pravila za izvajanje te uredbe se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (10).

Člen 10

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 23. junija 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 291, 19.11.1979, str. 174. Protokol, kakor je bil nazadnje spremenjen z Uredbo (ES) št. 1050/2001 (UL L 148, 1.6.2001, str. 1).

1

(2)  Mnenje z dne 14. februarja 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Mnenje z dne 8. maja 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 479/2008 (UL L 148, 6.6.2008, str. 1).

4

(5)  UL L 161, 30.4.2004, str. 48.

5

(6)  ZOdl, 2006, str. I-7285.

6

(7)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 146/2008 (UL L 46, 21.2.2008, str. 1).

7

(8)  UL L 148, 1.6.2001, str. 3. Uredba, razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1782/2003.

8

(9)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 479/2008.

9

(10)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

10

---

| 5.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 638/2008

z dne 4. julija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 4. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 32,3 |
| TR | 90,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0707 00 05 | MK | 11,6 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 36,8 |
| 0709 90 70 | TR | 84,4 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 50 10 | AR | 102,4 |
| US | 79,5 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 10 80 | AR | 85,3 |
| BR | 98,5 |
| CL | 99,1 |
| CN | 93,8 |
| NZ | 116,7 |
| US | 88,2 |
| UY | 135,9 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 96,9 |
| CL | 98,1 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 142,3 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 110,3 |
| 0809 10 00 | TR | 196,2 |
| US | 284,0 |
| ZZ | 240,1 |
| 0809 20 95 | TR | 368,7 |
| US | 486,8 |
| ZZ | 427,8 |
| 0809 30 | TR | 197,2 |
| ZZ | 197,2 |
| 0809 40 05 | IL | 154,1 |
| ZZ | 154,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

39,1

MK

32,3

TR

90,8

ZZ

54,1

0707 00 05

MK

11,6

TR

62,0

ZZ

36,8

0709 90 70

TR

84,4

ZZ

84,4

0805 50 10

AR

102,4

US

79,5

ZA

116,6

ZZ

99,5

0808 10 80

AR

85,3

BR

98,5

CL

99,1

CN

93,8

NZ

116,7

US

88,2

UY

135,9

ZA

91,9

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

96,9

CL

98,1

CN

96,2

NZ

142,3

ZA

118,0

ZZ

110,3

0809 10 00

TR

196,2

US

284,0

ZZ

240,1

0809 20 95

TR

368,7

US

486,8

ZZ

427,8

0809 30

TR

197,2

ZZ

197,2

0809 40 05

IL

154,1

ZZ

154,1

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 5.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 639/2008

z dne 24. junija 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1043/2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1) in zlasti prvega pododstavka člena 8(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nedavna znižanja stopenj izvoznega nadomestila zaradi kombiniranih učinkov reforme skupne kmetijske politike in gibanj cen osnovnih kmetijskih proizvodov na svetovnem trgu so privedla do nižje stopnje zahtevkov za potrdila o nadomestilu, kar je posledično razbremenilo proračun Skupnosti za izvozna nadomestila za blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi. V takšnih okoliščinah in kadar Skupnost ni v nevarnosti kršenja svojih mednarodnih obveznosti, je primerno poenostaviti sistem dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, s čimer se zmanjša upravno breme izvajalcev, ki izvažajo zadevno blago. |
| --- | --- |

(1)

Nedavna znižanja stopenj izvoznega nadomestila zaradi kombiniranih učinkov reforme skupne kmetijske politike in gibanj cen osnovnih kmetijskih proizvodov na svetovnem trgu so privedla do nižje stopnje zahtevkov za potrdila o nadomestilu, kar je posledično razbremenilo proračun Skupnosti za izvozna nadomestila za blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi. V takšnih okoliščinah in kadar Skupnost ni v nevarnosti kršenja svojih mednarodnih obveznosti, je primerno poenostaviti sistem dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, s čimer se zmanjša upravno breme izvajalcev, ki izvažajo zadevno blago.

| (2) | V skladu s členom 27(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005 (2) se pravice, ki izhajajo iz potrdil o nadomestilu, lahko prenesejo pod določenimi pogoji. Da se zagotovi doslednost obravnave dovoljenj in potrdil, je treba postopek za zadevne prenose, kadar je mogoče, uskladiti z določbami, ki se nanašajo na prenose pravic, ki izhajajo iz dovoljenj in potrdil iz Uredbe Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 27(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005 (2) se pravice, ki izhajajo iz potrdil o nadomestilu, lahko prenesejo pod določenimi pogoji. Da se zagotovi doslednost obravnave dovoljenj in potrdil, je treba postopek za zadevne prenose, kadar je mogoče, uskladiti z določbami, ki se nanašajo na prenose pravic, ki izhajajo iz dovoljenj in potrdil iz Uredbe Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (3).

| (3) | Člen 32(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa obdobje, v katerem mora organ, odgovoren za plačilo, na potrdilu o nadomestilu zabeležiti zneske zahtevanih izvoznih nadomestil. Vendar glede na zahtevani čas za obdelavo dokumentacije v zvezi z izvoznimi nadomestili, ki se razlikujejo glede na namembni kraj, to obdobje morda ne bo zadoščalo in ga je zato treba podaljšati. |
| --- | --- |

(3)

Člen 32(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa obdobje, v katerem mora organ, odgovoren za plačilo, na potrdilu o nadomestilu zabeležiti zneske zahtevanih izvoznih nadomestil. Vendar glede na zahtevani čas za obdelavo dokumentacije v zvezi z izvoznimi nadomestili, ki se razlikujejo glede na namembni kraj, to obdobje morda ne bo zadoščalo in ga je zato treba podaljšati.

| (4) | Člen 38a(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa pogoje za obveščanje Komisije o zahtevkih držav članic in naknadni izdaji potrdil o nadomestilu. Ker so bili uvedeni učinkovitejši sistemi poročanja in obveščanja, je treba zadevne roke prilagoditi. |
| --- | --- |

(4)

Člen 38a(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa pogoje za obveščanje Komisije o zahtevkih držav članic in naknadni izdaji potrdil o nadomestilu. Ker so bili uvedeni učinkovitejši sistemi poročanja in obveščanja, je treba zadevne roke prilagoditi.

| (5) | Člen 33 Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa sistem ločenih obdobij za izdajanje potrdil o nadomestilu. Obdobje veljavnosti za zadevna potrdila o nadomestilu je določeno v členu 39 navedene uredbe. Da bi se olajšalo delovanje sistema potrdil o nadomestilu, je treba podaljšati obdobje veljavnosti potrdil, izdanih v okviru prvega ločenega obdobja, in potrdil, ki se uporabljajo v skladu s členom 38a. |
| --- | --- |

(5)

Člen 33 Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa sistem ločenih obdobij za izdajanje potrdil o nadomestilu. Obdobje veljavnosti za zadevna potrdila o nadomestilu je določeno v členu 39 navedene uredbe. Da bi se olajšalo delovanje sistema potrdil o nadomestilu, je treba podaljšati obdobje veljavnosti potrdil, izdanih v okviru prvega ločenega obdobja, in potrdil, ki se uporabljajo v skladu s členom 38a.

| (6) | Da bi se lahko imelo koristi od znižanja zneska varščine, ki se zaseže, člen 45(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa, da je treba neuporabljena potrdila ali izpiske iz potrdila vrniti organom, ki so jih izdali, najpozneje do 30. junija v proračunskem obdobju, za katero so bila potrdila ali izpiski iz potrdila izdani. Uvedba učinkovitejših sistemov poročanja omogoča podaljšanje tega roka. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se lahko imelo koristi od znižanja zneska varščine, ki se zaseže, člen 45(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa, da je treba neuporabljena potrdila ali izpiske iz potrdila vrniti organom, ki so jih izdali, najpozneje do 30. junija v proračunskem obdobju, za katero so bila potrdila ali izpiski iz potrdila izdani. Uvedba učinkovitejših sistemov poročanja omogoča podaljšanje tega roka.

| (7) | Člen 47 Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa posebne pogoje, pod katerimi se lahko malim izvoznikom dodelijo izvozna nadomestila. Zaradi poenostavitve morajo biti mali izvozniki upravičeni do uporabe potrdil o nadomestilu brez izgube statusa malega izvoznika, obenem pa je treba zvišati prag za plačila. |
| --- | --- |

(7)

Člen 47 Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa posebne pogoje, pod katerimi se lahko malim izvoznikom dodelijo izvozna nadomestila. Zaradi poenostavitve morajo biti mali izvozniki upravičeni do uporabe potrdil o nadomestilu brez izgube statusa malega izvoznika, obenem pa je treba zvišati prag za plačila.

| (8) | Da bi se ukrepi, določeni s to uredbo, pravočasno uporabljali, mora datum njenega začetka veljavnosti biti na dan, ki sledi dnevu objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se ukrepi, določeni s to uredbo, pravočasno uporabljali, mora datum njenega začetka veljavnosti biti na dan, ki sledi dnevu objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (9) | Uredbo (ES) št. 1043/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (ES) št. 1043/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v prilogi I k Pogodbi – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v prilogi I k Pogodbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1043/2005 se spremeni:

| 1. | Člen 27 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 27
  1.   Obveznosti, ki izhajajo iz potrdil o nadomestilu, niso prenosljive. Pravice, ki izhajajo iz vsakega od potrdil, lahko imetnik potrdila v času trajanja roka veljavnosti prenese, pod pogojem, da se prenos opravi samo na enega prevzemnika za vsako potrdilo ali izpisek potrdil. Takšen prenos se nanaša na zneske, ki še niso bili dodeljeni na potrdilo ali izpisek.
  2.   Prevzemniki ne smejo prenašati pravic naprej, lahko pa jih prenesejo nazaj na imetnika potrdila. Prenos nazaj na imetnika se nanaša na količine, ki še niso bile izrabljene na potrdilo ali izpisek.
  V teh primerih organ, ki je potrdilo izdal, v oddelek 6 potrdila vnese enega izmed vnosov iz Priloge VIII.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 27 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

1.   Obveznosti, ki izhajajo iz potrdil o nadomestilu, niso prenosljive. Pravice, ki izhajajo iz vsakega od potrdil, lahko imetnik potrdila v času trajanja roka veljavnosti prenese, pod pogojem, da se prenos opravi samo na enega prevzemnika za vsako potrdilo ali izpisek potrdil. Takšen prenos se nanaša na zneske, ki še niso bili dodeljeni na potrdilo ali izpisek.

2.   Prevzemniki ne smejo prenašati pravic naprej, lahko pa jih prenesejo nazaj na imetnika potrdila. Prenos nazaj na imetnika se nanaša na količine, ki še niso bile izrabljene na potrdilo ali izpisek.

V teh primerih organ, ki je potrdilo izdal, v oddelek 6 potrdila vnese enega izmed vnosov iz Priloge VIII.“

| 2. | V členu 32(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Organ, odgovoren za plačilo, mora ta znesek zabeležiti na potrdilu o nadomestilu v šestih mesecih od prejema posebnega zahtevka.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 32(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Organ, odgovoren za plačilo, mora ta znesek zabeležiti na potrdilu o nadomestilu v šestih mesecih od prejema posebnega zahtevka.“

| 3. | V členu 38a se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   O zahtevkih, vloženih vsak teden, države članice obvestijo Komisijo naslednji ponedeljek. Ustrezna potrdila se lahko izdajajo od srede, ki sledi prejemu obvestila, razen če Komisija izda nasprotna navodila.“ |
| --- | --- |

3.

V členu 38a se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   O zahtevkih, vloženih vsak teden, države članice obvestijo Komisijo naslednji ponedeljek. Ustrezna potrdila se lahko izdajajo od srede, ki sledi prejemu obvestila, razen če Komisija izda nasprotna navodila.“

| 4. | V členu 39 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Ob upoštevanju drugega in tretjega pododstavka je potrdilo o nadomestilu veljavno do zadnjega dne petega meseca po mesecu, v katerem je bil vložen zahtevek za izdajo potrdila, ali do zadnjega dne proračunskega obdobja, če to nastopi prej.
  Potrdila o nadomestilu, za katera se je zaprosilo v skladu s točko (a) člena 33 ali člena 38a najpozneje 7. novembra, so veljavna do zadnjega dne desetega meseca po mesecu, v katerem je bil vložen zahtevek za izdajo potrdila.
  Vendar so potrdila o nadomestilu iz člena 40 veljavna do konca petega meseca po mesecu, v katerem je bil vložen zahtevek za izdajo potrdila.
  Če so stopnje nadomestil določene vnaprej na podlagi člena 29, navedene stopnje veljajo do zadnjega dne obdobja veljavnosti potrdila.“ |
| --- | --- |

4.

V členu 39 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ob upoštevanju drugega in tretjega pododstavka je potrdilo o nadomestilu veljavno do zadnjega dne petega meseca po mesecu, v katerem je bil vložen zahtevek za izdajo potrdila, ali do zadnjega dne proračunskega obdobja, če to nastopi prej.

Potrdila o nadomestilu, za katera se je zaprosilo v skladu s točko (a) člena 33 ali člena 38a najpozneje 7. novembra, so veljavna do zadnjega dne desetega meseca po mesecu, v katerem je bil vložen zahtevek za izdajo potrdila.

Vendar so potrdila o nadomestilu iz člena 40 veljavna do konca petega meseca po mesecu, v katerem je bil vložen zahtevek za izdajo potrdila.

Če so stopnje nadomestil določene vnaprej na podlagi člena 29, navedene stopnje veljajo do zadnjega dne obdobja veljavnosti potrdila.“

| 5. | V členu 45 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Odstavek 1 se uporablja le za potrdila in izpiske iz potrdil, vrnjene organu, ki jih je izdal, med proračunskim obdobjem, za katero so bila potrdila izdana, pod pogojem, da so vrnjena najpozneje 31. avgusta v tem obdobju.“ |
| --- | --- |

5.

V členu 45 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Odstavek 1 se uporablja le za potrdila in izpiske iz potrdil, vrnjene organu, ki jih je izdal, med proračunskim obdobjem, za katero so bila potrdila izdana, pod pogojem, da so vrnjena najpozneje 31. avgusta v tem obdobju.“

| 6. | V členu 47(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „2.   Člen 46 se uporablja za izvoz, za katerega je izvajalec vložil zahtevke v skladu s pogoji iz člena 32(1) med proračunskim letom, vključno z zahtevki za zadevni izvoz, ne smejo pa presegati 100 000 EUR.“ |
| --- | --- |

6.

V členu 47(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Člen 46 se uporablja za izvoz, za katerega je izvajalec vložil zahtevke v skladu s pogoji iz člena 32(1) med proračunskim letom, vključno z zahtevki za zadevni izvoz, ne smejo pa presegati 100 000 EUR.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2008

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).

1

(2)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 246/2008 (UL L 75, 18.3.2008, str. 64).

2

(3)  UL L 114, 26.4.2008, str. 3.

3

---

| 5.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 640/2008

z dne 4. julija 2008

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2568/91 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT ) (1) in zlasti člena 113(1)(a) in 121(h) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 2568/91 z dne 11. julija 1991 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah (2) je opredelila kemijske in senzorične značilnosti oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter metode ocenjevanja teh značilnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 2568/91 z dne 11. julija 1991 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah (2) je opredelila kemijske in senzorične značilnosti oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter metode ocenjevanja teh značilnosti.

| (2) | V skladu z deseto alineo člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 2568/91 se za določanje senzoričnih značilnosti deviškega oljčnega olja uporablja metoda, določena v Prilogi XII k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z deseto alineo člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 2568/91 se za določanje senzoričnih značilnosti deviškega oljčnega olja uporablja metoda, določena v Prilogi XII k navedeni uredbi.

| (3) | Mednarodni svet za oljčno olje (IOC) je novembra 2007 sprejel spremenjeno metodo senzoričnega ocenjevanja za deviško oljčno olje. Sprememba vključuje posodobljene opise pozitivnih in negativnih lastnosti deviškega oljčnega olja ter opis metode. Prav tako vsebuje tudi spremembo zgornje meje zaznavanja napak deviškega oljčnega olja. |
| --- | --- |

(3)

Mednarodni svet za oljčno olje (IOC) je novembra 2007 sprejel spremenjeno metodo senzoričnega ocenjevanja za deviško oljčno olje. Sprememba vključuje posodobljene opise pozitivnih in negativnih lastnosti deviškega oljčnega olja ter opis metode. Prav tako vsebuje tudi spremembo zgornje meje zaznavanja napak deviškega oljčnega olja.

| (4) | Spremenjena metoda IOC za senzorično ocenjevanje deviškega oljčnega olja med drugim določa pogoje neobvezne uporabe nekaterih terminov in izrazov o senzoričnih značilnostih deviškega oljčnega olja pri etiketiranju. Treba je določiti, da lahko vodja ocenjevalne komisije potrdi skladnost olja z opredelitvami glede uporabe navedenih terminov in izrazov. |
| --- | --- |

(4)

Spremenjena metoda IOC za senzorično ocenjevanje deviškega oljčnega olja med drugim določa pogoje neobvezne uporabe nekaterih terminov in izrazov o senzoričnih značilnostih deviškega oljčnega olja pri etiketiranju. Treba je določiti, da lahko vodja ocenjevalne komisije potrdi skladnost olja z opredelitvami glede uporabe navedenih terminov in izrazov.

| (5) | Uredbo (EGS) št. 2568/91 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EGS) št. 2568/91 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 2568/91 se spremeni:

| 1. | v tabeli v Prilogi I se v stolpcu 11 („Senzorična ocena“) v drugi in tretji vrstici ter v opombi na dnu 2 število „2,5“ nadomesti s številom „3,5“; |
| --- | --- |

1.

v tabeli v Prilogi I se v stolpcu 11 („Senzorična ocena“) v drugi in tretji vrstici ter v opombi na dnu 2 število „2,5“ nadomesti s številom „3,5“;

| 2. | Priloga XII se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga XII se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. oktobra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. julija 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 248, 5.9.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 702/2007 (UL L 161, 22.6.2007, str. 11).

2

---

PRILOGA

PRILOGA XII

METODA MEDNARODNEGA SVETA ZA OLJČNO OLJE ZA SENZORIČNO OCENJEVANJE DEVIŠKEGA OLJČNEGA OLJA

1.   NAMEN IN PODROČJE UPORABE

Ta metoda temelji na odločitvi Mednarodnega sveta za oljčno olje št. DEC-21/95-V/2007 z dne 16. novembra 2007 o spremenjeni metodi za senzorično ocenjevanje deviškega oljčnega olja. Njen namen je določiti postopek za ocenjevanje senzoričnih značilnosti deviškega oljčnega olja v smislu točke 1 Priloge XVI k Uredbi (ES) št. 1234/2007 in na podlagi teh značilnosti določiti način za razvrščanje olj. Metoda vsebuje tudi navedbe za neobvezno etiketiranje.

Opisana metoda se uporablja samo za deviško oljčno olje izključno za razvrščanje ali etiketiranje glede na intenzivnost odkritih napak, sadežnost in ostale pozitivne lastnosti, ki jih določi komisija izbranih, usposobljenih in preverjenih pokuševalcev, ki sestavljajo ocenjevalno komisijo.

2.   SPLOŠNO

Kar zadeva osnovni splošni besednjak, degustacijsko sobo in kozarce za degustacijo olja ter vsa ostala vprašanja, vezana na to metodo, je priporočeno upoštevati zahteve Mednarodnega sveta za oljčno olje, zlasti odločitev št. DEC-21/95-V/2007 z dne 16. novembra 2007 o spremenjeni metodi za senzorično ocenjevanje deviškega oljčnega olja.

3.   POSEBNI BESEDNJAK

3.1   Pozitivne lastnosti

Sadežno: skupek vonja, odvisen od sorte oljk, ki izvira iz zdravih in svežih, zelenih ali zrelih sadežev, ki se zazna neposredno in/ali retronazalno.

Lastnost sadežno se označi za zeleno, če vonj spominja na zelene sadeže in značilnosti olja izvirajo iz zelenih sadežev.

Lastnost sadežno se označi za zrelo, če vonj spominjajo na zrele sadeže in značilnosti olja izvirajo iz zelenih in zrelih sadežev.

Grenko: značilen osnovni okus olja, pridobljenega iz zelenih oljk ali oljk na stopnji zorenja; okus se zaznava s papilami, ki so na korenu jezika v obliki črke V.

Pikantno: skeleč občutek, značilen za olje, proizvedeno na začetku letine, v glavnem iz še zelenih oljk, ki se lahko okuša v celotni ustni votlini in zlasti v grlu.

3.2   Negativne lastnosti

Pregreto/morklja: značilna aroma olja iz oljk, ki so bile zložene ali skladiščene v takšnih pogojih, da so dosegle visoko stopnjo anaerobne fermentacije, ali olja, ki je ob pretakanju v rezervoarjih ali sodih ostalo v stiku z usedlinami, pri katerih je prav tako prišlo do anaerobne fermentacije.

Plesnivo-vlažno: značilna aroma olja, pridobljenega iz oljk, na katerih so se zaradi večdnevnega skladiščenja v vlagi razvile plesni in kvasovke.

Zakisano/kiselkasto: značilna aroma olja, ki spominja na vino ali kis. Aroma nastane zaradi aerobne fermentacije oljk ali ostankov oljčne mase v nepravilno opranih slojnicah, kar povzroči nastanek ocetne kisline, etilacetata in etanola.

Kovinsko: aroma, ki spominja na kovino. Značilna je za olje, ki je bilo med mletjem, mešanjem, stiskanjem ali skladiščenjem dolgo v stiku s kovinskimi površinami.

Žarko: aroma olja, pri katerem je prišlo do intenzivne oksidacije.

Segreto ali zažgano: značilna aroma olja, ki so ga med predelavo preveč in/ali predolgo segrevali, zlasti med termičnim mešanjem oljčne drozge pod neustreznimi temperaturnimi pogoji.

Seno-les: značilna aroma nekaterih olj iz suhih oljk.

Grobo: grob in gost občutek pri nekaterih starih oljih, ki ob pokušanju obložijo ustno votlino.

Strojno olje: aroma olja, ki spominja na dizel, maščobe ali mineralna olja.

Rastlinska voda: aroma, ki jo olje pridobi ob daljšem stiku s fermentirano rastlinsko vodo.

Slanica: aroma olja iz oljk, hranjenih v slanici.

Športa: značilna aroma olja iz oljk, stiskanih v novih športah. Razlikuje se glede na to, ali so slojnice izdelane iz zelenega ali posušenega materiala.

Zemlja: značilna aroma olja iz oljk, ki so bile pobrane umazane z zemljo ali blatom in niso bile oprane.

Črvivo: aroma olja iz oljk, ki so jih napadle ličinke oljčne muhe (Bactrocera Oleae).

Kumara: aroma olja, ki nastane, kadar je olje predolgo neprepustno zaprto, zlasti v pločevinkah, in jo pripisujejo nastanku 2,6-nonadienala.

Vlažen les: aroma, značilna za olje iz oljčnih plodov, ki so na drevju zmrznili.

3.3   Neobvezna terminologija za etiketiranje

Vodja ocenjevalne komisije lahko na zahtevo potrdi, da so ocenjena olja skladna z opredelitvami in intervali, ki glede intenzivnosti in zaznavanja lastnosti ustrezajo sledečim izrazom:

| (a) | za vsako izmed pozitivnih lastnosti iz točke 3.1 (sadežno (po potrebi skupaj z izrazom zeleno ali zrelo), pikantno in grenko):






  (i) | izraz „intenzivno“ se lahko uporabi, če je mediana zadevne lastnosti višja od 6; |
| --- | --- | --- |

(a)

za vsako izmed pozitivnih lastnosti iz točke 3.1 (sadežno (po potrebi skupaj z izrazom zeleno ali zrelo), pikantno in grenko):

(i)

izraz „intenzivno“ se lahko uporabi, če je mediana zadevne lastnosti višja od 6;

| (ii) | izraz „srednje“ se lahko uporabi, če je mediana zadevne lastnosti med 3 in 6; |
| --- | --- |

(ii)

izraz „srednje“ se lahko uporabi, če je mediana zadevne lastnosti med 3 in 6;

| (iii) | izraz „lahko“ se lahko uporabi, če je mediana zadevne lastnosti nižja od 3; |
| --- | --- |

(iii)

izraz „lahko“ se lahko uporabi, če je mediana zadevne lastnosti nižja od 3;

| (iv) | zadevne lastnosti se lahko uporabijo brez sklica na izraze iz točk (i) do (iii), če je mediana zadevne lastnosti višja ali enaka 3; |
| --- | --- |

(iv)

zadevne lastnosti se lahko uporabijo brez sklica na izraze iz točk (i) do (iii), če je mediana zadevne lastnosti višja ali enaka 3;

| (b) | izraz „uravnoteženo“ se lahko uporabi za olje, ki ni neuravnoteženo. Izraz neuravnoteženo pomeni vonj, okus in občutek olja, pri katerem je mediana lastnosti grenko in/ali pikantno za več kot 2 točki višja od mediane lastnosti sadežno; |
| --- | --- |

(b)

izraz „uravnoteženo“ se lahko uporabi za olje, ki ni neuravnoteženo. Izraz neuravnoteženo pomeni vonj, okus in občutek olja, pri katerem je mediana lastnosti grenko in/ali pikantno za več kot 2 točki višja od mediane lastnosti sadežno;

| (c) | izraz „blago olje“ se lahko uporabi za olje, pri katerem je mediana lastnosti grenko in pikantno nižja ali enaka 2. |
| --- | --- |

(c)

izraz „blago olje“ se lahko uporabi za olje, pri katerem je mediana lastnosti grenko in pikantno nižja ali enaka 2.

4.   OCENJEVALNA KOMISIJA

Ocenjevalna komisija je sestavljena iz vodje komisije ter osmih do dvanajstih pokuševalcev.

Vodja ocenjevalne komisije mora biti primerno usposobljen in biti poznavalec ter izkušen strokovnjak za različne vrste olja. Odgovoren je za komisijo, njeno organizacijo in delovanje, pripravo, označevanje vzorcev in predstavitev vzorcev pokuševalcem, pa tudi za zbiranje podatkov in njihovo statistično obdelavo.

Vodja ocenjevalne komisije izbere pokuševalce in skrbi za njihovo usposabljanje ter nadzira njihovo delo, s čimer zagotavlja, da so njihove sposobnosti na primerni ravni.

Pokuševalce za senzorična preverjanja oljčnega olja je treba izbrati in usposabljati na podlagi njihove sposobnosti za razlikovanje med podobnimi vzorci v skladu z navodili Mednarodnega sveta za oljčno olje za izbiro, usposabljanje in preverjanje kvalificiranih pokuševalcev deviških oljčnih olj.

Ocenjevalne komisije se morajo obvezati, da bodo sodelovale pri predvidenih senzoričnih ocenjevanjih na nacionalni ali mednarodni ravni ali na ravni Skupnosti za redno preverjanje in usklajevanje meril zaznavanja. Poleg tega morajo v primeru ocenjevalnih komisij, ki so odobrene v skladu z določbami člena 4(1) te uredbe, letno predložiti zadevni državi članici vse podatke o svoji sestavi in številu ocenjevanj, ki so jih opravile kot odobrene ocenjevalne komisije.

5.   POSTOPEK ZA SENZORIČNO OCENJEVANJE IN RAZVRŠČANJE

5.1   Uporaba ocenjevalnega lista s strani pokuševalca

Dodatek A te metode vsebuje ocenjevalni list, ki ga uporablja pokuševalec.

Vsak pokuševalec iz komisije povonja in nato pokusi olje, ki ga ocenjuje. Nato v ocenjevalni list v 10-centimetrsko lestvico vnese intenzivnost zaznave vsake od negativnih in pozitivnih lastnosti (1). Če pri lastnosti sadežno zazna zelenost ali zrelost, odkljuka ustrezno polje na ocenjevalnem listu.

Če pokuševalec zazna negativne lastnosti, ki niso navedene na ocenjevalnem listu, jih navede v rubriki „Drugo“, pri čemer za njihov opis uporabi izraz ali izraze, ki so najbližji opredeljenim izrazom.

5.2   Uporaba podatkov s strani vodje ocenjevalne komisije

Vodja komisije ocenjevalcev zbere ocenjevalne liste, ki jih je izpolnil vsak izmed pokuševalcev, in preveri intenzivnost, ki je določena posameznim lastnostim; če ugotovi nepravilnost, zahteva od pokuševalca, da ponovno pregleda svoj ocenjevalni list in po potrebi ponovi pokušnjo.

Vodja ocenjevalne komisije lahko podatke vsakega pokuševalca vnese v računalniški program v skladu z metodo statističnega izračuna mediane iz dodatka B. Vnos podatkov za en vzorec se izvede s pomočjo matrike z 9 stolpci, ki ustrezajo 9 senzoričnim lastnostim, in s toliko vrsticami, kot je pokuševalcev ocenjevalne komisije.

Če v rubriki „Drugo“ vsaj 50 % ocenjevalne komisije zabeleži neko negativno lastnost, se izračuna mediana te napake in olje ustrezno razvrsti.

Vodja ocenjevalne komisije lahko potrdi, da ocenjevano olje izpolnjuje pogoje iz točke 3.3.a glede izrazov „zeleno“ in „zrelo“ samo v primeru, če pri lastnosti sadežno vsaj 50 % ocenjevalne komisije zazna zelenost ali zrelost.

Pri analizah, izvedenih v okviru preverjanja skladnosti s standardi, se opravi preskus. Če pride do ponovne analize, vodja ocenjevalne komisije zagotovi, da se analiza dvakrat ponovi. V primeru razveljavljenih analiz se ocena opravi na podlagi treh ocenjevanj. V tem primeru se mediana lastnosti izračuna na podlagi povprečja median. Vse ponovitve analiz morajo biti izvršene ob različnih pokušnjah.

5.3   Razvrstitev olj

Olje se razvrsti v spodaj navedene kategorije na podlagi mediane napak in mediane lastnosti sadežno. Mediana napak je mediana napake, ki se zazna z največjo intenzivnostjo. Madiana napak in mediana sadežnosti sta izraženi z enim decimalnim mestom, vrednost grobega koeficienta variacije, ki ju določa, pa mora biti enaka ali nižja od 20 %

Razvrstitev olja se izvede s primerjavo vrednosti mediane napak in mediane sadežnosti z referenčnimi intervali, navedenimi spodaj. Ker so bile meje intervalov določene ob upoštevanju napak metode, veljajo za absolutne. Programska oprema omogoča vidno razvrščanje v razpredelnico statističnih podatkov ali v grafični prikaz.

(a)   Ekstra deviško oljčno olje: mediana napak je enaka 0, mediana lastnosti sadežno je višja od 0;

(b)   Deviško oljčno olje: mediana napak je višja od 0 in enaka ali nižja od 3,5, mediana lastnosti sadežno je višja od 0;

(c)   Lampante oljčno olje: mediana napak je višja od 3,5; ali mediana napak je enaka ali nižja od 3,5, mediana lastnosti sadežno pa je enaka 0.

5.4   Posebni primer

Če je mediana pozitivne lastnosti, ki ni „sadežno“, višja od 5,0, vodja ocenjevalne komisije to navede v potrdilu o analizi olja.

Dodatek A

Ocenjevalni list za deviško oljčno olje

Image

Dodatek B

METODA IZRAČUNA MEDIANE IN INTERVALOV ZAUPANJA

Mediana

Formula

Mediana je realno število Xm, za katerega je značilno, da je verjetnost (P), da so vrednosti distribucije (X) nižje od tega števila (Xm), enaka ali manjša od 0,5 in da je hkrati verjetnost (P), da so vrednosti distribucije (X) enake ali nižje od Xm, enaka ali višja od 0,5. Po drugi opredelitvi je mediana 50. percentil distribucije števil, urejenih po naraščajočem vrstnem redu. Enostavneje to pomeni, da predstavlja mediana osrednjo vrednost urejenega niza lihih števil ali povprečje dveh osrednjih vrednosti urejenega niza sodih števil.

Grobi standardni odklon

Za zanesljivo oceno variabilnosti, ki nastane okrog mediane, je treba upoštevati grobi standardni odklon po Stuartu in Kendallu. Spodnja formula izraža asimptotičen standardni odklon, to je grobo oceno variabilnosti upoštevanih podatkov, kjer je N število opažanj in IQR interkvartilni interval, ki zajema točno 50 % primerov kakršne koli distribucije verjetnosti.

Formula

Izračun interkvartilnega intervala se izvaja tako, da se izračuna velikost razpona med 75. in 25. percentilom.

IQR = 75. percentil – 25. percentil

Percentil je vrednost Xpc, za katero je značilno, da je verjetnost (P), da so vrednosti distribucije nižje od Xpc, enaka ali manjša od določene stotine in da je hkrati verjetnost (P), da so vrednosti distribucije nižje ali enake Xpc, enaka ali višja od navedene stotine. Stotina označuje upoštevani delež distribucije. V primeru mediane je slednji enak 50/100.

Formula

V praksi je percentil vrednost distribucije, ki ustreza določenemu območju, zarisanemu od krivulje distribucije ali gostote. Tako na primer 25. percentil predstavlja vrednost distribucije, ki ustreza območju 0,25 ali 25/100.

Grobi koeficient variacije %

CVr% predstavlja čisto število, torej brez dimenzije, ki označuje delež variabilnosti analiziranega niza števil. Zato je ta koeficient zelo koristen za preverjanje zanesljivosti članov ocenjevalne komisije.

Formula

95-odstotni intervali zaupanja pri mediani

95-odstotni intervali zaupanja (vrednost napake prve vrste je enaka 0,05 ali 5 %) predstavljajo interval, v katerem bi se vrednost mediane lahko spreminja, če bi bilo mogoče preskus ponoviti neštetokrat. V praksi ta interval označuje interval variabilnosti preskusa pod preskusnimi pogoji ob predpostavki, da se preskus lahko ponovi večkrat. Kot pri CVr% interval pomaga oceniti zanesljivost preskusa.

ICsup = Me + (c.S*)

ICinf = Me – (c.S*)

Pri tem je c v primeru intervala zaupanja pri 0,95 enak 1,96.

---

(1)  Pokuševalec lahko preneha s pokušanjem olja, če pri neposredni vohalni zaznavi odkrije izjemno intenzivno negativno lastnost. Na ocenjevalni list vpiše to izjemno okoliščino.

1

---

| 5.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 641/2008

z dne 4. julija 2008

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 40/2008 glede seznama plovil, ki se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom v Severnem Atlantiku

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (1) in zlasti točke 4 Priloge XIII Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska skupnost je od leta 1981 podpisnica Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severovzhodnega Atlantika (2). |
| --- | --- |

(1)

Evropska skupnost je od leta 1981 podpisnica Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severovzhodnega Atlantika (2).

| (2) | Marca 2008 je Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) priporočila, da se seznam plovil spremeni z vpisom plovil, za katera je bilo dokazano, da se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom. V pravnem redu Skupnosti je treba zagotoviti izvajanje tega priporočila. |
| --- | --- |

(2)

Marca 2008 je Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) priporočila, da se seznam plovil spremeni z vpisom plovil, za katera je bilo dokazano, da se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom. V pravnem redu Skupnosti je treba zagotoviti izvajanje tega priporočila.

| (3) | Uredbo (ES) št. 40/2008 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 40/2008 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Dodatek 4 k Prilogi XIII k Uredbi (ES) št. 40/2008 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. julija 2008

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 541/2008 (UL L 157, 17.6.2008, str. 23).

1

(2)  UL L 227, 12.8.1981, str. 21.

2

---

PRILOGA

V Prilogi XIII k Uredbi (ES) št. 40/2008 se dodatek nadomesti z naslednjim:

„Dodatek k Prilogi XIII

Seznam plovil z naslednjimi številkami IMO, za katere je Severovzhodno atlantska komisija za ribištvo (NEAFC) potrdila, da se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom

| Identifikacijska številka ladje IMO (1) | Ime plovila (2) | Država zastave (2) |
| --- | --- | --- |
| 7436533 | ALFA | Gruzija |
| 7612321 | AVIOR | Gruzija |
| 8522030 | CARMEN | nekdanja Gruzija |
| 7700104 | CEFEY | Rusija |
| 8028424 | CLIFF | Kambodža |
| 8422852 | DOLPHIN | Rusija |
| 7321374 | ENXEMBRE | Panama |
| 8522119 | EVA | nekdanja Gruzija |
| 6719419 | GORILERO | Sierra Leone |
| 7332218 | IANNIS I | Panama |
| 8422838 | ISABELLA | nekdanja Gruzija |
| 8522042 | JUANITA | nekdanja Gruzija |
| 6614700 | KABOU | Conakry Gvineja |
| 7385174 | MURTOSA | Togo |
| 8421937 | NICOLAY CHUDOTVORETS | Rusija |
| 8914221 | POLESTAR | Panama |
| 8522169 | ROSITA | nekdanja Gruzija |
| 7347407 | SUNNY JANE | |
| 8606836 | ULLA | nekdanja Gruzija |

Identifikacijska številka ladje IMO (1)

Ime plovila (2)

Država zastave (2)

7436533

ALFA

Gruzija

7612321

AVIOR

Gruzija

8522030

CARMEN

nekdanja Gruzija

7700104

CEFEY

Rusija

8028424

CLIFF

Kambodža

8422852

DOLPHIN

Rusija

7321374

ENXEMBRE

Panama

8522119

EVA

nekdanja Gruzija

6719419

GORILERO

Sierra Leone

7332218

IANNIS I

Panama

8422838

ISABELLA

nekdanja Gruzija

8522042

JUANITA

nekdanja Gruzija

6614700

KABOU

Conakry Gvineja

7385174

MURTOSA

Togo

8421937

NICOLAY CHUDOTVORETS

Rusija

8914221

POLESTAR

Panama

8522169

ROSITA

nekdanja Gruzija

7347407

SUNNY JANE

8606836

ULLA

nekdanja Gruzija

---

(1)  Mednarodna pomorska organizacija

1

(2)  Kakršne koli spremembe imen in zastav ter dodatne informacije o plovilih so na voljo na spletni strani NEAFC: www.neafc.org“

2

---

| 5.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 642/2008

z dne 4. julija 2008

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1.   Začetek postopka

| (1) | Komisija je 20. oktobra 2007 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Skupnost nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 20. oktobra 2007 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Skupnost nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je španska Nacionalna zveza združenj za predelano sadje in zelenjavo (FNACV) („pritožnik“) 6. septembra 2007 vložila v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100-odstotni delež celotne proizvodnje nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) v Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampinškem uvozu zadevnega proizvoda in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je španska Nacionalna zveza združenj za predelano sadje in zelenjavo (FNACV) („pritožnik“) 6. septembra 2007 vložila v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100-odstotni delež celotne proizvodnje nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) v Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampinškem uvozu zadevnega proizvoda in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (3) | Komisija je 9. novembra 2007 na podlagi Uredbe (ES) št. 1295/2007 z dne 5. novembra 2007 (3) odredila registracijo za uvoz istega izdelka s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 9. novembra 2007 na podlagi Uredbe (ES) št. 1295/2007 z dne 5. novembra 2007 (3) odredila registracijo za uvoz istega izdelka s poreklom iz LRK.

| (4) | Treba je spomniti, da so za isti izdelek do 8. novembra 2007 veljali zaščitni ukrepi. Komisija je z Uredbo (ES) št. 1964/2003 z dne 7. novembra 2003 (4) uvedla začasne zaščitne ukrepe proti uvozu nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.). Dokončni zaščitni ukrepi so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 658/2004 z dne 7. aprila 2004 („uredba o zaščitnih ukrepih“) (5).Začasni in dokončni zaščitni ukrepi so temeljili na tarifnih kvotah, t.j. dajatev je bilo treba plačati šele, ko je bil obseg dajatve prostega uvoza izčrpan. |
| --- | --- |

(4)

Treba je spomniti, da so za isti izdelek do 8. novembra 2007 veljali zaščitni ukrepi. Komisija je z Uredbo (ES) št. 1964/2003 z dne 7. novembra 2003 (4) uvedla začasne zaščitne ukrepe proti uvozu nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.). Dokončni zaščitni ukrepi so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 658/2004 z dne 7. aprila 2004 („uredba o zaščitnih ukrepih“) (5).Začasni in dokončni zaščitni ukrepi so temeljili na tarifnih kvotah, t.j. dajatev je bilo treba plačati šele, ko je bil obseg dajatve prostega uvoza izčrpan.

1.2.   Stranke v postopku

| (5) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce pritožnike Skupnosti, proizvajalce izvoznike, dobavitelje in uvoznike in njihova združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe LRK. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce pritožnike Skupnosti, proizvajalce izvoznike, dobavitelje in uvoznike in njihova združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe LRK. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (6) | Proizvajalci pritožniki, proizvajalci izvozniki, uvozniki ter njihova združenja so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalci pritožniki, proizvajalci izvozniki, uvozniki ter njihova združenja so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (7) | V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da se za ugotovitev dampinga in škode lahko uporabi vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če bi bilo, izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki in nepovezani uvozniki pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim proizvodom, v obdobju preiskave (od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007). |
| --- | --- |

(7)

V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da se za ugotovitev dampinga in škode lahko uporabi vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če bi bilo, izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki in nepovezani uvozniki pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim proizvodom, v obdobju preiskave (od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007).

| (8) | Da bi proizvajalci izvozniki v LRK, ki bi tako želeli, lahko vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), je Komisija kitajskim družbam, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce za zahtevek TGO in IO. Pet družb/skupin povezanih družb je vložilo zahtevek za TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali za IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Vendar pa je bila v vzorec izbrana samo ena družba, ki je vložila zahtevek za TGO (glej uvodno izjavo 26). Devet družb/skupin povezanih družb je zahtevalo samo IO. |
| --- | --- |

(8)

Da bi proizvajalci izvozniki v LRK, ki bi tako želeli, lahko vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), je Komisija kitajskim družbam, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce za zahtevek TGO in IO. Pet družb/skupin povezanih družb je vložilo zahtevek za TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali za IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Vendar pa je bila v vzorec izbrana samo ena družba, ki je vložila zahtevek za TGO (glej uvodno izjavo 26). Devet družb/skupin povezanih družb je zahtevalo samo IO.

| (9) | Komisija je poslala vprašalnik vsem proizvajalcem Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihovemu združenju, vsem uvoznikom, ki so bili izbrani v vzorec, in njihovim združenjem, dobaviteljem, za katere je znano, da jih to zadeva, ter vsem proizvajalcem izvoznikom, ki so bili izbrani v vzorec. Poleg tega so bili vprašalniki poslani vsem potencialnim proizvajalcem iz primerljive države, ki jih je določila Komisija (glej uvodni izjavi 40 in 41). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je poslala vprašalnik vsem proizvajalcem Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihovemu združenju, vsem uvoznikom, ki so bili izbrani v vzorec, in njihovim združenjem, dobaviteljem, za katere je znano, da jih to zadeva, ter vsem proizvajalcem izvoznikom, ki so bili izbrani v vzorec. Poleg tega so bili vprašalniki poslani vsem potencialnim proizvajalcem iz primerljive države, ki jih je določila Komisija (glej uvodni izjavi 40 in 41).

| (10) | Izpolnjene vprašalnike so poslali štirje proizvajalci Skupnosti, ki predstavljajo 100 % celotne proizvodnje Skupnosti in šest vzorčenih nepovezanih uvoznikov v Skupnosti in njihovih združenj %. Izpolnjene vprašalnike so poslali tudi vsi vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki in njihove povezane družbe. Poleg tega sta izpolnjene vprašalnike predložila tudi združenje kitajskih proizvajalcev in eno združenje uvoznikov. |
| --- | --- |

(10)

Izpolnjene vprašalnike so poslali štirje proizvajalci Skupnosti, ki predstavljajo 100 % celotne proizvodnje Skupnosti in šest vzorčenih nepovezanih uvoznikov v Skupnosti in njihovih združenj %. Izpolnjene vprašalnike so poslali tudi vsi vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki in njihove povezane družbe. Poleg tega sta izpolnjene vprašalnike predložila tudi združenje kitajskih proizvajalcev in eno združenje uvoznikov.

| (11) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb: | Proizvajalci izvozniki v LRK:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalci izvozniki v LRK:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang in njen povezan trgovec Merry & Co., Ltd., Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang in njen povezan trgovec Merry & Co., Ltd., Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

| | Proizvajalci Skupnosti:






  — | Halcon Group SA, Murcia, Španija |
| --- | --- | --- |

Proizvajalci Skupnosti:

—

Halcon Group SA, Murcia, Španija

| — | Cofrusa SA, Murcia, Španija |
| --- | --- |

—

Cofrusa SA, Murcia, Španija

| — | Agriconsa SA, Valencia, Španija |
| --- | --- |

—

Agriconsa SA, Valencia, Španija

| — | Videca SA, Valencia, Španija. |
| --- | --- |

—

Videca SA, Valencia, Španija.

1.3.   Obdobje preiskave (OP)

| (12) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („OP“). Preverjanje trendov, primernih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. oktobra 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(12)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („OP“). Preverjanje trendov, primernih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. oktobra 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI PROIZVOD IN PODOBNI PROIZVOD

2.1.   Splošne opombe

| (13) | Mandarine se obirajo jeseni in pozimi, sezona obiranja in konzerviranja v pločevinke se začne zgodaj oktobra in konča približno konec januarja naslednje leto. Svež izdelek je namenjen za trg svežega sadja, predelavo v sok ali konzerviranje v pločevinke. V industriji konzerviranja v pločevinke je osnova za primerjave sezona (obdobje od 1. oktobra v prvem letu do 30. septembra v naslednjem letu) in to prakso je Komisija uporabila pri svoji analizi. |
| --- | --- |

(13)

Mandarine se obirajo jeseni in pozimi, sezona obiranja in konzerviranja v pločevinke se začne zgodaj oktobra in konča približno konec januarja naslednje leto. Svež izdelek je namenjen za trg svežega sadja, predelavo v sok ali konzerviranje v pločevinke. V industriji konzerviranja v pločevinke je osnova za primerjave sezona (obdobje od 1. oktobra v prvem letu do 30. septembra v naslednjem letu) in to prakso je Komisija uporabila pri svoji analizi.

2.2.   Zadevni proizvod

| (14) | Zadevni proizvod so pripravljene ali konzervirane mandarine (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, ter kot so opredeljeni pod oznako KN 2008. Ti so sedaj razvrščeni na naslednji način: oznaka KN 2008 30 55 zajema zadevni proizvod, ki ne vsebuje dodanega alkohola, z dodanim sladkorjem in v izvirnem pakiranju z neto vsebino več kot 1 kg; oznaka KN 2008 30 75 zajema zadevni proizvod, ki ne vsebuje dodanega alkohola, z dodanim sladkorjem in v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg. Poleg tega del oznake ex KN 2008 30 90 zajema mandarine (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami), klementine, wilking mandarine in druge podobne hibride agrumov, ki so pripravljeni ali konzervirani brez dodanega alkohola ali dodanega sladkorja (ponavadi v vodi ali lastnem soku). |
| --- | --- |

(14)

Zadevni proizvod so pripravljene ali konzervirane mandarine (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, ter kot so opredeljeni pod oznako KN 2008. Ti so sedaj razvrščeni na naslednji način: oznaka KN 2008 30 55 zajema zadevni proizvod, ki ne vsebuje dodanega alkohola, z dodanim sladkorjem in v izvirnem pakiranju z neto vsebino več kot 1 kg; oznaka KN 2008 30 75 zajema zadevni proizvod, ki ne vsebuje dodanega alkohola, z dodanim sladkorjem in v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg. Poleg tega del oznake ex KN 2008 30 90 zajema mandarine (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami), klementine, wilking mandarine in druge podobne hibride agrumov, ki so pripravljeni ali konzervirani brez dodanega alkohola ali dodanega sladkorja (ponavadi v vodi ali lastnem soku).

| (15) | S predhodno preiskavo je bilo ugotovljeno, da se zadevni proizvod pridobiva z lupljenjem in delitvijo koščkov nekaterih vrst drobnih agrumov (zlasti satsuma mandarin), ki so nato konzervirane v sladkornem sirupu, soku ali vodi in zapakirane. Lupljenje in delitev koščkov sta lahko ročna ali strojna. |
| --- | --- |

(15)

S predhodno preiskavo je bilo ugotovljeno, da se zadevni proizvod pridobiva z lupljenjem in delitvijo koščkov nekaterih vrst drobnih agrumov (zlasti satsuma mandarin), ki so nato konzervirane v sladkornem sirupu, soku ali vodi in zapakirane. Lupljenje in delitev koščkov sta lahko ročna ali strojna.

| (16) | Teža zadevnega proizvoda je različna, proizvaja se ustrezno povpraševanju na potrošniškem trgu, v gostinstvu in prehrambeni industriji. Na potrošniškem trgu prevladuje embalaža z neto težo vsebine 312 g (175 g odcejena neto teža), čeprav narašča prodajni delež večje embalaže z neto težo 850 g/(480 g). Večje embalaže, zlasti po 2,65 kg/(1 500 g) in 3,1 kg/(1 700 g), se uporabljajo v gostinstvu in prehrambeni industriji, najbolj priljubljena pa je embalaža 2,65 kg. |
| --- | --- |

(16)

Teža zadevnega proizvoda je različna, proizvaja se ustrezno povpraševanju na potrošniškem trgu, v gostinstvu in prehrambeni industriji. Na potrošniškem trgu prevladuje embalaža z neto težo vsebine 312 g (175 g odcejena neto teža), čeprav narašča prodajni delež večje embalaže z neto težo 850 g/(480 g). Večje embalaže, zlasti po 2,65 kg/(1 500 g) in 3,1 kg/(1 700 g), se uporabljajo v gostinstvu in prehrambeni industriji, najbolj priljubljena pa je embalaža 2,65 kg.

| (17) | Satsuma mandarine, klementine in drugi drobni agrumi so običajno znani pod skupnim snovnim imenom „mandarine“. Večina teh različnih sort je primerna za uporabo kot svež izdelek ali pa za sokove ali konzerviranje v pločevinke. Med seboj so si podobne, njihovi pripravki ali konzerve pa so zato obravnavani kot enoten proizvod. |
| --- | --- |

(17)

Satsuma mandarine, klementine in drugi drobni agrumi so običajno znani pod skupnim snovnim imenom „mandarine“. Večina teh različnih sort je primerna za uporabo kot svež izdelek ali pa za sokove ali konzerviranje v pločevinke. Med seboj so si podobne, njihovi pripravki ali konzerve pa so zato obravnavani kot enoten proizvod.

2.3.   Podobni proizvod

| (18) | Eden izmed evropskih uvoznikov je navedel, da je bil zadevni proizvod, uvožen iz LRK, boljše kakovosti, saj kitajske mandarine vsebujejo manj semen/pešk. |
| --- | --- |

(18)

Eden izmed evropskih uvoznikov je navedel, da je bil zadevni proizvod, uvožen iz LRK, boljše kakovosti, saj kitajske mandarine vsebujejo manj semen/pešk.

| (19) | V zvezi z uredbo o zaščitnih ukrepih so nekatere stranke trdile, da med zadevnim proizvodom in proizvodom industrije Skupnosti obstajajo razlike v kakovosti. Proizvajalci Skupnosti so trdili, da potrošniki dajejo prednost njihovim proizvodom zaradi zaznanih višjih higienskih standardov med postopkom konzerviranja v pločevinke. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi z uredbo o zaščitnih ukrepih so nekatere stranke trdile, da med zadevnim proizvodom in proizvodom industrije Skupnosti obstajajo razlike v kakovosti. Proizvajalci Skupnosti so trdili, da potrošniki dajejo prednost njihovim proizvodom zaradi zaznanih višjih higienskih standardov med postopkom konzerviranja v pločevinke.

| (20) | Komisija je proučila te trditve in ugotovila naslednje:






  (a) | uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti imata enake ali podobne fizikalne lastnosti, na primer okus, velikost, obliko in strukturo. Obstajajo nekatere razlike v kakovosti, ki pa ne vplivajo na osnovne značilnosti proizvodov niti na njihov pomen za uporabnika/potrošnika kot ena sama kategorija proizvodov; |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisija je proučila te trditve in ugotovila naslednje:

(a)

uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti imata enake ali podobne fizikalne lastnosti, na primer okus, velikost, obliko in strukturo. Obstajajo nekatere razlike v kakovosti, ki pa ne vplivajo na osnovne značilnosti proizvodov niti na njihov pomen za uporabnika/potrošnika kot ena sama kategorija proizvodov;

| (b) | uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti se prodajata prek podobnih ali enakih prodajnih poti. Kupci imajo enostaven dostop do informacij o ceni, zadevni proizvod in proizvod proizvajalcev Skupnosti sta v glavnem tekmovala v ceni; |
| --- | --- |

(b)

uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti se prodajata prek podobnih ali enakih prodajnih poti. Kupci imajo enostaven dostop do informacij o ceni, zadevni proizvod in proizvod proizvajalcev Skupnosti sta v glavnem tekmovala v ceni;

| (c) | uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti sta oba namenjena enaki ali podobni končni uporabi; |
| --- | --- |

(c)

uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti sta oba namenjena enaki ali podobni končni uporabi;

| (d) | uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti sta po mnenju potrošnikov zamenljiva in ustrezata isti vrsti povpraševanja. V tem smislu so razlike, ki so jih ugotovili nekateri uvozniki, manjšega pomena za analizo iz tega poglavja. |
| --- | --- |

(d)

uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti sta po mnenju potrošnikov zamenljiva in ustrezata isti vrsti povpraševanja. V tem smislu so razlike, ki so jih ugotovili nekateri uvozniki, manjšega pomena za analizo iz tega poglavja.

| (c) | uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti, običajno uvrščena pod oznako ex KN 2008 30 90 (agrumi brez dodanega alkohola ali dodanega sladkorja, ponavadi v vodi ali lastnem soku), ki nista zajeta z zaščitnimi ukrepi, sta prav tako namenjena enaki ali podobni končni uporabi, po opažanjih potrošnikov pa sta popolnoma zamenljiva s proizvodi in v vseh svojih osnovnih značilnostih podobna proizvodom, običajno uvrščenim pod drugi dve oznaki KN, t.j. 2008 30 55 in 2008 30 75. |
| --- | --- |

(c)

uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti, običajno uvrščena pod oznako ex KN 2008 30 90 (agrumi brez dodanega alkohola ali dodanega sladkorja, ponavadi v vodi ali lastnem soku), ki nista zajeta z zaščitnimi ukrepi, sta prav tako namenjena enaki ali podobni končni uporabi, po opažanjih potrošnikov pa sta popolnoma zamenljiva s proizvodi in v vseh svojih osnovnih značilnostih podobna proizvodom, običajno uvrščenim pod drugi dve oznaki KN, t.j. 2008 30 55 in 2008 30 75.

Ker za „podobnost“ ni nujno, da so proizvodi popolnoma enaki, manjše razlike niso zadostovale, da bi se spremenila splošna ugotovitev glede podobnosti med uvoženim proizvodom in proizvodom Skupnosti.

| (21) | Zato Komisija ugotavlja, da sta uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti v smislu člena 1(4) osnovne uredbe podobna. |
| --- | --- |

(21)

Zato Komisija ugotavlja, da sta uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti v smislu člena 1(4) osnovne uredbe podobna.

3.   VZORČENJE

3.1.   Vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK

| (22) | Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK je bilo v obvestilu o začetku v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe predvideno vzorčenje za ugotavljanje dampinga. |
| --- | --- |

(22)

Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK je bilo v obvestilu o začetku v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe predvideno vzorčenje za ugotavljanje dampinga.

| (23) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in, v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki pozvani, da se javijo v roku 15 dni od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo zadevnega proizvoda, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega proizvoda. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje z organi LRK in združenjem proizvajalcev. |
| --- | --- |

(23)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in, v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki pozvani, da se javijo v roku 15 dni od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo zadevnega proizvoda, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega proizvoda. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje z organi LRK in združenjem proizvajalcev.

3.1.1.   Predhodna izbira sodelujočih proizvajalcev izvoznikov

| (24) | Šestnajst družb/skupin povezanih družb v LRK se je javilo in zagotovilo zahtevane informacije v roku iz obvestila o začetku. Vsi so poročali o izvozu v Skupnost v OP in izrazili željo po sodelovanju v vzorcu. |
| --- | --- |

(24)

Šestnajst družb/skupin povezanih družb v LRK se je javilo in zagotovilo zahtevane informacije v roku iz obvestila o začetku. Vsi so poročali o izvozu v Skupnost v OP in izrazili željo po sodelovanju v vzorcu.

| (25) | Proizvajalci izvozniki, ki se niso javili v zgoraj navedenem roku ali ki niso pravočasno predložili zahtevanih informacij, so veljali za nesodelujoče v preiskavi. Vendar pa primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost v OP, ki so ga navedle družbe iz uvodne izjave 24, kaže, da je bilo sodelovanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov zelo močno. |
| --- | --- |

(25)

Proizvajalci izvozniki, ki se niso javili v zgoraj navedenem roku ali ki niso pravočasno predložili zahtevanih informacij, so veljali za nesodelujoče v preiskavi. Vendar pa primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost v OP, ki so ga navedle družbe iz uvodne izjave 24, kaže, da je bilo sodelovanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov zelo močno.

3.1.2.   Izbira vzorca

| (26) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bila pri izbiri vzorca upoštevana velikost proizvajalcev izvoznikov glede na izvoz v Skupnost. Na podlagi tega merila je bil izbran vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov, od katerih sta bila dva povezana. Na podlagi informacij o vzorčenju je izvoz izbranih družb v OP predstavljal več kot 60 % celotnega obsega izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost, ki so ga navedle družbe iz uvodne izjave 24. Poleg tega je ena od družb v OP imela znaten obseg domače prodaje. Zato se je štelo, da bo tak vzorec omogočil omejitev preiskave na razumno število proizvajalcev izvoznikov, ki jih bo možno preiskati v razpoložljivem času, hkrati pa zagotoviti visoko raven reprezentativnosti. Z vsemi zadevnimi proizvajalci izvozniki in njihovim združenjem ter organi LRK je bilo opravljeno posvetovanje, in izraženih ni bilo nobenih ugovorov v za to določenem času. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bila pri izbiri vzorca upoštevana velikost proizvajalcev izvoznikov glede na izvoz v Skupnost. Na podlagi tega merila je bil izbran vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov, od katerih sta bila dva povezana. Na podlagi informacij o vzorčenju je izvoz izbranih družb v OP predstavljal več kot 60 % celotnega obsega izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost, ki so ga navedle družbe iz uvodne izjave 24. Poleg tega je ena od družb v OP imela znaten obseg domače prodaje. Zato se je štelo, da bo tak vzorec omogočil omejitev preiskave na razumno število proizvajalcev izvoznikov, ki jih bo možno preiskati v razpoložljivem času, hkrati pa zagotoviti visoko raven reprezentativnosti. Z vsemi zadevnimi proizvajalci izvozniki in njihovim združenjem ter organi LRK je bilo opravljeno posvetovanje, in izraženih ni bilo nobenih ugovorov v za to določenem času.

3.2.   Posamezne preiskave

| (27) | Nobeden od proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, ni zahteval določitve individualne stopnje dampinga s predložitvijo ustreznih informacij v določenem roku za namen uporabe člena 17(3) osnovne uredbe. Zato v okviru te preiskave posamezne preiskave proizvajalcev izvoznikov niso bile opravljene. |
| --- | --- |

(27)

Nobeden od proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, ni zahteval določitve individualne stopnje dampinga s predložitvijo ustreznih informacij v določenem roku za namen uporabe člena 17(3) osnovne uredbe. Zato v okviru te preiskave posamezne preiskave proizvajalcev izvoznikov niso bile opravljene.

3.3.   Vzorčenje za uvoznike

| (28) | Zaradi velikega števila uvoznikov, opredeljenih na podlagi same pritožbe in predhodne zaščitne preiskave, je bilo vzorčenje predvideno tudi v obvestilu o začetku v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Veliko število uvoznikov je ponudilo sodelovanje. Za vzorec je bilo izbranih šest največjih uvoznikov glede na obseg uvoza. Uvoz teh uvoznikov predstavlja nekoliko več kot 60 % celotnega uvoza Skupnosti. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi velikega števila uvoznikov, opredeljenih na podlagi same pritožbe in predhodne zaščitne preiskave, je bilo vzorčenje predvideno tudi v obvestilu o začetku v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Veliko število uvoznikov je ponudilo sodelovanje. Za vzorec je bilo izbranih šest največjih uvoznikov glede na obseg uvoza. Uvoz teh uvoznikov predstavlja nekoliko več kot 60 % celotnega uvoza Skupnosti.

4.   DAMPING

4.1.   Tržnogospodarska obravnava

| (29) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških raziskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških raziskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (30) | Na kratko se lahko merila TGO na kratko povzamejo tako:






  1. | poslovne odločitve v zvezi s cenami in stroški se sprejemajo kot odziv na tržne pogoje in brez vmešavanja države; |
| --- | --- | --- |

(30)

Na kratko se lahko merila TGO na kratko povzamejo tako:

1.

poslovne odločitve v zvezi s cenami in stroški se sprejemajo kot odziv na tržne pogoje in brez vmešavanja države;

| 2. | računovodske evidence se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

2.

računovodske evidence se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;

| 3. | ne obstajajo znatna izkrivljanja iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ne obstajajo znatna izkrivljanja iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

4.

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost;

| 5. | menjava valut se opravlja po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

5.

menjava valut se opravlja po tržnih stopnjah.

| (31) | V tej preiskavi je eden od proizvajalcev izvoznikov, vključenih v vzorec (glej uvodne izjave od 22 do 26) izpolnil obrazec za zahtevek za TGO. |
| --- | --- |

(31)

V tej preiskavi je eden od proizvajalcev izvoznikov, vključenih v vzorec (glej uvodne izjave od 22 do 26) izpolnil obrazec za zahtevek za TGO.

| (32) | Temu proizvajalcu izvozniku TGO ni mogoče odobriti, ker ni uspel dokazati, da izpolnjuje pogoje iz prvega, drugega in tretjega merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zlasti je bilo v zvezi z merilom 1 na kraju samem ugotovljeno, da so delavci podpisali bianco pogodbe o delu, v katerih ni bilo navedb o osebnem dohodku in delovnem času. Zato ni bilo možno opredeliti pogojev, pod katerimi so bili delavci zaposleni in plačani, in torej tudi ne določiti, ali stroški dela odražajo ponudbo in povpraševanje. V zvezi z merilom 2 je bilo na kraju samem ugotovljeno, da niti v poslovni knjigi niti v reviziji niso bili upoštevani temeljni mednarodni računovodski standardi (t.j. obračunsko načelo, pobotanje, neskladnosti med zneski v poslovni knjigi in dejanskim izvirnim računovodskim gradivom, pomanjkanje verodostojnih navedb o transakcijah), kar postavlja zanesljivost poslovne knjige družbe pod vprašaj. V zvezi z merilom 3 je bilo ugotovljeno, da je družba prejela številne subvencije (npr. vračilo DDV, ki ga dobavitelji/kmetje niso nikoli plačali, nekatere izvozne subvencije iz Sklada za razvojne projekte provinc na področju zunanje trgovine, in premija za izvoz), kar kaže, da znatna izkrivljanja iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva še vedno obstajajo. |
| --- | --- |

(32)

Temu proizvajalcu izvozniku TGO ni mogoče odobriti, ker ni uspel dokazati, da izpolnjuje pogoje iz prvega, drugega in tretjega merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zlasti je bilo v zvezi z merilom 1 na kraju samem ugotovljeno, da so delavci podpisali bianco pogodbe o delu, v katerih ni bilo navedb o osebnem dohodku in delovnem času. Zato ni bilo možno opredeliti pogojev, pod katerimi so bili delavci zaposleni in plačani, in torej tudi ne določiti, ali stroški dela odražajo ponudbo in povpraševanje. V zvezi z merilom 2 je bilo na kraju samem ugotovljeno, da niti v poslovni knjigi niti v reviziji niso bili upoštevani temeljni mednarodni računovodski standardi (t.j. obračunsko načelo, pobotanje, neskladnosti med zneski v poslovni knjigi in dejanskim izvirnim računovodskim gradivom, pomanjkanje verodostojnih navedb o transakcijah), kar postavlja zanesljivost poslovne knjige družbe pod vprašaj. V zvezi z merilom 3 je bilo ugotovljeno, da je družba prejela številne subvencije (npr. vračilo DDV, ki ga dobavitelji/kmetje niso nikoli plačali, nekatere izvozne subvencije iz Sklada za razvojne projekte provinc na področju zunanje trgovine, in premija za izvoz), kar kaže, da znatna izkrivljanja iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva še vedno obstajajo.

| (33) | Glede na navedeno edini kitajski proizvajalec izvoznik, ki je zaprosil za TGO, ni dokazal, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato mu TGO ni bilo mogoče odobriti. |
| --- | --- |

(33)

Glede na navedeno edini kitajski proizvajalec izvoznik, ki je zaprosil za TGO, ni dokazal, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato mu TGO ni bilo mogoče odobriti.

4.2.   Individualna obravnava

| (34) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede, če je to potrebno, dajatev na ravni države,, razen v primerih, ko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede, če je to potrebno, dajatev na ravni države,, razen v primerih, ko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe.

| (35) | Edini proizvajalec izvoznik v vzorcu, ki je zaprosil za TGO, je zahteval tudi IO, če mu TGO ne bi bil odobren. Ostali proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, so prav tako zahtevali IO. |
| --- | --- |

(35)

Edini proizvajalec izvoznik v vzorcu, ki je zaprosil za TGO, je zahteval tudi IO, če mu TGO ne bi bil odobren. Ostali proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, so prav tako zahtevali IO.

| (36) | Za vse zadevne družbe je bilo s predhodno preiskavo njihovih zahtevkov za IO ugotovljeno, da izpolnjujejo zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Za vse zadevne družbe je bilo s predhodno preiskavo njihovih zahtevkov za IO ugotovljeno, da izpolnjujejo zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe.

| (37) | Zato je bilo sklenjeno, da se IO začasno odobri naslednjim proizvajalcem izvoznikom v LRK:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- |

(37)

Zato je bilo sklenjeno, da se IO začasno odobri naslednjim proizvajalcem izvoznikom v LRK:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njegov povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njegov povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

4.3.   Normalna vrednost

| (38) | Iz zgoraj navedenih razlogov TGO ni bil odobren nobenemu proizvajalcu izvozniku v LRK. |
| --- | --- |

(38)

Iz zgoraj navedenih razlogov TGO ni bil odobren nobenemu proizvajalcu izvozniku v LRK.

| (39) | Zaradi tega se normalna vrednost za vse kitajske proizvajalce izvoznike določi v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi tega se normalna vrednost za vse kitajske proizvajalce izvoznike določi v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

| (40) | V skladu s podatki iz pritožbe se zadevni proizvod izven Skupnosti in zadevne države ne proizvaja v večjih količinah. Zato je bilo v obvestilu o začetku predlagano, da se normalna vrednost določi na kateri koli drugi primerni podlagi, t.j. cenah, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Skupnosti za podoben proizvod. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj v zvezi s tem pošljejo svoje pripombe. Komisija je po objavi obvestila o začetku nadaljevala z iskanjem drugih možnih primerljivih držav. Za sodelovanje je prosila dve družbi iz Tajske. Ena izmed družb je sprva pristala na sodelovanje v preiskavi, vendar pozneje ni izpolnila vprašalnika. Druga družba se ni odzvala. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s podatki iz pritožbe se zadevni proizvod izven Skupnosti in zadevne države ne proizvaja v večjih količinah. Zato je bilo v obvestilu o začetku predlagano, da se normalna vrednost določi na kateri koli drugi primerni podlagi, t.j. cenah, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Skupnosti za podoben proizvod. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj v zvezi s tem pošljejo svoje pripombe. Komisija je po objavi obvestila o začetku nadaljevala z iskanjem drugih možnih primerljivih držav. Za sodelovanje je prosila dve družbi iz Tajske. Ena izmed družb je sprva pristala na sodelovanje v preiskavi, vendar pozneje ni izpolnila vprašalnika. Druga družba se ni odzvala.

| (41) | Dva proizvajalca izvoznika iz zadevne države in eno združenje uvoznikov in trgovcev na debelo se z določitvijo normalne vrednosti na osnovi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo v Skupnosti, niso strinjali, vendar pa niso ponudili nobene druge rešitve, ki bi bila skladna z osnovno uredbo. |
| --- | --- |

(41)

Dva proizvajalca izvoznika iz zadevne države in eno združenje uvoznikov in trgovcev na debelo se z določitvijo normalne vrednosti na osnovi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo v Skupnosti, niso strinjali, vendar pa niso ponudili nobene druge rešitve, ki bi bila skladna z osnovno uredbo.

| (42) | Glede na zgoraj navedeno je bila sprejeta začasna odločitev, da se normalna vrednost za vse proizvajalce izvoznike, vključene v vzorec, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določi na kateri koli drugi primerni podlagi, v tem primeru na podlagi cen, ki so se v Skupnosti dejansko plačevale ali se plačujejo za podoben proizvod. |
| --- | --- |

(42)

Glede na zgoraj navedeno je bila sprejeta začasna odločitev, da se normalna vrednost za vse proizvajalce izvoznike, vključene v vzorec, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določi na kateri koli drugi primerni podlagi, v tem primeru na podlagi cen, ki so se v Skupnosti dejansko plačevale ali se plačujejo za podoben proizvod.

| (43) | Po izboru cen, ki so se plačevale ali se plačujejo v Skupnosti, je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, preverjenih v prostorih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti iz uvodne izjave 11. |
| --- | --- |

(43)

Po izboru cen, ki so se plačevale ali se plačujejo v Skupnosti, je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, preverjenih v prostorih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti iz uvodne izjave 11.

| (44) | Ugotovljeno je bilo, da je domača prodaja podobnega izdelka teh proizvajalcev Skupnosti reprezentativna v primerjavi z zadevnim proizvodom, ki ga v Skupnost izvažajo proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec. |
| --- | --- |

(44)

Ugotovljeno je bilo, da je domača prodaja podobnega izdelka teh proizvajalcev Skupnosti reprezentativna v primerjavi z zadevnim proizvodom, ki ga v Skupnost izvažajo proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec.

| (45) | Ker so prodajne cene industrije Skupnosti ustvarjale izgubo, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi, tako da so vključevale primerno stopnjo dobička v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. Uporabljena je bila 6,8-odstotna stopnja dobička, ustvarjena v zadnji sezoni konzerviranja v pločevinke (2000/2001) pred velikim povečanjem uvoza s Kitajske, zaradi katerega so bili uvedeni zaščitni ukrepi, t.j. v zadnji sezoni, v kateri škodljiv uvoz po izjemno nizkih cenah ni vplival na tržne razmere. |
| --- | --- |

(45)

Ker so prodajne cene industrije Skupnosti ustvarjale izgubo, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi, tako da so vključevale primerno stopnjo dobička v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. Uporabljena je bila 6,8-odstotna stopnja dobička, ustvarjena v zadnji sezoni konzerviranja v pločevinke (2000/2001) pred velikim povečanjem uvoza s Kitajske, zaradi katerega so bili uvedeni zaščitni ukrepi, t.j. v zadnji sezoni, v kateri škodljiv uvoz po izjemno nizkih cenah ni vplival na tržne razmere.

4.4.   Izvozne cene

| (46) | Izvozne cene so bile določene na podlagi dejansko plačanih cen za izdelke, prodane neodvisnim kupcem za izvoz iz LRK v Skupnost. |
| --- | --- |

(46)

Izvozne cene so bile določene na podlagi dejansko plačanih cen za izdelke, prodane neodvisnim kupcem za izvoz iz LRK v Skupnost.

4.5.   Primerjava

| (47) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila narejena izvedla na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(47)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila narejena izvedla na podlagi franko tovarna.

| (48) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvedene ustrezne prilagoditve, da bi se upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Kjer je bilo potrebno, so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevozu, zavarovanju in drugih stroških, povezanih s prevozom. |
| --- | --- |

(48)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvedene ustrezne prilagoditve, da bi se upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Kjer je bilo potrebno, so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevozu, zavarovanju in drugih stroških, povezanih s prevozom.

4.6.   Stopnja dampinga

| (49) | Glede na navedeno in v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe, je bila začasna stopnja dampinga za vse izvoznike v LRK ugotovljena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo po vrsti proizvoda in tehtano povprečno izvozno ceno po vrsti proizvoda, prilagojeno, kot je navedeno zgoraj V skladu s stalno prakso je bila tehtana povprečna stopnja dampinga izračunana za povezane proizvajalce izvoznike. Za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, je bila tehtana povprečna stopnja dampinga izračunana na podlagi stopenj dampinga družb iz vzorca. Ker je bilo sodelovanje proizvajalcev izvoznikov zelo močno (glej uvodno izjavo 25), je bila vsem drugim podjetjem pripisana najvišja stopnja dampinga družb iz vzorca. |
| --- | --- |

(49)

Glede na navedeno in v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe, je bila začasna stopnja dampinga za vse izvoznike v LRK ugotovljena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo po vrsti proizvoda in tehtano povprečno izvozno ceno po vrsti proizvoda, prilagojeno, kot je navedeno zgoraj V skladu s stalno prakso je bila tehtana povprečna stopnja dampinga izračunana za povezane proizvajalce izvoznike. Za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, je bila tehtana povprečna stopnja dampinga izračunana na podlagi stopenj dampinga družb iz vzorca. Ker je bilo sodelovanje proizvajalcev izvoznikov zelo močno (glej uvodno izjavo 25), je bila vsem drugim podjetjem pripisana najvišja stopnja dampinga družb iz vzorca.

| (50) | Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene v odstotku cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 % |
| --- | --- | --- |

(50)

Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene v odstotku cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 134,7 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 134,7 %

| — | sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec 128,4 % |
| --- | --- |

—

sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec 128,4 %

| — | vse druge družbe 139,6 %. |
| --- | --- |

—

vse druge družbe 139,6 %.

5.   ŠKODA

5.1.   Splošne opombe

| (51) | Opozoriti je treba, da so za zadevni proizvod večino obravnavanega obdobja veljali zaščitni ukrepi. To je bilo upravičeno z dejstvom, da je industrija Skupnosti utrpela resno škodo na koncu obdobja, ki je bilo preiskano z zaščitno preiskavo (t.j. od 1998/1999 do 2002/2003). |
| --- | --- |

(51)

Opozoriti je treba, da so za zadevni proizvod večino obravnavanega obdobja veljali zaščitni ukrepi. To je bilo upravičeno z dejstvom, da je industrija Skupnosti utrpela resno škodo na koncu obdobja, ki je bilo preiskano z zaščitno preiskavo (t.j. od 1998/1999 do 2002/2003).

5.2.   Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti

| (52) | V okviru te preiskave je bilo ugotovljeno, da zadevni proizvod v Skupnosti proizvajajo štirje proizvajalci Skupnosti, v imenu katerih je bila vložena pritožba (Halcon Group SA, Murcia, Španija; Cofrusa SA, Murcia, Španija; Agriconsa SA, Valencia, Španija; Videca SA, Valencia, Španija). Niti eden od teh proizvajalcev ni bil povezan s katerim koli od kitajskih izvoznikov ali s katerim koli uvoznikom zadevnega proizvoda iz LRK. |
| --- | --- |

(52)

V okviru te preiskave je bilo ugotovljeno, da zadevni proizvod v Skupnosti proizvajajo štirje proizvajalci Skupnosti, v imenu katerih je bila vložena pritožba (Halcon Group SA, Murcia, Španija; Cofrusa SA, Murcia, Španija; Agriconsa SA, Valencia, Španija; Videca SA, Valencia, Španija). Niti eden od teh proizvajalcev ni bil povezan s katerim koli od kitajskih izvoznikov ali s katerim koli uvoznikom zadevnega proizvoda iz LRK.

| (53) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da so proizvajalci Skupnosti v OP proizvedli približno 34 100 ton zadevnega proizvoda. To predstavlja 100 % celotnega obsega podobnega proizvoda, proizvedenega v Skupnosti. Zgoraj navedeni proizvajalci Skupnosti se zato štejejo za industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da so proizvajalci Skupnosti v OP proizvedli približno 34 100 ton zadevnega proizvoda. To predstavlja 100 % celotnega obsega podobnega proizvoda, proizvedenega v Skupnosti. Zgoraj navedeni proizvajalci Skupnosti se zato štejejo za industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

| (54) | Opozoriti je treba, da je v zaščitni preiskavi sodelovalo osem proizvajalcev Skupnosti. Dejstvo, da so ostali samo še štirje proizvajalci Skupnosti, odraža zaprtje nekaterih družb in združitev drugih. |
| --- | --- |

(54)

Opozoriti je treba, da je v zaščitni preiskavi sodelovalo osem proizvajalcev Skupnosti. Dejstvo, da so ostali samo še štirje proizvajalci Skupnosti, odraža zaprtje nekaterih družb in združitev drugih.

5.3.   Potrošnja Skupnosti

| (55) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja Skupnosti razvijala na naslednji način. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Skupnosti (V tonah) | 78 623 | 90 197 | 80 065 | 80 145 | 78 859 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 115 | 102 | 102 | 100 |

(55)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja Skupnosti razvijala na naslednji način.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Potrošnja Skupnosti (V tonah)

78 623

90 197

80 065

80 145

78 859

Indeks (2002/03 = 100)

100

115

102

102

100

| (56) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi celotnega obsega prodaje zadevnega proizvoda v EU s strani industrije Skupnosti, vključno s prodajo nekdanjih proizvajalcev Skupnosti v EU, ki v OP niso več proizvajali, in z uvozom iz vseh tretjih držav. Podatki o celotni prodaji zadevnega proizvoda v EU s strani industrije Skupnosti izhajajo iz preverjenih podatkov, ki so jih predložili proizvajalci Skupnosti. Prodaja nekdanjih proizvajalcev Skupnosti izhaja iz ocen, ki jih je izvedel pritožnik, in je bila preverjena z rezultati zaščitne preiskave, vključno z obvestilom C 322/06, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije dne 17. decembra 2005. Uvožene količine so bile ugotovljene na podlagi podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(56)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi celotnega obsega prodaje zadevnega proizvoda v EU s strani industrije Skupnosti, vključno s prodajo nekdanjih proizvajalcev Skupnosti v EU, ki v OP niso več proizvajali, in z uvozom iz vseh tretjih držav. Podatki o celotni prodaji zadevnega proizvoda v EU s strani industrije Skupnosti izhajajo iz preverjenih podatkov, ki so jih predložili proizvajalci Skupnosti. Prodaja nekdanjih proizvajalcev Skupnosti izhaja iz ocen, ki jih je izvedel pritožnik, in je bila preverjena z rezultati zaščitne preiskave, vključno z obvestilom C 322/06, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije dne 17. decembra 2005. Uvožene količine so bile ugotovljene na podlagi podatkov Eurostata.

| (57) | Kot je prikazano v zgornji preglednici, je bila potrošnja zadevnega proizvoda v Skupnosti v obravnavanem obdobju razmeroma stabilna, z izjemo povečanja, ugotovljenega za sezono 2003/04. To očitno povečanje potrošnje je mogoče v osnovi pojasniti s „kopičenjem“ zalog zadevnega proizvoda, kot je opisano v obvestilu iz prejšnje uvodne izjave. Ta pojav je s podatki Eurostata potrjen v novih državah članicah pred njihovim pristopom k EU maja 2004. Uvoz v nove države članice je pred pristopom (v sezoni 2003/04) dejansko dosegel skoraj 15 000 ton, nato se je znatno zmanjšal in v sezonah 2004/2005, 2005/2006 in 2006/2007 dosegal v povprečju približno 4 000 ton/leto. V OP je potrošnjo mogoče oceniti kot stabilno na ravni, ki je skladna s predhodnim obdobjem let 2005 in 2006. |
| --- | --- |

(57)

Kot je prikazano v zgornji preglednici, je bila potrošnja zadevnega proizvoda v Skupnosti v obravnavanem obdobju razmeroma stabilna, z izjemo povečanja, ugotovljenega za sezono 2003/04. To očitno povečanje potrošnje je mogoče v osnovi pojasniti s „kopičenjem“ zalog zadevnega proizvoda, kot je opisano v obvestilu iz prejšnje uvodne izjave. Ta pojav je s podatki Eurostata potrjen v novih državah članicah pred njihovim pristopom k EU maja 2004. Uvoz v nove države članice je pred pristopom (v sezoni 2003/04) dejansko dosegel skoraj 15 000 ton, nato se je znatno zmanjšal in v sezonah 2004/2005, 2005/2006 in 2006/2007 dosegal v povprečju približno 4 000 ton/leto. V OP je potrošnjo mogoče oceniti kot stabilno na ravni, ki je skladna s predhodnim obdobjem let 2005 in 2006.

5.4.   Uvoz v Skupnost iz LRK

5.4.1.   Obseg in tržni delež uvoza zadevnega proizvoda

| (58) | Razvoj uvoza iz LRK glede na obseg in tržni delež je:










  Obseg uvoza | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK v tonah | 51 193 | 65 878 | 49 584 | 61 456 | 56 108 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 129 | 97 | 120 | 110 |
| Vir: Eurostat |

(58)

Razvoj uvoza iz LRK glede na obseg in tržni delež je:

Obseg uvoza

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

LRK v tonah

51 193

65 878

49 584

61 456

56 108

Indeks (2002/03 = 100)

100

129

97

120

110

Vir: Eurostat

| Tržni delež potrošnje | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 65,1 % | 73 % | 61,9 % | 76,7 % | 71,1 % |

Tržni delež potrošnje

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

LRK

65,1 %

73 %

61,9 %

76,7 %

71,1 %

| (59) | Podobno veliko povečanje uvoza iz LRK je mogoče opaziti v obdobju 2003/04, kot je navedeno v poglavju Potrošnja Skupnosti. Te ravni so se potem spet zmanjšale v sezoni 2004/05 (po pristopu novih držav članic). Tržni delež uvoza iz Kitajske ostaja dosledno velik, saj je Kitajska glavni izvoznik tega proizvoda v EU in ostale dele sveta. |
| --- | --- |

(59)

Podobno veliko povečanje uvoza iz LRK je mogoče opaziti v obdobju 2003/04, kot je navedeno v poglavju Potrošnja Skupnosti. Te ravni so se potem spet zmanjšale v sezoni 2004/05 (po pristopu novih držav članic). Tržni delež uvoza iz Kitajske ostaja dosledno velik, saj je Kitajska glavni izvoznik tega proizvoda v EU in ostale dele sveta.

5.4.2.   Uvozne cene in nelojalno nižanje cen/prodaja pod ceno

| | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozne cene LRK Vir: Eurostat (EUR/tono) | 595 | 525 | 531 | 612 | 596 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 88 | 89 | 103 | 100 |

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Uvozne cene LRK Vir: Eurostat (EUR/tono)

595

525

531

612

596

Indeks (2002 = 100)

100

88

89

103

100

| (60) | Zgornja preglednica prikazuje razvoj povprečnih uvoznih cen iz LRK. V obravnavanem obdobju so se cene znižale samo v sezoni 2003/04. V OP so se ponovno zvišale na svojo začetno raven iz sezone 2002/2003. |
| --- | --- |

(60)

Zgornja preglednica prikazuje razvoj povprečnih uvoznih cen iz LRK. V obravnavanem obdobju so se cene znižale samo v sezoni 2003/04. V OP so se ponovno zvišale na svojo začetno raven iz sezone 2002/2003.

| (61) | Primerjava prodajnih cen na trgu Skupnosti v OP je bila narejena med cenami industrije Skupnosti in uvoznimi cenami zadevne države. Referenčna točka za dostavo uvoza in proizvodnjo Skupnosti na tem trgu je Hamburg. Zato so se za ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti štele prodajne cene, ki so veljale za neodvisne kupce in ki so bile po potrebi prilagojene ravni cen pri dostavi v Hamburg, po odbitku popustov in rabatov. Te cene so bile primerjane s prodajnimi cenami, ki so jih zaračunavali kitajski proizvajalci izvozniki po odbitku popustov, in po potrebi prilagojene cenam CIF Hamburg, vključno s plačano dajatvijo in carino. Po potrebi je bila v prilagoditev vključena plačana zaščitna dajatev v višini 301 EUR/MT za izvoz, ki ni bil zajet v kvoto. |
| --- | --- |

(61)

Primerjava prodajnih cen na trgu Skupnosti v OP je bila narejena med cenami industrije Skupnosti in uvoznimi cenami zadevne države. Referenčna točka za dostavo uvoza in proizvodnjo Skupnosti na tem trgu je Hamburg. Zato so se za ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti štele prodajne cene, ki so veljale za neodvisne kupce in ki so bile po potrebi prilagojene ravni cen pri dostavi v Hamburg, po odbitku popustov in rabatov. Te cene so bile primerjane s prodajnimi cenami, ki so jih zaračunavali kitajski proizvajalci izvozniki po odbitku popustov, in po potrebi prilagojene cenam CIF Hamburg, vključno s plačano dajatvijo in carino. Po potrebi je bila v prilagoditev vključena plačana zaščitna dajatev v višini 301 EUR/MT za izvoz, ki ni bil zajet v kvoto.

| (62) | Na podlagi podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, je primerjava je pokazala, da se je v OP uvožen zadevni proizvod v Skupnosti prodajal po cenah, ki so bile nelojalno nižje od cen industrije Skupnosti in so predstavljale med 19,6 % do 35,2 % teh cen. Poleg tega je iz analize razvoja cen industrije Skupnosti razvidna znatna zajezitev cen (in padec v OP) (glej spodaj). |
| --- | --- |

(62)

Na podlagi podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, je primerjava je pokazala, da se je v OP uvožen zadevni proizvod v Skupnosti prodajal po cenah, ki so bile nelojalno nižje od cen industrije Skupnosti in so predstavljale med 19,6 % do 35,2 % teh cen. Poleg tega je iz analize razvoja cen industrije Skupnosti razvidna znatna zajezitev cen (in padec v OP) (glej spodaj).

5.5.   Položaj industrije Skupnosti

| (63) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vplivov dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov z vplivom na stanje industrije od 1. oktobra 2002 do OP. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vplivov dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov z vplivom na stanje industrije od 1. oktobra 2002 do OP.

| (64) | Spodaj navedeni podatki industrije Skupnosti so združeni podatki štirih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(64)

Spodaj navedeni podatki industrije Skupnosti so združeni podatki štirih proizvajalcev Skupnosti.

| (65) | Spodnja preglednica prikazuje razvoj proizvodnje, proizvodno zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti proizvajalcev Skupnosti: | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 31 238 | 23 000 | 28 865 | 16 149 | 34 125 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 73 | 92 | 52 | 109 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 74 380 | 74 380 | 74 380 | 66 380 | 68 380 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 100 | 100 | 89 | 92 |
| Izkoriščenost zmogljivosti v % | 42 % | 31 % | 39 % | 24 % | 50 % |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 93 | 57 | 119 |

(65)

Spodnja preglednica prikazuje razvoj proizvodnje, proizvodno zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti proizvajalcev Skupnosti:

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Proizvodnja (v tonah)

31 238

23 000

28 865

16 149

34 125

Indeks (2002/03 = 100)

100

73

92

52

109

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

74 380

74 380

74 380

66 380

68 380

Indeks (2002/03 = 100)

100

100

100

89

92

Izkoriščenost zmogljivosti v %

42 %

31 %

39 %

24 %

50 %

Indeks (2002/03 = 100)

100

74

93

57

119

| (66) | Kot je razvidno iz zgornje preglednice, je proizvodnja v obravnavanem obdobju nihala zaradi slabše letine v sezonah 2003/04 in 2005/06. Proizvodna zmogljivost se je proti koncu obravnavanega obdobja zmanjšala. Izkoriščenost zmogljivosti je ne glede na nihanja v letini skozi vse obdobje ostala na zelo nizkih ravneh. |
| --- | --- |

(66)

Kot je razvidno iz zgornje preglednice, je proizvodnja v obravnavanem obdobju nihala zaradi slabše letine v sezonah 2003/04 in 2005/06. Proizvodna zmogljivost se je proti koncu obravnavanega obdobja zmanjšala. Izkoriščenost zmogljivosti je ne glede na nihanja v letini skozi vse obdobje ostala na zelo nizkih ravneh.

| (67) | Spodnje številke predstavljajo obseg zalog industrije Skupnosti na koncu vsake sezone. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 7 159 | 3 695 | 6 140 | 1 688 | 11 895 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 52 | 86 | 24 | 166 |

(67)

Spodnje številke predstavljajo obseg zalog industrije Skupnosti na koncu vsake sezone.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Zaloge (v tonah)

7 159

3 695

6 140

1 688

11 895

Indeks (2002/03 = 100)

100

52

86

24

166

| (68) | Opozoriti je treba, da ima zadevni proizvod dolg rok trajanja (več kot tri leta), pri čemer ohranja svoje značilnosti glede okusa in barve. |
| --- | --- |

(68)

Opozoriti je treba, da ima zadevni proizvod dolg rok trajanja (več kot tri leta), pri čemer ohranja svoje značilnosti glede okusa in barve.

| (69) | Zaloge so nihale skozi vse obdobje, vendar so se v OP znatno povečale. Zdi se, da je to posledica pritiska dampinškega uvoza in pričakovanja odprave zaščitnih ukrepov, kar bi uvoznike spodbudilo, da (postopoma) opustijo uvoz proizvoda Skupnosti in ga nadomestijo z uvozom zadevnega proizvoda s Kitajske. |
| --- | --- |

(69)

Zaloge so nihale skozi vse obdobje, vendar so se v OP znatno povečale. Zdi se, da je to posledica pritiska dampinškega uvoza in pričakovanja odprave zaščitnih ukrepov, kar bi uvoznike spodbudilo, da (postopoma) opustijo uvoz proizvoda Skupnosti in ga nadomestijo z uvozom zadevnega proizvoda s Kitajske.

| (70) | Spodnje številke predstavljajo obseg prodaje, tržni delež in povprečne prodajne cene na enoto industrije Skupnosti. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje Industrija Skupnosti v tonah | 17 635 | 19 705 | 23 240 | 17 769 | 21 387 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 112 | 132 | 101 | 121 |
| Tržni delež | 22,4 % | 21,8 % | 29,0 % | 22,2 % | 27,1 % |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 97 | 129 | 99 | 121 |
| Povprečne prodajne cene (EUR/tono) | 824,3 | 819,8 | 840,6 | 1 058,7 | 1 034,6 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 102 | 128 | 125 |

(70)

Spodnje številke predstavljajo obseg prodaje, tržni delež in povprečne prodajne cene na enoto industrije Skupnosti.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Obseg prodaje Industrija Skupnosti v tonah

17 635

19 705

23 240

17 769

21 387

Indeks (2002/03 = 100)

100

112

132

101

121

Tržni delež

22,4 %

21,8 %

29,0 %

22,2 %

27,1 %

Indeks (2002/03 = 100)

100

97

129

99

121

Povprečne prodajne cene (EUR/tono)

824,3

819,8

840,6

1 058,7

1 034,6

Indeks (2002/03 = 100)

100

99

102

128

125

| (71) | Ne glede na obstoj zaščitnih ukrepov in izginotje številnih proizvajalcev iz Skupnosti (njihov tržni delež je z 11,2 % v sezoni 2002/03 padel na 8,1 % v sezoni 2004/05, pozneje pa izginil), se je obseg prodaje industrije Skupnosti nekoliko povečal v absolutnih vrednostih, vendar je v obravnavanem obdobju ostal nizek. Tržni delež industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju dejansko povečal za samo 4,7 odstotnih točk. Povprečne prodajne cene so se v obravnavanem obdobju zvišale, vendar ne toliko, da bi se omogočilo ustvarjanje normalnega dobička, iz česar je razvidno, da na raven cene vpliva obsežen uvoz iz Kitajske po zelo nizkih cenah. |
| --- | --- |

(71)

Ne glede na obstoj zaščitnih ukrepov in izginotje številnih proizvajalcev iz Skupnosti (njihov tržni delež je z 11,2 % v sezoni 2002/03 padel na 8,1 % v sezoni 2004/05, pozneje pa izginil), se je obseg prodaje industrije Skupnosti nekoliko povečal v absolutnih vrednostih, vendar je v obravnavanem obdobju ostal nizek. Tržni delež industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju dejansko povečal za samo 4,7 odstotnih točk. Povprečne prodajne cene so se v obravnavanem obdobju zvišale, vendar ne toliko, da bi se omogočilo ustvarjanje normalnega dobička, iz česar je razvidno, da na raven cene vpliva obsežen uvoz iz Kitajske po zelo nizkih cenah.

| (72) | Na splošno je treba poudariti, da se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju povečal za približno 5,2 % ter tako v OP dosegel 27,6 %, iz česar je razvidno, da zaradi pritiska uvoza s Kitajske industrija Skupnosti ni mogla, bistveno izboljšati svojega položaja. |
| --- | --- |

(72)

Na splošno je treba poudariti, da se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju povečal za približno 5,2 % ter tako v OP dosegel 27,6 %, iz česar je razvidno, da zaradi pritiska uvoza s Kitajske industrija Skupnosti ni mogla, bistveno izboljšati svojega položaja.

| (73) | Spodaj prikazana stopnja dobička pred obdavčitvijo se nanaša na prodajo industrije Skupnosti in je odraz dejstva, da je industrija še naprej ustvarjala izgubo, da ji je sicer nekoliko pomagala uvedba zaščitnih ukrepov, a jo je ogrozilo istočasno izogibanje ukrepom zaradi kopičenja zalog (glej uvodno izjavo 57). Pozitivni učinek zaščitnih ukrepov se zato zlasti odraža na koncu obravnavanega obdobja. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja dobička pred obdavčitvijo | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 585 | 575 | 420 | 141 |
| Donosnost naložb | –3 % | 7,2 % | 4,3 % | –31,2 % | –28,9 % |

(73)

Spodaj prikazana stopnja dobička pred obdavčitvijo se nanaša na prodajo industrije Skupnosti in je odraz dejstva, da je industrija še naprej ustvarjala izgubo, da ji je sicer nekoliko pomagala uvedba zaščitnih ukrepov, a jo je ogrozilo istočasno izogibanje ukrepom zaradi kopičenja zalog (glej uvodno izjavo 57). Pozitivni učinek zaščitnih ukrepov se zato zlasti odraža na koncu obravnavanega obdobja.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Stopnja dobička pred obdavčitvijo

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

Indeks (2002 = 100)

100

585

575

420

141

Donosnost naložb

–3 %

7,2 %

4,3 %

–31,2 %

–28,9 %

| (74) | Zgoraj navedena donosnost naložb kaže na trend nazadovanja po sezoni 2003/04. Upadanje donosnosti naložb je tudi kazalec slabšanja položaja proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(74)

Zgoraj navedena donosnost naložb kaže na trend nazadovanja po sezoni 2003/04. Upadanje donosnosti naložb je tudi kazalec slabšanja položaja proizvajalcev Skupnosti.

| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (v % od celotne prodaje) | 8,7 % | –0,5 % | –1,6 % | –4,6 % | 3,2 % |

2002

2003

2004

2005

2006

Denarni tok (v % od celotne prodaje)

8,7 %

–0,5 %

–1,6 %

–4,6 %

3,2 %

| (74) | Ker proizvajalci Skupnosti konzervirajo (tudi) druge vrste sadja, je denarni tok mogoče preveriti samo na ravni celotne dejavnosti družbe in ne zgolj v zvezi z zadevnim proizvodom. Ta kazalec je zato manj reprezentativen in je prikazan glede na finančna leta (koledarska leta). Ne glede na to je iz podatkov razvidno postopno slabšanje do leta 2005 ter majhno izboljšanje v OP. |
| --- | --- |

(74)

Ker proizvajalci Skupnosti konzervirajo (tudi) druge vrste sadja, je denarni tok mogoče preveriti samo na ravni celotne dejavnosti družbe in ne zgolj v zvezi z zadevnim proizvodom. Ta kazalec je zato manj reprezentativen in je prikazan glede na finančna leta (koledarska leta). Ne glede na to je iz podatkov razvidno postopno slabšanje do leta 2005 ter majhno izboljšanje v OP.

| (76) | Trend naložb industrije Skupnosti je prikazan v naslednji preglednici.










  EUR | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe | 698 358 | 837 152 | 994 242 | 1 110 304 | 785 109 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 120 | 142 | 159 | 112 |

(76)

Trend naložb industrije Skupnosti je prikazan v naslednji preglednici.

EUR

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Naložbe

698 358

837 152

994 242

1 110 304

785 109

Indeks (2002/03 = 100)

100

120

142

159

112

| (77) | Kljub negativnemu razvoju dobičkonosnosti, razvidnem iz zgornje preglednice, je industrija Skupnosti povečala svoje naložbe v zadevni proizvod, da bi nadalje izboljšala svojo konkurenčnost v zvezi z zadevnim izdelkom. V glavnem so bile izvedene naložbe v stroje. Te poteze so znatno prispevale k izboljšanju učinkovitosti vzorčene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(77)

Kljub negativnemu razvoju dobičkonosnosti, razvidnem iz zgornje preglednice, je industrija Skupnosti povečala svoje naložbe v zadevni proizvod, da bi nadalje izboljšala svojo konkurenčnost v zvezi z zadevnim izdelkom. V glavnem so bile izvedene naložbe v stroje. Te poteze so znatno prispevale k izboljšanju učinkovitosti vzorčene industrije Skupnosti.

| (78) | Obstajajo dokazi o zmanjšani sposobnosti povečanja kapitala v obravnavanem obdobju, ki je med drugim posledica negativnih stopenj dobička, vključenih v proizvodnjo, in pomena izdelka v celotni dejavnosti zadevnih družb. |
| --- | --- |

(78)

Obstajajo dokazi o zmanjšani sposobnosti povečanja kapitala v obravnavanem obdobju, ki je med drugim posledica negativnih stopenj dobička, vključenih v proizvodnjo, in pomena izdelka v celotni dejavnosti zadevnih družb.

| | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 1 975 | 1 965 | 1 837 | 1 546 | 2 091 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 93 | 78 | 106 |
| Produktivnost (opravljene delovne ure/proizvedene tone) | 17 | 16,8 | 16 | 16,5 | 15,5 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 94 | 97 | 91 |
| Opravljene delovne ure v času sezone skupaj | 531 000 | 386 000 | 462 000 | 266 000 | 529 000 |
| Indeks (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 88 | 60 | 116 |

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Število zaposlenih

1 975

1 965

1 837

1 546

2 091

Indeks (2002/03 = 100)

100

99

93

78

106

Produktivnost (opravljene delovne ure/proizvedene tone)

17

16,8

16

16,5

15,5

Indeks (2002/03 = 100)

100

99

94

97

91

Opravljene delovne ure v času sezone skupaj

531 000

386 000

462 000

266 000

529 000

Indeks (2002/03 = 100)

100

74

88

60

116

| (79) | Treba je spomniti, da je konzerviranje zadevnega proizvoda v pločevinke po svoji značilnosti sezonska dejavnost, ki traja 4 do 5 mesecev, in da pretežni del proizvodnje opravijo sezonski delavci. Zato je (razmerje, ki kaže na) število zaposlenih, manj pomembno in je treba kot glavni kazalec zaposlenosti razumeti skupno število opravljenih delovnih ur v sezoni. Kot je razvidno iz zgornje preglednice, je industrija Skupnosti postopoma izboljšala svojo produktivnost. V OP je produktivnost dosegla svojo najvišjo raven glede na celotno obdobje. Število opravljenih delovnih ur za proizvodnjo 1 tone končnega izdelka se je tako s 17 v sezoni 2002/03 zmanjšalo na 15,5 v OP (– 9 %). Število zaposlenih je v OP doseglo vrhunec zaradi vrnitve velikega obsega proizvodnje po nizkem obsegu v sezoni 2005/06. S tem se je ujemalo tudi večje število opravljenih delovnih ur v sezoni OP. Produktivnost, ki jo je industrija Skupnosti dosegla v OP, dejansko potrjuje prizadevanja za nadaljnje izboljšanje njene učinkovitosti v razmerah obsežnega dampinškega uvoza s Kitajske. |
| --- | --- |

(79)

Treba je spomniti, da je konzerviranje zadevnega proizvoda v pločevinke po svoji značilnosti sezonska dejavnost, ki traja 4 do 5 mesecev, in da pretežni del proizvodnje opravijo sezonski delavci. Zato je (razmerje, ki kaže na) število zaposlenih, manj pomembno in je treba kot glavni kazalec zaposlenosti razumeti skupno število opravljenih delovnih ur v sezoni. Kot je razvidno iz zgornje preglednice, je industrija Skupnosti postopoma izboljšala svojo produktivnost. V OP je produktivnost dosegla svojo najvišjo raven glede na celotno obdobje. Število opravljenih delovnih ur za proizvodnjo 1 tone končnega izdelka se je tako s 17 v sezoni 2002/03 zmanjšalo na 15,5 v OP (– 9 %). Število zaposlenih je v OP doseglo vrhunec zaradi vrnitve velikega obsega proizvodnje po nizkem obsegu v sezoni 2005/06. S tem se je ujemalo tudi večje število opravljenih delovnih ur v sezoni OP. Produktivnost, ki jo je industrija Skupnosti dosegla v OP, dejansko potrjuje prizadevanja za nadaljnje izboljšanje njene učinkovitosti v razmerah obsežnega dampinškega uvoza s Kitajske.

| (80) | Opozoriti je treba, da podatki o plačah, izraženi v absolutnih vrednostih, zaradi visokih nihanj na ravni proizvodnje, niso reprezentativni. Strošek za plače na proizvedeno tono je bolj reprezentativen in kaže, da je dobiček od proizvodnje, ne glede na naravno povečanje urnega plačila zaradi inflacije, industriji Skupnosti omogočil, da plačo na proizvedeno tono zniža za 3 odstotne točke. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plače (EUR) | 5 022 165 | 3 927 820 | 4 558 624 | 3 350 390 | 5 317 744 |
| Indeks | 100 | 78 | 91 | 67 | 106 |
| Plače na proizvedeno tono (v evrih) | 161 | 171 | 158 | 207 | 155 |
| Indeks | 100 | 106 | 98 | 129 | 97 |

(80)

Opozoriti je treba, da podatki o plačah, izraženi v absolutnih vrednostih, zaradi visokih nihanj na ravni proizvodnje, niso reprezentativni. Strošek za plače na proizvedeno tono je bolj reprezentativen in kaže, da je dobiček od proizvodnje, ne glede na naravno povečanje urnega plačila zaradi inflacije, industriji Skupnosti omogočil, da plačo na proizvedeno tono zniža za 3 odstotne točke.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Plače (EUR)

5 022 165

3 927 820

4 558 624

3 350 390

5 317 744

Indeks

100

78

91

67

106

Plače na proizvedeno tono (v evrih)

161

171

158

207

155

Indeks

100

106

98

129

97

| (81) | Začasna stopnja dampinga na ravni države, ki je navedena v uvodni izjavi 50, je očitno nad de minimis stopnjo. Poleg tega zaradi obsega in cen dampinškega uvoza vpliva dejanske stopnje dampinga ni mogoče šteti za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(81)

Začasna stopnja dampinga na ravni države, ki je navedena v uvodni izjavi 50, je očitno nad de minimis stopnjo. Poleg tega zaradi obsega in cen dampinškega uvoza vpliva dejanske stopnje dampinga ni mogoče šteti za zanemarljivega.

| (82) | V zvezi s tem proizvodom ni dokazov o preteklem dampingu ali subvencioniranju. Vendar je treba opozoriti, da industrija Skupnosti že okreva po resni škodi, ki so jo povzročili učinki močno povečanega obsega uvoza, zaradi katerih je morala Komisija v letih 2003 in 2004 uvesti začasne in dokončne zaščitne ukrepe (glej uvodno izjavo 4). Kot je navedeno v uvodnih izjavah 57 in 70, so ti zaščitni ukrepi pomagali industriji, da je nekoliko izboljšala svoj položaj, ne glede na kopičenje zalog v obdobju 2003/04, če škodljivega dampinškega uvoza ne bi bilo, pa bi se pričakovalo, da bodo ti ukrepi bistveno bolj prispevali k splošnemu izboljšanju položaja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(82)

V zvezi s tem proizvodom ni dokazov o preteklem dampingu ali subvencioniranju. Vendar je treba opozoriti, da industrija Skupnosti že okreva po resni škodi, ki so jo povzročili učinki močno povečanega obsega uvoza, zaradi katerih je morala Komisija v letih 2003 in 2004 uvesti začasne in dokončne zaščitne ukrepe (glej uvodno izjavo 4). Kot je navedeno v uvodnih izjavah 57 in 70, so ti zaščitni ukrepi pomagali industriji, da je nekoliko izboljšala svoj položaj, ne glede na kopičenje zalog v obdobju 2003/04, če škodljivega dampinškega uvoza ne bi bilo, pa bi se pričakovalo, da bodo ti ukrepi bistveno bolj prispevali k splošnemu izboljšanju položaja industrije Skupnosti.

5.6.   Sklepna ugotovitev o škodi

| (83) | Zgoraj navedeno analizo stanja industrije Skupnosti je treba razumeti ob upoštevanju dejstva, da je na začetku obdobja število proizvajalcev Skupnosti bilo veliko večje, prav tako je bila bistveno večja proizvodna zmogljivost. V skladu z Uredbo 658/2004 in obvestilom C 322/06 je zmogljivost takrat dosegala približno 129 000 MT. Zgoraj navedeno prestrukturiranje sektorja je povzročilo več kot 45-odstotni padec proizvodne zmogljivosti. Ob upoštevanju tega in tudi zaradi obstoja zaščitnih ukrepov bi se pričakovalo, da bodo preostali štirje proizvajalci doživeli splošno izboljšanje s prevzetjem med drugim, velikega deleža prodaje od družb, ki so se s trga umaknile, z bistvenim povečanjem proizvodnje in izboljšanjem izkoriščenosti zmogljivosti, ter s povečanjem dobička, ki bi ga omogočile veliko večje razlike med ceno in stroški. |
| --- | --- |

(83)

Zgoraj navedeno analizo stanja industrije Skupnosti je treba razumeti ob upoštevanju dejstva, da je na začetku obdobja število proizvajalcev Skupnosti bilo veliko večje, prav tako je bila bistveno večja proizvodna zmogljivost. V skladu z Uredbo 658/2004 in obvestilom C 322/06 je zmogljivost takrat dosegala približno 129 000 MT. Zgoraj navedeno prestrukturiranje sektorja je povzročilo več kot 45-odstotni padec proizvodne zmogljivosti. Ob upoštevanju tega in tudi zaradi obstoja zaščitnih ukrepov bi se pričakovalo, da bodo preostali štirje proizvajalci doživeli splošno izboljšanje s prevzetjem med drugim, velikega deleža prodaje od družb, ki so se s trga umaknile, z bistvenim povečanjem proizvodnje in izboljšanjem izkoriščenosti zmogljivosti, ter s povečanjem dobička, ki bi ga omogočile veliko večje razlike med ceno in stroški.

| (84) | Nasprotno se je proizvodnja povečala za samo 9 %, izkoriščenost zmogljivosti je ostala slaba (in se je povečala samo zaradi padca same zmogljivosti), obseg prodaje pa je ostal majhen kljub koncentraciji v sektorju, pri čemer so se zaloge povečale za nič manj kot 66 %. Izgube so se nadaljevale (– 4,3 %), donosnost naložb pa je postala celo še bolj negativna (– 28,9 %) kljub stalnim naložbam za nadaljnje povečanje konkurenčnosti in 9 % rast produktivnosti. |
| --- | --- |

(84)

Nasprotno se je proizvodnja povečala za samo 9 %, izkoriščenost zmogljivosti je ostala slaba (in se je povečala samo zaradi padca same zmogljivosti), obseg prodaje pa je ostal majhen kljub koncentraciji v sektorju, pri čemer so se zaloge povečale za nič manj kot 66 %. Izgube so se nadaljevale (– 4,3 %), donosnost naložb pa je postala celo še bolj negativna (– 28,9 %) kljub stalnim naložbam za nadaljnje povečanje konkurenčnosti in 9 % rast produktivnosti.

| (85) | Spomniti je treba, da se je v obravnavanem obdobju obseg dampinškega uvoza zadevnega proizvoda iz LRK povečal za skoraj 10 %, medtem ko je bila prodajna cena praktično enaka kot v letu 2002kljub povečanju stroškov za surovine. Poleg tega so se v OP prodajne cene industrije Skupnosti znatno znižale zaradi dampinškega uvoza zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(85)

Spomniti je treba, da se je v obravnavanem obdobju obseg dampinškega uvoza zadevnega proizvoda iz LRK povečal za skoraj 10 %, medtem ko je bila prodajna cena praktično enaka kot v letu 2002kljub povečanju stroškov za surovine. Poleg tega so se v OP prodajne cene industrije Skupnosti znatno znižale zaradi dampinškega uvoza zadevnega proizvoda.

| (86) | Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov se začasno sklepa, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(86)

Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov se začasno sklepa, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

6.   VZROČNA ZVEZA

6.1.   Uvodna opomba

| (87) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo tudi proučeno, ali obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi znani dejavniki, ki bi hkrati lahko povzročali škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(87)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo tudi proučeno, ali obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi znani dejavniki, ki bi hkrati lahko povzročali škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

6.2.   Vpliv uvoza iz LRK

| (88) | Treba je spomniti, da obseg uvoza iz LRK še zmeraj predstavlja nič manj kot 70 % trga Skupnosti. V praksi je vpliv kitajskega uvoza zaradi njegove očitne prevlade na trgu nedvomno glavni vzrok za poslabšanje položaja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(88)

Treba je spomniti, da obseg uvoza iz LRK še zmeraj predstavlja nič manj kot 70 % trga Skupnosti. V praksi je vpliv kitajskega uvoza zaradi njegove očitne prevlade na trgu nedvomno glavni vzrok za poslabšanje položaja industrije Skupnosti.

| (89) | To potrjuje tudi dejstvo, da kitajske cene še naprej v veliki meri nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti — in so določene na ravneh, ki so bistveno nižje od stroškov industrije Skupnosti, kar kaže na namere po izpodrinjanju. Industrija Skupnosti se je odzvala na velik obseg uvoza po zelo nizkih cenah tako, da je poskusila ohraniti primeren tržni delež in da je svoje cene določila na najvišji ravni. Zaradi tega ni mogla doseči normalne dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(89)

To potrjuje tudi dejstvo, da kitajske cene še naprej v veliki meri nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti — in so določene na ravneh, ki so bistveno nižje od stroškov industrije Skupnosti, kar kaže na namere po izpodrinjanju. Industrija Skupnosti se je odzvala na velik obseg uvoza po zelo nizkih cenah tako, da je poskusila ohraniti primeren tržni delež in da je svoje cene določila na najvišji ravni. Zaradi tega ni mogla doseči normalne dobičkonosnosti.

| (90) | Torej je očitno, da med znatnim povečanjem obsega uvoza po čedalje nižjih cenah in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, obstaja močna vzročna zveza. |
| --- | --- |

(90)

Torej je očitno, da med znatnim povečanjem obsega uvoza po čedalje nižjih cenah in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, obstaja močna vzročna zveza.

6.3.   Vpliv uvoza iz ostalih tretjih držav

| (91) | Obseg uvoza iz drugih držav kot Kitajske, je v OP predstavljal manj kot 2 % celotnega uvoza EU. Zato se njegov vpliv (če obstaja) šteje za nepomembnega. Trdilo se je, da je takšen uvoz v resnici bil preprodaja kitajskih izdelkov. To potrjuje odsotnost zadostne proizvodnje v drugih državah, kar je razvidno iz pomanjkanja ustreznih primerljivih držav (glej uvodni izjavi 40 in 41). |
| --- | --- |

(91)

Obseg uvoza iz drugih držav kot Kitajske, je v OP predstavljal manj kot 2 % celotnega uvoza EU. Zato se njegov vpliv (če obstaja) šteje za nepomembnega. Trdilo se je, da je takšen uvoz v resnici bil preprodaja kitajskih izdelkov. To potrjuje odsotnost zadostne proizvodnje v drugih državah, kar je razvidno iz pomanjkanja ustreznih primerljivih držav (glej uvodni izjavi 40 in 41).

6.4.   Vpliv sprememb na izvoz industrije Skupnosti

| (92) | Kot je razvidno iz spodnje preglednice, se je izvoz industrije Skupnosti v „obravnavanem obdobju“ zmanjšal. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvozne prodaje (v tonah) | 15 376 | 6 959 | 3 638 | 2 630 | 2 344 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 45 | 24 | 17 | 15 |

(92)

Kot je razvidno iz spodnje preglednice, se je izvoz industrije Skupnosti v „obravnavanem obdobju“ zmanjšal.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Obseg izvozne prodaje (v tonah)

15 376

6 959

3 638

2 630

2 344

Indeks (2002 = 100)

100

45

24

17

15

| (93) | Industrija Skupnosti je nekoč dobavljala zadevni proizvod v ZDA, ki so bile njen tradicionalni trg. Danes je glavni vir izvoza v ZDA (in dejansko v večino držav uvoznic) Kitajska, za katero se zdi, da uporablja podobno strategijo dampinga in znatnega nelojalnega zmanjševanja izvoza industrije Skupnosti v ZDA. |
| --- | --- |

(93)

Industrija Skupnosti je nekoč dobavljala zadevni proizvod v ZDA, ki so bile njen tradicionalni trg. Danes je glavni vir izvoza v ZDA (in dejansko v večino držav uvoznic) Kitajska, za katero se zdi, da uporablja podobno strategijo dampinga in znatnega nelojalnega zmanjševanja izvoza industrije Skupnosti v ZDA.

| (94) | Tudi če je industrija Skupnosti uspela ohraniti podobne ravni obsega izvoza in izvoznih cen, že sama stopnja prodora kitajskega uvoza, kakor tudi obseg nelojalnega nižanja cen, kažeta na močan vpliv zgoraj navedenega uvoza na položaj industrije Skupnosti. Zmanjšanje ustvarjenega izvoza industrije Skupnosti se lahko razume kot napoved, kaj bi se lahko zgodilo s prodajo industrije Skupnosti, če bi se pritiski dampinškega uvoza nadaljevali, ne moremo pa govoriti o prekinitvi vzročne zveze. |
| --- | --- |

(94)

Tudi če je industrija Skupnosti uspela ohraniti podobne ravni obsega izvoza in izvoznih cen, že sama stopnja prodora kitajskega uvoza, kakor tudi obseg nelojalnega nižanja cen, kažeta na močan vpliv zgoraj navedenega uvoza na položaj industrije Skupnosti. Zmanjšanje ustvarjenega izvoza industrije Skupnosti se lahko razume kot napoved, kaj bi se lahko zgodilo s prodajo industrije Skupnosti, če bi se pritiski dampinškega uvoza nadaljevali, ne moremo pa govoriti o prekinitvi vzročne zveze.

6.5.   Vpliv nihanj valut

| (95) | Drug dejavnik, ki naj bi po trditvah industrije Skupnosti povzročil škodo, je padajoč menjalni tečaj kitajskega RMB v odnosu do eura. Med oktobrom 2002 in septembrom 2007 je menjalni tečaj ameriškega dolarja v odnosu do eura padel za več kot 40 %. Ker je kitajski RMB vezan na ameriški dolar, je to kitajskemu izvozu dalo konkurenčno prednost pred evropskim izvozom zadevnega proizvoda. Za ta namen je treba spomniti, da je s preiskavo treba ugotoviti, ali je dampinški uvoz (v smislu cen in obsega) povzročil znatno škodo industriji Skupnosti ali pa je bila znatna škoda posledica drugih dejavnikov. S tem v zvezi člen 3(6) osnovne uredbe določa, da je treba dokazati, da raven cen dampinškega uvoza povzroča škodo. Omenjena je torej zgolj razlika med ravnmi cen in za analizo dejavnikov, ki vplivajo na ravni navedenih cen ni nobene zahteve. |
| --- | --- |

(95)

Drug dejavnik, ki naj bi po trditvah industrije Skupnosti povzročil škodo, je padajoč menjalni tečaj kitajskega RMB v odnosu do eura. Med oktobrom 2002 in septembrom 2007 je menjalni tečaj ameriškega dolarja v odnosu do eura padel za več kot 40 %. Ker je kitajski RMB vezan na ameriški dolar, je to kitajskemu izvozu dalo konkurenčno prednost pred evropskim izvozom zadevnega proizvoda. Za ta namen je treba spomniti, da je s preiskavo treba ugotoviti, ali je dampinški uvoz (v smislu cen in obsega) povzročil znatno škodo industriji Skupnosti ali pa je bila znatna škoda posledica drugih dejavnikov. S tem v zvezi člen 3(6) osnovne uredbe določa, da je treba dokazati, da raven cen dampinškega uvoza povzroča škodo. Omenjena je torej zgolj razlika med ravnmi cen in za analizo dejavnikov, ki vplivajo na ravni navedenih cen ni nobene zahteve.

6.6.   Dobava in cena surovin

| (96) | Več strank je trdilo, da škode ne povzroča dampinški uvoz, temveč nezadostna dobava in visoke cene surovin, ki so posledica slabe letine. Obdobje preiskave škode zajema številne različne letine z manjšo in večjo proizvodnjo surovin — ter cene. Vendar pa ta nihanja niso usklajena s splošnim položajem industrije Skupnosti, ki je razviden, na primer, iz spodnje preglednice. Položaj industrije Skupnosti se je v resnici slabšal skozi celotno obravnavano obdobje ne glede na dobavo in cene surovin. To kaže, da je škodo možno razložiti z drugimi dejavniki. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški za surovine na enoto (EUR/tono) | 120,8 | 143,7 | 163,2 | 204,5 | 155,9 |
| Stopnja dobička pred obdavčitvijo (glej uvodno izjavo 76) | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |

(96)

Več strank je trdilo, da škode ne povzroča dampinški uvoz, temveč nezadostna dobava in visoke cene surovin, ki so posledica slabe letine. Obdobje preiskave škode zajema številne različne letine z manjšo in večjo proizvodnjo surovin — ter cene. Vendar pa ta nihanja niso usklajena s splošnim položajem industrije Skupnosti, ki je razviden, na primer, iz spodnje preglednice. Položaj industrije Skupnosti se je v resnici slabšal skozi celotno obravnavano obdobje ne glede na dobavo in cene surovin. To kaže, da je škodo možno razložiti z drugimi dejavniki.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

OP

Stroški za surovine na enoto (EUR/tono)

120,8

143,7

163,2

204,5

155,9

Stopnja dobička pred obdavčitvijo (glej uvodno izjavo 76)

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

| (97) | Na podlagi tega nič ne kaže, da bi ta dejavnik lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom s Kitajske in slabšanjem položaja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(97)

Na podlagi tega nič ne kaže, da bi ta dejavnik lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom s Kitajske in slabšanjem položaja industrije Skupnosti.

6.7.   Naložbe

| (98) | Nekatere stranke so trdile, da je položaj industrije Skupnosti posledica prevelikih naložb. Vendar se zdi, da je ta trditev neutemeljena. Naložbe industrije Skupnosti se v glavnem nanašajo na izboljšavo strojev, da bi se povečala učinkovitost. Te naložbe so prispevale k dobičku od proizvodnje, s katerimi naj bi bilo možno izravnati možna zvišanja kratkoročnih stroškov na enoto. Zato se te naložbe ne morejo šteti kot dejavnik, ki bi prispeval k škodi. Ta argument je zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(98)

Nekatere stranke so trdile, da je položaj industrije Skupnosti posledica prevelikih naložb. Vendar se zdi, da je ta trditev neutemeljena. Naložbe industrije Skupnosti se v glavnem nanašajo na izboljšavo strojev, da bi se povečala učinkovitost. Te naložbe so prispevale k dobičku od proizvodnje, s katerimi naj bi bilo možno izravnati možna zvišanja kratkoročnih stroškov na enoto. Zato se te naložbe ne morejo šteti kot dejavnik, ki bi prispeval k škodi. Ta argument je zato treba zavrniti.

6.8.   Razlike v kakovosti

| (99) | Nekatere stranke so trdile, da je položaj industrije Skupnosti posledica nižje kakovosti izdelkov Skupnosti. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 18 do 21, je Komisija natančno preverila primerljivost izdelkov in ugotovila, da so izdelki Skupnosti in kitajski izdelki podobni. Ugotovljene razlike med obema izdelkoma so bile majhne in ne podpirajo te trditve. Na vsak način bi se izkazalo, da takšne manjše razlike, če obstajajo, koristijo kitajskim izdelkom, kar bi povzročilo večje nelojalno nižanje cen in prodajo pod ceno. Ta argument je zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(99)

Nekatere stranke so trdile, da je položaj industrije Skupnosti posledica nižje kakovosti izdelkov Skupnosti. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 18 do 21, je Komisija natančno preverila primerljivost izdelkov in ugotovila, da so izdelki Skupnosti in kitajski izdelki podobni. Ugotovljene razlike med obema izdelkoma so bile majhne in ne podpirajo te trditve. Na vsak način bi se izkazalo, da takšne manjše razlike, če obstajajo, koristijo kitajskim izdelkom, kar bi povzročilo večje nelojalno nižanje cen in prodajo pod ceno. Ta argument je zato treba zavrniti.

6.9.   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (100) | Potrjeno je, da je znatno škodo industrije Skupnosti, za katero so značilni slaba prodaja, nizka izkoriščenost zmogljivosti in negativni finančni rezultati, povzročil zadevni dampinški uvoz. Učinek drugega uvoza, izvoza industrije Skupnosti, nihanj valut, dobave surovin, razlik v kakovosti ali naložb na negativni razvoj industrije Skupnosti je bil dejansko omejen, če je sploh obstajal. |
| --- | --- |

(100)

Potrjeno je, da je znatno škodo industrije Skupnosti, za katero so značilni slaba prodaja, nizka izkoriščenost zmogljivosti in negativni finančni rezultati, povzročil zadevni dampinški uvoz. Učinek drugega uvoza, izvoza industrije Skupnosti, nihanj valut, dobave surovin, razlik v kakovosti ali naložb na negativni razvoj industrije Skupnosti je bil dejansko omejen, če je sploh obstajal.

| (101) | Na podlagi zgoraj navedene analize, v kateri se je ustrezno razlikovalo med vplivi vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti in škodljivimi vplivi dampinškega uvoza ter te vplive obravnavalo ločeno, se s tem potrjuje, da ti drugi dejavniki sami po sebi ne spremenijo dejstva, da je treba ocenjeno škodo pripisati dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(101)

Na podlagi zgoraj navedene analize, v kateri se je ustrezno razlikovalo med vplivi vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti in škodljivimi vplivi dampinškega uvoza ter te vplive obravnavalo ločeno, se s tem potrjuje, da ti drugi dejavniki sami po sebi ne spremenijo dejstva, da je treba ocenjeno škodo pripisati dampinškemu uvozu.

7.   INTERES SKUPNOSTI

7.1.   Splošni ozir

| (102) | Proučeno je bilo, ali obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da uvedba protidampinških dajatev na uvoz iz LRK ni v interesu Skupnosti. Opredelitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vključenih interesov, t.j. interesov industrije Skupnosti, uvoznikov in dobaviteljev. |
| --- | --- |

(102)

Proučeno je bilo, ali obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da uvedba protidampinških dajatev na uvoz iz LRK ni v interesu Skupnosti. Opredelitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vključenih interesov, t.j. interesov industrije Skupnosti, uvoznikov in dobaviteljev.

7.2.   Interes industrije Skupnosti

| (103) | Industrija Skupnosti trpi škodo zaradi dampinškega uvoza zadevnega proizvoda iz LRK. Treba je spomniti tudi na to, da je iz zgoraj navedenih gospodarskih kazalcev industrije Skupnosti razvidno poslabšanje finančnih rezultatov v obravnavanem obdobju. Uvedba zaščitnih ukrepov (glej uvodno izjavo 4) je omogočila delno ublažitev učinkov kitajskega uvoza. Glede na značilnosti škode (t.j. ponavljajoča se izguba, izguba domače prodaje) je dodatno in znatno poslabšanje položaja industrije Skupnosti ob odsotnosti ukrepov neizogibno. |
| --- | --- |

(103)

Industrija Skupnosti trpi škodo zaradi dampinškega uvoza zadevnega proizvoda iz LRK. Treba je spomniti tudi na to, da je iz zgoraj navedenih gospodarskih kazalcev industrije Skupnosti razvidno poslabšanje finančnih rezultatov v obravnavanem obdobju. Uvedba zaščitnih ukrepov (glej uvodno izjavo 4) je omogočila delno ublažitev učinkov kitajskega uvoza. Glede na značilnosti škode (t.j. ponavljajoča se izguba, izguba domače prodaje) je dodatno in znatno poslabšanje položaja industrije Skupnosti ob odsotnosti ukrepov neizogibno.

| (104) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da proizvodnjo Skupnosti sestavljajo štirje proizvajalci v industriji pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.), ki zaposluje približno 2 000 delavcev za proizvodnjo in prodajo zadevnega proizvoda. Zadevni proizvod je predstavljal približno 30 % proizvodnje te industrije. Če ukrepi ne bi bili uvedeni, bi se cene še naprej zniževale, proizvajalci Skupnosti pa bi trpeli še naprej velike izgube, kar bi v srednjeročnem in dolgoročnem smislu bilo nevzdržno. Poleg tega bi to povzročilo negativen učinek na preostalo dejavnost zadevnih družb. Zaradi naložb v proizvodne sisteme se lahko pričakuje, da nekateri proizvajalci iz Skupnosti ne bodo mogli povrniti svojih naložb, če ukrepi ne bodo uvedeni. Na podlagi navedenega bi uvedba protidampinških ukrepov industriji Skupnosti očitno prinesla koristi. |
| --- | --- |

(104)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da proizvodnjo Skupnosti sestavljajo štirje proizvajalci v industriji pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.), ki zaposluje približno 2 000 delavcev za proizvodnjo in prodajo zadevnega proizvoda. Zadevni proizvod je predstavljal približno 30 % proizvodnje te industrije. Če ukrepi ne bi bili uvedeni, bi se cene še naprej zniževale, proizvajalci Skupnosti pa bi trpeli še naprej velike izgube, kar bi v srednjeročnem in dolgoročnem smislu bilo nevzdržno. Poleg tega bi to povzročilo negativen učinek na preostalo dejavnost zadevnih družb. Zaradi naložb v proizvodne sisteme se lahko pričakuje, da nekateri proizvajalci iz Skupnosti ne bodo mogli povrniti svojih naložb, če ukrepi ne bodo uvedeni. Na podlagi navedenega bi uvedba protidampinških ukrepov industriji Skupnosti očitno prinesla koristi.

| (105) | Če bodo protidampinški ukrepi sprejeti, bo industrija Skupnosti po vsej verjetnosti lahko zvišala svoje prodajne cene na raven, ki zagotavlja ustrezno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(105)

Če bodo protidampinški ukrepi sprejeti, bo industrija Skupnosti po vsej verjetnosti lahko zvišala svoje prodajne cene na raven, ki zagotavlja ustrezno stopnjo dobička.

| (106) | Zaradi tega je bil sprejet začasen sklep, da bi bili protidampinški ukrepi v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(106)

Zaradi tega je bil sprejet začasen sklep, da bi bili protidampinški ukrepi v interesu industrije Skupnosti.

7.3.   Interes nepovezanih uvoznikov

| (107) | Nekateri uvozniki so ukrepom nasprotovali. Drugi, zlasti pa šest nepovezanih izvoznikov, ki so bili vključeni v vzorec in ki so izpolnili vprašalnik, pa so se strinjali z načelom uvedbe ukrepov zaradi potrebe po ohranitvi dvojnega vira dobave izdelka, ki je odvisen od možnih nihanj proizvodnje, povezanih z letino. Poudarili so tudi potrebo po stabilnosti trga. |
| --- | --- |

(107)

Nekateri uvozniki so ukrepom nasprotovali. Drugi, zlasti pa šest nepovezanih izvoznikov, ki so bili vključeni v vzorec in ki so izpolnili vprašalnik, pa so se strinjali z načelom uvedbe ukrepov zaradi potrebe po ohranitvi dvojnega vira dobave izdelka, ki je odvisen od možnih nihanj proizvodnje, povezanih z letino. Poudarili so tudi potrebo po stabilnosti trga.

| (108) | Komisija je proučila tudi podatke iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili sodelujoči uvozniki. V vseh primerih dejavnost uvoza zadevnega proizvoda iz Kitajske predstavlja zgolj manjši delež njihove celotne dejavnosti. Morebitni ukrepi v zvezi z uvozom zadevnega proizvoda s Kitajske zato verjetno ne bi imeli takšnega vpliva na stanje sektorja uvoznika, ki bi bil nesorazmerno večji od ugodnosti, ki bi jih uvedba ukrepov prinesla industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je proučila tudi podatke iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili sodelujoči uvozniki. V vseh primerih dejavnost uvoza zadevnega proizvoda iz Kitajske predstavlja zgolj manjši delež njihove celotne dejavnosti. Morebitni ukrepi v zvezi z uvozom zadevnega proizvoda s Kitajske zato verjetno ne bi imeli takšnega vpliva na stanje sektorja uvoznika, ki bi bil nesorazmerno večji od ugodnosti, ki bi jih uvedba ukrepov prinesla industriji Skupnosti.

7.4.   Interes uporabnikov

| (109) | Treba je spomniti, da se zadevni proizvod, ki se uporablja predvsem kot živilo za zasebno porabo v obliki sladice ali priloge, v glavnem prodaja sektorju prodaje na drobno. Kadar je izdelek dobavljen v večjih zabojnikih, se v glavnem proda neposredno gostinskemu sektorju, ki absorbira 25 % potrošnje. Vendar pa v preiskavi ni sodelovalo niti eno gostinsko podjetje. |
| --- | --- |

(109)

Treba je spomniti, da se zadevni proizvod, ki se uporablja predvsem kot živilo za zasebno porabo v obliki sladice ali priloge, v glavnem prodaja sektorju prodaje na drobno. Kadar je izdelek dobavljen v večjih zabojnikih, se v glavnem proda neposredno gostinskemu sektorju, ki absorbira 25 % potrošnje. Vendar pa v preiskavi ni sodelovalo niti eno gostinsko podjetje.

| (110) | Sektor prodaje na drobno in gostinski sektor v okviru svoje sedanje dejavnosti nabavljata širok niz proizvodov, med katerimi zadevni proizvod predstavlja samo manjši delež njunih potreb in torej njunih stroškov. Morebitni ukrepi na uvoz zadevnega proizvoda s Kitajske zato verjetno ne bi imeli takšnega vpliva na položaj sektorja potrošnje, ki bi bil nesorazmerno večji od ugodnosti, ki bi jih uvedba ukrepov prinesla industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(110)

Sektor prodaje na drobno in gostinski sektor v okviru svoje sedanje dejavnosti nabavljata širok niz proizvodov, med katerimi zadevni proizvod predstavlja samo manjši delež njunih potreb in torej njunih stroškov. Morebitni ukrepi na uvoz zadevnega proizvoda s Kitajske zato verjetno ne bi imeli takšnega vpliva na položaj sektorja potrošnje, ki bi bil nesorazmerno večji od ugodnosti, ki bi jih uvedba ukrepov prinesla industriji Skupnosti.

| (111) | Poleg tega je treba opozoriti, da bi v kratkoročno in srednjeročno gledano neuvedba ukrepov lahko dejansko privedla do zmanjšanja ali dokončne zaustavitve dejavnosti industrije Skupnosti. To bi pomenilo, da bi obstajal samo en vir dobave — vir, ki je odvisen od značilnosti nihanj, povezanih z letino. To pa ne bi bilo v interesu uporabnikov. |
| --- | --- |

(111)

Poleg tega je treba opozoriti, da bi v kratkoročno in srednjeročno gledano neuvedba ukrepov lahko dejansko privedla do zmanjšanja ali dokončne zaustavitve dejavnosti industrije Skupnosti. To bi pomenilo, da bi obstajal samo en vir dobave — vir, ki je odvisen od značilnosti nihanj, povezanih z letino. To pa ne bi bilo v interesu uporabnikov.

| (112) | Med preiskavo ni bilo prejetih nasprotnih trditev. |
| --- | --- |

(112)

Med preiskavo ni bilo prejetih nasprotnih trditev.

7.5.   Interes potrošnikov

| (113) | Potrošniške organizacije v preiskavi niso sodelovale. Kljub velikim vplivom na cene zadevni proizvod predstavlja tako majhen delež izdatkov gospodinjstev za hrano, da bi bil vpliv na potrošnike zanemarljiv. |
| --- | --- |

(113)

Potrošniške organizacije v preiskavi niso sodelovale. Kljub velikim vplivom na cene zadevni proizvod predstavlja tako majhen delež izdatkov gospodinjstev za hrano, da bi bil vpliv na potrošnike zanemarljiv.

| (114) | Poleg tega je treba opozoriti, da bi kratkoročno in srednjeročno gledano neuvedba ukrepov lahko dejansko privedla do zmanjšanja ali dokončne zaustavitve dejavnosti industrije Skupnosti. To bi pomenilo, da bi obstajal samo en vir dobave — vir, ki je odvisen od značilnosti nihanj, povezanih z letino. To pa ne bi bilo v interesu potrošnikov. |
| --- | --- |

(114)

Poleg tega je treba opozoriti, da bi kratkoročno in srednjeročno gledano neuvedba ukrepov lahko dejansko privedla do zmanjšanja ali dokončne zaustavitve dejavnosti industrije Skupnosti. To bi pomenilo, da bi obstajal samo en vir dobave — vir, ki je odvisen od značilnosti nihanj, povezanih z letino. To pa ne bi bilo v interesu potrošnikov.

7.6.   Interes dobaviteljev

| (115) | Povečanje dampinškega uvoza iz LRK ogroža dobavitelje, zato so ukrepi v njihovem interesu. Količina surovin, ki jo dobavljajo proizvajalcem Skupnosti, je pomemben vir njihovega prihodka. Če bi se proizvodnja morala prekiniti, bi kmetijska dejavnost v zadevni španski regiji bila zelo ovirana, zlasti, ker konzerviranje v pločevinke za nekatere vrste agrumov predstavlja pomembno tržno možnost zaradi njihovega okusa in strukture. |
| --- | --- |

(115)

Povečanje dampinškega uvoza iz LRK ogroža dobavitelje, zato so ukrepi v njihovem interesu. Količina surovin, ki jo dobavljajo proizvajalcem Skupnosti, je pomemben vir njihovega prihodka. Če bi se proizvodnja morala prekiniti, bi kmetijska dejavnost v zadevni španski regiji bila zelo ovirana, zlasti, ker konzerviranje v pločevinke za nekatere vrste agrumov predstavlja pomembno tržno možnost zaradi njihovega okusa in strukture.

7.7.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (116) | Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da ni prepričljivih razlogov za neuvedbo protidampinških dajatev na uvoz pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(116)

Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da ni prepričljivih razlogov za neuvedbo protidampinških dajatev na uvoz pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz LRK.

8.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

8.1.   Stopnja odprave škode

| (117) | Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne sme pa preseči ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočiti kritje svojih proizvodnih stroškov in ustvarjanje splošnega dobička pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, t.j. če dampinškega uvoza ne bi bilo. Za ta izračun je bila začasno uporabljena 6,8-odstotna stopnja dobička pred obdavčitvijo. Ta stopnja je ustrezala dobičku, ki ga je sektor ustvarjal pred povečanjem uvoza, ki je povzročil resno škodo industriji. Šteje se, da je ta stopnja dobička reprezentativna za dobičkonosnost industrije Skupnosti, ki bi bila za zadevni proizvod dosežena, če škodljivega dampinga ne bi bilo. |
| --- | --- |

(117)

Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne sme pa preseči ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočiti kritje svojih proizvodnih stroškov in ustvarjanje splošnega dobička pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, t.j. če dampinškega uvoza ne bi bilo. Za ta izračun je bila začasno uporabljena 6,8-odstotna stopnja dobička pred obdavčitvijo. Ta stopnja je ustrezala dobičku, ki ga je sektor ustvarjal pred povečanjem uvoza, ki je povzročil resno škodo industriji. Šteje se, da je ta stopnja dobička reprezentativna za dobičkonosnost industrije Skupnosti, ki bi bila za zadevni proizvod dosežena, če škodljivega dampinga ne bi bilo.

| (118) | Potrebno povečanje cen je bilo potem določeno na podlagi primerjave povprečne uvozne cene, kot je bila določena za izračun nelojalnega znižanja cene (glej uvodne izjave 62 do 64), in neškodljive cene podobnega proizvoda, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trg Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti na način, ki odraža zgoraj navedeno stopnjo dobička. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, izražena v odstotku skupne uvozne vrednosti CIF, je za posamezno družbo dosegla naslednje ravni, ki so nižje od ugotovljene stopnje dampinga:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 % |
| --- | --- | --- |

(118)

Potrebno povečanje cen je bilo potem določeno na podlagi primerjave povprečne uvozne cene, kot je bila določena za izračun nelojalnega znižanja cene (glej uvodne izjave 62 do 64), in neškodljive cene podobnega proizvoda, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trg Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti na način, ki odraža zgoraj navedeno stopnjo dobička. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, izražena v odstotku skupne uvozne vrednosti CIF, je za posamezno družbo dosegla naslednje ravni, ki so nižje od ugotovljene stopnje dampinga:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 %

| — | sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec 81,1 % |
| --- | --- |

—

sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec 81,1 %

| — | vse druge družbe 91 %. |
| --- | --- |

—

vse druge družbe 91 %.

8.2.   Začasni ukrepi

| (119) | Glede na zgoraj navedeno in na podlagi člena 7(2) osnovne uredbe je treba uvesti začasno protidampinško dajatev na najnižji ugotovljeni stopnji dampinga in odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve. Ker je stopnja odprave škode v vseh primerih nižja od stopnje dampinga, mora prva predstavljati podlago za splošno raven ukrepov. |
| --- | --- |

(119)

Glede na zgoraj navedeno in na podlagi člena 7(2) osnovne uredbe je treba uvesti začasno protidampinško dajatev na najnižji ugotovljeni stopnji dampinga in odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve. Ker je stopnja odprave škode v vseh primerih nižja od stopnje dampinga, mora prva predstavljati podlago za splošno raven ukrepov.

| (120) | Namen protidampinških ukrepov je odpraviti učinke škodljivega dampinga. Oblika ukrepov je sestavni del tega namena. Obliko ukrepov je treba odvisno od posebnosti zadevnega proizvoda in njegovega trga opredeliti tako, da bodo ti ukrepi učinkoviti pri odpravljanju zgoraj navedenih učinkov. |
| --- | --- |

(120)

Namen protidampinških ukrepov je odpraviti učinke škodljivega dampinga. Oblika ukrepov je sestavni del tega namena. Obliko ukrepov je treba odvisno od posebnosti zadevnega proizvoda in njegovega trga opredeliti tako, da bodo ti ukrepi učinkoviti pri odpravljanju zgoraj navedenih učinkov.

| (121) | Glede na ta primer in trditve proizvajalcev Skupnosti ter velikega števila uvoznikov so posebnosti proizvoda in trga, ki jih je treba upoštevati, naslednje. |
| --- | --- |

(121)

Glede na ta primer in trditve proizvajalcev Skupnosti ter velikega števila uvoznikov so posebnosti proizvoda in trga, ki jih je treba upoštevati, naslednje.

| (122) | Pri obliki ukrepov se je treba izogibati pojavom, ki so bili odkriti v okviru zaščitne preiskave/ukrepov, kakor tudi v okviru te preiskave. Ti pojavi, ki so, kadar koli je bilo možno, oslslabili kateri koli ukrep, so navedeni spodaj. |
| --- | --- |

(122)

Pri obliki ukrepov se je treba izogibati pojavom, ki so bili odkriti v okviru zaščitne preiskave/ukrepov, kakor tudi v okviru te preiskave. Ti pojavi, ki so, kadar koli je bilo možno, oslslabili kateri koli ukrep, so navedeni spodaj.

| (123) | Prvi pojav je bil proces kopičenja zalog v novih državah članicah tik pred pristopom, kot je navedeno zgoraj. Pred širitvijo EU leta 2004 so kitajski izvozniki velike količine zadevnega proizvoda odpremili v prihodnje države članice; to blago se je tako s pristopom teh držav članic k EU pojavilo na trgu Skupnosti, ne da bi bilo podvrženo zaščitnim ukrepom. |
| --- | --- |

(123)

Prvi pojav je bil proces kopičenja zalog v novih državah članicah tik pred pristopom, kot je navedeno zgoraj. Pred širitvijo EU leta 2004 so kitajski izvozniki velike količine zadevnega proizvoda odpremili v prihodnje države članice; to blago se je tako s pristopom teh držav članic k EU pojavilo na trgu Skupnosti, ne da bi bilo podvrženo zaščitnim ukrepom.

| (124) | Drugi pojav je bila uvedba novih vrst proizvodov, za katere v osnovi zaščitni ukrepi niso veljali, ki pa so imeli enake fizikalne in tehnične značilnosti. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 14, so ti zdaj del proizvoda v tem protidampinškem primeru. |
| --- | --- |

(124)

Drugi pojav je bila uvedba novih vrst proizvodov, za katere v osnovi zaščitni ukrepi niso veljali, ki pa so imeli enake fizikalne in tehnične značilnosti. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 14, so ti zdaj del proizvoda v tem protidampinškem primeru.

| (125) | Tretji pojav se je nanašal na cenovno nadomestilo. Dobavitelji iz EU pri kitajskih trgovcih ne nabavljajo samo zadevnega proizvoda, temveč tudi različne vrste predelanih prehrambenih proizvodov. |
| --- | --- |

(125)

Tretji pojav se je nanašal na cenovno nadomestilo. Dobavitelji iz EU pri kitajskih trgovcih ne nabavljajo samo zadevnega proizvoda, temveč tudi različne vrste predelanih prehrambenih proizvodov.

| (126) | To vključuje tveganje, da bodo učinek klasičnega ukrepa, kot je dajatev ad valorem, nadomestile višje cene, zaračunane za druge uvožene prehrambene proizvode. Glede na zgoraj navedeno je treba sprejeti ukrep, katerega oblika bo omejila učinek takšnih pojavov, ki bi lahko znatno zmanjšali učinkovitost ukrepov. V teh okoliščinah je treba uvesti dajatev v obliki določenega zneska na tono, da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov in preprečila kakršna koli absorpcija protidampinškega ukrepa z znižanjem izvoznih cen. Ta znesek izhaja iz uporabe stopnje odprave škode pri izvoznih cenah, uporabljenih za izračun dampinga v OP za vsako družbo v OP. Posebna dajatev za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je izračunana kot povprečje ustreznih podatkov vsake vzorčene družbe. Posebna dajatev za vse druge družbe je najvišja individualna dajatev za družbe v vzorcu. Na tej podlagi posebna dajatev znaša: | Fiksna dajatev
  (EUR/tono) |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang | 482,2 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan | 330 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen | 440,7 |
| sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec | 455,1 |
| vse druge družbe | 482,2 |

(126)

To vključuje tveganje, da bodo učinek klasičnega ukrepa, kot je dajatev ad valorem, nadomestile višje cene, zaračunane za druge uvožene prehrambene proizvode. Glede na zgoraj navedeno je treba sprejeti ukrep, katerega oblika bo omejila učinek takšnih pojavov, ki bi lahko znatno zmanjšali učinkovitost ukrepov. V teh okoliščinah je treba uvesti dajatev v obliki določenega zneska na tono, da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov in preprečila kakršna koli absorpcija protidampinškega ukrepa z znižanjem izvoznih cen. Ta znesek izhaja iz uporabe stopnje odprave škode pri izvoznih cenah, uporabljenih za izračun dampinga v OP za vsako družbo v OP. Posebna dajatev za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je izračunana kot povprečje ustreznih podatkov vsake vzorčene družbe. Posebna dajatev za vse druge družbe je najvišja individualna dajatev za družbe v vzorcu. Na tej podlagi posebna dajatev znaša:

Fiksna dajatev

(EUR/tono)

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

482,2

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

330

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen

440,7

sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec

455,1

vse druge družbe

482,2

| (127) | Individualne posebne protidampinške dajatve družb iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje, ki je bilo za te družbe ugotovljeno med preiskavo. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz proizvodov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvedejo družbe in torej poimensko navedene pravne osebe. Te stopnje ne veljajo za uvožene proizvode, ki so jih proizvedle družbe, ki v izvedbenem delu uredbe niso navedene s svojim imenom in naslovom, vključno z družbami, povezanimi s temi poimensko navedenimi družbami; za te proizvode velja stopnja dajatve za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(127)

Individualne posebne protidampinške dajatve družb iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje, ki je bilo za te družbe ugotovljeno med preiskavo. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz proizvodov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvedejo družbe in torej poimensko navedene pravne osebe. Te stopnje ne veljajo za uvožene proizvode, ki so jih proizvedle družbe, ki v izvedbenem delu uredbe niso navedene s svojim imenom in naslovom, vključno z družbami, povezanimi s temi poimensko navedenimi družbami; za te proizvode velja stopnja dajatve za „vse druge družbe“.

| (128) | Zahtevke za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatve družb (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novega proizvodnega ali prodajnega subjekta) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji, skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani, na primer, s spremembo imena ali spremembo proizvodnega in prodajnega subjekta. Komisija bo, če je primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila z dopolnitvijo seznama družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

(128)

Zahtevke za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatve družb (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novega proizvodnega ali prodajnega subjekta) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji, skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani, na primer, s spremembo imena ali spremembo proizvodnega in prodajnega subjekta. Komisija bo, če je primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila z dopolnitvijo seznama družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatve.

| (129) | Razlike med individualnimi stopnjami dajatev so velike, ravno tako je veliko število proizvajalcev izvoznikov. Vse to bi lahko pomagalo pri poskusih preusmerjanja izvoznih tokov prek tradicionalnih izvoznikov, za katere veljajo najnižje stopnje dajatev. Če bi se torej obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, povečal za več kot 30 %, posamezni zadevni ukrepi verjetno ne bi zadostovali za izravnavanje ugotovljenih učinkov škodljivega dampinga. Zato in če so izpolnjene potrebne zahteve, se lahko sproži preiskava z namenom ustreznega popravka oblike ali ravni ukrepov. |
| --- | --- |

(129)

Razlike med individualnimi stopnjami dajatev so velike, ravno tako je veliko število proizvajalcev izvoznikov. Vse to bi lahko pomagalo pri poskusih preusmerjanja izvoznih tokov prek tradicionalnih izvoznikov, za katere veljajo najnižje stopnje dajatev. Če bi se torej obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, povečal za več kot 30 %, posamezni zadevni ukrepi verjetno ne bi zadostovali za izravnavanje ugotovljenih učinkov škodljivega dampinga. Zato in če so izpolnjene potrebne zahteve, se lahko sproži preiskava z namenom ustreznega popravka oblike ali ravni ukrepov.

| (130) | Glede na navedeno in tudi glede na pripombe industrije Skupnosti in številnih izvoznikov v zvezi z obliko ukrepov, se ta zadeva lahko v zaključni fazi preveri, če je to upravičeno. |
| --- | --- |

(130)

Glede na navedeno in tudi glede na pripombe industrije Skupnosti in številnih izvoznikov v zvezi z obliko ukrepov, se ta zadeva lahko v zaključni fazi preveri, če je to upravičeno.

| (131) | Treba je spomniti, da je Komisija v skladu s členom 7(1) osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 1295/2007 z dne 5. novembra 2007 odredila registracijo uvoza nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske zaradi možne uvedbe retroaktivnih protidampinških ukrepov.. Industrija Skupnosti je zaprosila za retroaktivno uporabo ukrepov. Ta zadeva je predmet preiskave. V tej fazi je treba opozoriti, da se je razpoložljiva statistika uvoza zadevnega proizvoda s Kitajske v obdobju od novembra 2007 do februarja 2008 v primerjavi z istim obdobjem preteklih let povečala za več kot 60 % (s 16 300 ton na 27 300 ton). To povečanje je spremljal 4-odstotni padec povprečne cene ustreznega uvoza. |
| --- | --- |

(131)

Treba je spomniti, da je Komisija v skladu s členom 7(1) osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 1295/2007 z dne 5. novembra 2007 odredila registracijo uvoza nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske zaradi možne uvedbe retroaktivnih protidampinških ukrepov.. Industrija Skupnosti je zaprosila za retroaktivno uporabo ukrepov. Ta zadeva je predmet preiskave. V tej fazi je treba opozoriti, da se je razpoložljiva statistika uvoza zadevnega proizvoda s Kitajske v obdobju od novembra 2007 do februarja 2008 v primerjavi z istim obdobjem preteklih let povečala za več kot 60 % (s 16 300 ton na 27 300 ton). To povečanje je spremljal 4-odstotni padec povprečne cene ustreznega uvoza.

9.   KONČNA DOLOČBA

| (132) | V skladu s členom 7(7) osnovne uredbe je treba začasne ukrepe uvesti za obdobje šestih mesecev. |
| --- | --- |

(132)

V skladu s členom 7(7) osnovne uredbe je treba začasne ukrepe uvesti za obdobje šestih mesecev.

| (133) | V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v okviru katerega lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve za namene te uredbe v zvezi z uvedbo dajatev začasne in da jih bo mogoče treba še proučiti za namene morebitne dokončne dajatve – |
| --- | --- |

(133)

V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v okviru katerega lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve za namene te uredbe v zvezi z uvedbo dajatev začasne in da jih bo mogoče treba še proučiti za namene morebitne dokončne dajatve –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz pripravljenih ali konzerviranih mandarin (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami) klementin, wilking mandarin in drugih podobnih hibridov agrumov, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, ter kot so opredeljene pod oznako KN 2008, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in ki so uvrščene pod oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 in ex 2008 30 90 (oznake TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).

Člen 2

Stopnja začasne protidampinške dajatve za proizvode iz člena 1, ki jih proizvajajo naslednji proizvajalci, je naslednja:

| Družba | EUR/tono neto masa proizvoda | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 482,2 | A 886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 330 | A 887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang | 440,7 | A 888 |
| sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec iz Priloge | 455,1 | A 889 |
| vse druge družbe | 482,2 | A 999 |

Družba

EUR/tono neto masa proizvoda

Dodatna oznaka TARIC

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

482,2

A 886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

330

A 887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang

440,7

A 888

sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec iz Priloge

455,1

A 889

vse druge družbe

482,2

A 999

Člen 3

1.   V primerih, ko se blago poškoduje, preden je dano v prosti promet, in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali ki se plačuje, za določitev carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (6) izračuna sorazmerno, se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi člena 2, zniža sorazmerno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali ki se plačuje.

2.   Sprostitev proizvoda iz člena 1 v prost promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinskimi dajatvami.

Člen 4

Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 5

S tem se carinskim organom odredi, da prekinejo registriranje uvoza v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 1295/2007.

Zbrani podatki o proizvodih, ki so bili uvoženi za potrošnjo največ 90 dni pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se hranijo do začetka veljavnosti možnih dokončnih ukrepov ali prekinitve tega postopka.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in se uporablja za obdobje šestih mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. julija 2008

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 246, 20.10.2007, str. 15.

2

(3)  UL L 288, 6.11.2007, str. 22.

3

(4)  UL L 290, 8.11.2003, str. 3.

4

(5)  UL L 104, 8.4.2004, str. 67.

5

(6)  UL L 253, 11.1.1993, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6)

6

---

PRILOGA

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 5.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/38

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. decembra 2007

o državni pomoči C 12/07 (ex N 799/06) Slovaške za Glunz&Jensen s.r.o.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6045)

(Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/551/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z elektronskim obvestilom z dne 29. novembra 2006, ki ga je Komisija evidentirala 30. novembra 2006 pod referenčno številko A/39718, so slovaški organi v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES obvestili Komisijo o svoji nameri, da dodelijo regionalno investicijsko pomoč ad hoc v korist družbe Glunz&Jensen s.r.o. |
| --- | --- |

(1)

Z elektronskim obvestilom z dne 29. novembra 2006, ki ga je Komisija evidentirala 30. novembra 2006 pod referenčno številko A/39718, so slovaški organi v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES obvestili Komisijo o svoji nameri, da dodelijo regionalno investicijsko pomoč ad hoc v korist družbe Glunz&Jensen s.r.o.

| (2) | Zahtevek za informacije je bil poslan 26. januarja 2007 (D/50360). Slovaški organi so odgovorili z dopisom z dne 20. februarja 2007 (A/31585). |
| --- | --- |

(2)

Zahtevek za informacije je bil poslan 26. januarja 2007 (D/50360). Slovaški organi so odgovorili z dopisom z dne 20. februarja 2007 (A/31585).

| (3) | Z dopisom z dne 24. aprila 2007 (v nadaljevanju „odločitev o sprožitvi postopka“) je Komisija obvestila Slovaško, da se je v zvezi z ukrepom odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 24. aprila 2007 (v nadaljevanju „odločitev o sprožitvi postopka“) je Komisija obvestila Slovaško, da se je v zvezi z ukrepom odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe.

| (5) | Komisija od zainteresiranih strank in Slovaške ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(5)

Komisija od zainteresiranih strank in Slovaške ni prejela nobenih pripomb.

II.   PODROBEN OPIS UKREPA

II.1   Cilj ukrepa

| (6) | Cilj ukrepa pomoči je spodbujati regionalni razvoj v Prešovskem okraju (vzhodna Slovaška), ki je bil območje, upravičeno do pomoči po členu 87(3)(a) Pogodbe ES v skladu s slovaško karto regionalne pomoči (3), veljavno na dan priglasitve, z zgornjo mejo regionalne pomoči, ki je znašala 50 % neto ekvivalenta dotacije (NED). |
| --- | --- |

(6)

Cilj ukrepa pomoči je spodbujati regionalni razvoj v Prešovskem okraju (vzhodna Slovaška), ki je bil območje, upravičeno do pomoči po členu 87(3)(a) Pogodbe ES v skladu s slovaško karto regionalne pomoči (3), veljavno na dan priglasitve, z zgornjo mejo regionalne pomoči, ki je znašala 50 % neto ekvivalenta dotacije (NED).

| (7) | Predlagani projekt pomeni ukrep pomoči ad hoc, ki so ga priglasili slovaški organi. Zadevna pomoč se ne dodeljuje v skladu s shemo, ki bi že obstajala (tj. njena pravna podlaga ni navedena v pristopni pogodbi kot obstoječa shema pomoči, ni bila predmet tako imenovanega začasnega mehanizma, Komisija pa od pristopa Slovaške k EU ni odobrila sheme pomoči na podlagi teh pravnih določb). |
| --- | --- |

(7)

Predlagani projekt pomeni ukrep pomoči ad hoc, ki so ga priglasili slovaški organi. Zadevna pomoč se ne dodeljuje v skladu s shemo, ki bi že obstajala (tj. njena pravna podlaga ni navedena v pristopni pogodbi kot obstoječa shema pomoči, ni bila predmet tako imenovanega začasnega mehanizma, Komisija pa od pristopa Slovaške k EU ni odobrila sheme pomoči na podlagi teh pravnih določb).

II.2   Oblika in narava pomoči

| (8) | Priglašena pomoč naj bi bila dodeljena v obliki davčne oprostitve, uporabljene na letni podlagi v obdobju 2007–2010, ki bi znašala do 100 % davčne obveznosti prejemnika pomoči, tj. družbe Glunz&Jensen s.r.o. Skupni znesek davčne oprostitve je omejen na 42 milijonov SKK v zdajšnji vrednosti (4) (približno 1,15 milijona EUR). Pomoči ni mogoče združevati s pomočjo, prejeto iz drugih virov za isti investicijski projekt. |
| --- | --- |

(8)

Priglašena pomoč naj bi bila dodeljena v obliki davčne oprostitve, uporabljene na letni podlagi v obdobju 2007–2010, ki bi znašala do 100 % davčne obveznosti prejemnika pomoči, tj. družbe Glunz&Jensen s.r.o. Skupni znesek davčne oprostitve je omejen na 42 milijonov SKK v zdajšnji vrednosti (4) (približno 1,15 milijona EUR). Pomoči ni mogoče združevati s pomočjo, prejeto iz drugih virov za isti investicijski projekt.

II.3   Pravna podlaga pomoči ad hoc

| (9) | Pravna podlaga za pomoč ad hoc zajema Zakon o državni pomoči št. 231/1999, kot je bil spremenjen; Zakon o davku od dohodkov št. 595/2003, kot je bil spremenjen, in Zakon o davku od dohodkov št. 366/1999, kot je bil spremenjen 31. decembra 2003, predvsem oddelek 52(3) Zakona o davku od dohodkov št. 595/2003, kot je bil spremenjen, pod pogoji, določenimi v oddelku 35a Zakona o davku od dohodkov št. 366/1999 kakor je veljal na dan 31. decembra 2003 (5). |
| --- | --- |

(9)

Pravna podlaga za pomoč ad hoc zajema Zakon o državni pomoči št. 231/1999, kot je bil spremenjen; Zakon o davku od dohodkov št. 595/2003, kot je bil spremenjen, in Zakon o davku od dohodkov št. 366/1999, kot je bil spremenjen 31. decembra 2003, predvsem oddelek 52(3) Zakona o davku od dohodkov št. 595/2003, kot je bil spremenjen, pod pogoji, določenimi v oddelku 35a Zakona o davku od dohodkov št. 366/1999 kakor je veljal na dan 31. decembra 2003 (5).

II.4   Upravičenci

| (10) | Upravičenec do pomoči Glunz&Jensen s.r.o. je veliko podjetje, tj. ni malo ali srednje veliko podjetje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja (6). Glunz&Jensen s.r.o. je slovaško hčerinsko podjetje družbe Glunz&Jensen A/S (v nadaljevanju „Glunz&Jensen“), ki ima sedež v Ringstedu (Danska), v času priglasitve pa tudi hčerinski družbi v Virginiji (ZDA) in Thetfordu (Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

(10)

Upravičenec do pomoči Glunz&Jensen s.r.o. je veliko podjetje, tj. ni malo ali srednje veliko podjetje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja (6). Glunz&Jensen s.r.o. je slovaško hčerinsko podjetje družbe Glunz&Jensen A/S (v nadaljevanju „Glunz&Jensen“), ki ima sedež v Ringstedu (Danska), v času priglasitve pa tudi hčerinski družbi v Virginiji (ZDA) in Thetfordu (Združeno kraljestvo).

| (11) | Glunz&Jensen je vodilni svetovni proizvajalec in distributer opreme za obdelavo grafik pred tiskanjem za ofsetne tiskarske plošče in opreme za linijo obdelave plošč (plateline), katerega tržni delež v Evropi znaša približno [...] % (7). |
| --- | --- |

(11)

Glunz&Jensen je vodilni svetovni proizvajalec in distributer opreme za obdelavo grafik pred tiskanjem za ofsetne tiskarske plošče in opreme za linijo obdelave plošč (plateline), katerega tržni delež v Evropi znaša približno [...] % (7).

II.5   Investicijski projekt

| (12) | Leta 2004 je družba Glunz&Jensen s.r.o. začela delo na začetni investiciji na Slovaškem v investicijskem obsegu 213 milijonov SKK (približno 5,8 milijona EUR). Investicijski projekt se izvaja v obdobju 2004–2009, po podatkih slovaških organov pa poteka v dveh fazah: 2004–2006 in 2007–2009. |
| --- | --- |

(12)

Leta 2004 je družba Glunz&Jensen s.r.o. začela delo na začetni investiciji na Slovaškem v investicijskem obsegu 213 milijonov SKK (približno 5,8 milijona EUR). Investicijski projekt se izvaja v obdobju 2004–2009, po podatkih slovaških organov pa poteka v dveh fazah: 2004–2006 in 2007–2009.

| (13) | Cilj projekta je premestiti proizvodne dejavnosti, ki so obstajale leta 2004, iz Združenega kraljestva in Danske v Prešov. Zaradi projekta premestitve je bil ob koncu leta 2006 zaprt obrat v Thetfordu. |
| --- | --- |

(13)

Cilj projekta je premestiti proizvodne dejavnosti, ki so obstajale leta 2004, iz Združenega kraljestva in Danske v Prešov. Zaradi projekta premestitve je bil ob koncu leta 2006 zaprt obrat v Thetfordu.

| (14) | Obrat v Prešovu naj bi se razvil v glavni proizvodni center družbe. Kot so navedli slovaški organi, se dejansko vsi stroji, ki naj bi jih namestili v obratu na Slovaškem, premeščajo neposredno iz Danske in Združenega kraljestva. Zato upravičeni stroški projekta vključujejo le stavbe in nekaj manj pomembne dodatne opreme. |
| --- | --- |

(14)

Obrat v Prešovu naj bi se razvil v glavni proizvodni center družbe. Kot so navedli slovaški organi, se dejansko vsi stroji, ki naj bi jih namestili v obratu na Slovaškem, premeščajo neposredno iz Danske in Združenega kraljestva. Zato upravičeni stroški projekta vključujejo le stavbe in nekaj manj pomembne dodatne opreme.

| (15) | Prvi korak investicijske faze 2004–2006 je vključeval nakup proizvodne dvorane in nepozidanega območja za prihodnjo širitev. Poznejši drugi korak je vključeval obnovo zmogljivosti in nakup opreme (ki ni neposredno povezana s proizvodnjo). Skupni znesek prve faze investicije je znašal 128 milijonov SKK (približno 3,5 milijona EUR). Kot je navedeno v izjavah, priloženih priglasitvi, družba Glunz&Jensen s.r.o. ni prejela nobene državne pomoči za ta del projekta, prav tako pa tudi nima v obravnavi nobenega zahtevka. |
| --- | --- |

(15)

Prvi korak investicijske faze 2004–2006 je vključeval nakup proizvodne dvorane in nepozidanega območja za prihodnjo širitev. Poznejši drugi korak je vključeval obnovo zmogljivosti in nakup opreme (ki ni neposredno povezana s proizvodnjo). Skupni znesek prve faze investicije je znašal 128 milijonov SKK (približno 3,5 milijona EUR). Kot je navedeno v izjavah, priloženih priglasitvi, družba Glunz&Jensen s.r.o. ni prejela nobene državne pomoči za ta del projekta, prav tako pa tudi nima v obravnavi nobenega zahtevka.

| (16) | Druga faza investicije, ki naj bi se izvedla v obdobju 2007–2009, je projekt, ki so ga slovaški organi priglasili 29. novembra 2006. Ta del zajema nadaljevanje začetnega projekta z gradnjo nadaljnjih stavb in nakupom nadaljnje opreme (informacijske tehnologije, tovornjakov in pisarniške opreme) v skupnem znesku 84 milijonov SKK v zdajšnji vrednosti (približno 2,3 milijona EUR). |
| --- | --- |

(16)

Druga faza investicije, ki naj bi se izvedla v obdobju 2007–2009, je projekt, ki so ga slovaški organi priglasili 29. novembra 2006. Ta del zajema nadaljevanje začetnega projekta z gradnjo nadaljnjih stavb in nakupom nadaljnje opreme (informacijske tehnologije, tovornjakov in pisarniške opreme) v skupnem znesku 84 milijonov SKK v zdajšnji vrednosti (približno 2,3 milijona EUR).

| (17) | Proizvodna enota na Slovaškem je začela delovati aprila 2005. Od takrat se je proizvodnja v tovarni izrazito povečala, precej pa se je povečala tudi produktivnost (8). |
| --- | --- |

(17)

Proizvodna enota na Slovaškem je začela delovati aprila 2005. Od takrat se je proizvodnja v tovarni izrazito povečala, precej pa se je povečala tudi produktivnost (8).

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (18) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave v obravnavani zadevi navedla, da je bila v dvomih glede združljivosti pomoči s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(a) Pogodbe ES in Smernic o državni regionalni pomoči (9) (v nadaljevanju „RAG 1998“) zaradi naslednjih razlogov.






  — | Prvič, zdelo se je, da obe fazi investicije spadata v isti investicijski projekt, saj sta del celovitega načrta za postopno premestitev proizvodnih linij iz Danske in Združenega kraljestva. V predloženi priglasitvi so tudi sami slovaški organi obe fazi navajali kot en sam investicijski projekt: „Investicijski projekt, ki ga je predložila družba Glunz&Jensen, se izvaja v obdobju 2004–2009 v dveh fazah: 2004–2006, 2007–2009“.
  Nadalje je na strani 6 „Zahtevka za dodelitev državne pomoči v obliki davčne olajšave“, ki jo je upravičenec predložil slovaškim organom in je bila priložena priglasitvi, družba Glunz&Jensen s.r.o. navedla, da traja investicijsko obdobje od leta 2004 do 2008 (10) in da skupni investicijski stroški znašajo „več kot 200 milijonov SKK“, kar je znesek, ki ustreza skupni investiciji družbe Glunz&Jensen s.r.o. na Slovaškem.
  Glede na zgoraj navedeno je bilo videti, da je priglašeni projekt zadeval drugo fazo istega obsežnega investicijskega projekta, ki se je začel že leta 2004.
  Ker upravičenec sam v zahtevku za dodelitev pomoči ni razlikoval med dvema fazama investicije, Komisija ni mogla izključiti možnosti, da je bilo investicijsko obdobje umetno razdeljeno na dve fazi, da bi upravičenec lahko zaprosil za pomoč v letu 2006. |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave v obravnavani zadevi navedla, da je bila v dvomih glede združljivosti pomoči s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(a) Pogodbe ES in Smernic o državni regionalni pomoči (9) (v nadaljevanju „RAG 1998“) zaradi naslednjih razlogov.

—

Prvič, zdelo se je, da obe fazi investicije spadata v isti investicijski projekt, saj sta del celovitega načrta za postopno premestitev proizvodnih linij iz Danske in Združenega kraljestva. V predloženi priglasitvi so tudi sami slovaški organi obe fazi navajali kot en sam investicijski projekt: „Investicijski projekt, ki ga je predložila družba Glunz&Jensen, se izvaja v obdobju 2004–2009 v dveh fazah: 2004–2006, 2007–2009“.

Nadalje je na strani 6 „Zahtevka za dodelitev državne pomoči v obliki davčne olajšave“, ki jo je upravičenec predložil slovaškim organom in je bila priložena priglasitvi, družba Glunz&Jensen s.r.o. navedla, da traja investicijsko obdobje od leta 2004 do 2008 (10) in da skupni investicijski stroški znašajo „več kot 200 milijonov SKK“, kar je znesek, ki ustreza skupni investiciji družbe Glunz&Jensen s.r.o. na Slovaškem.

Glede na zgoraj navedeno je bilo videti, da je priglašeni projekt zadeval drugo fazo istega obsežnega investicijskega projekta, ki se je začel že leta 2004.

Ker upravičenec sam v zahtevku za dodelitev pomoči ni razlikoval med dvema fazama investicije, Komisija ni mogla izključiti možnosti, da je bilo investicijsko obdobje umetno razdeljeno na dve fazi, da bi upravičenec lahko zaprosil za pomoč v letu 2006.

| — | Drugič, v skladu z informacijami, ki so jih predložili slovaški organi, zahtevek za pomoč, podpisan 29. junija 2006, ni bil predložen do novembra 2006, to je po začetku prve faze investicije leta 2004.
  Posledično je Komisija dvomila o upoštevanju pogoja v zvezi s spodbujevalnim učinkom pomoči iz točke 4.2. RAG 1998. Komisija je poudarila, da je po splošnem načelu mogoče odobriti državno pomoč, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami, le če pozitiven prispevek te pomoči k cilju Skupnosti (tukaj: regionalnemu razvoju) več kot odtehta te negativne vplive. Komisija je menila, da pomoč, za katero se je zaprosilo ob koncu leta 2006, ne bi mogla za nazaj sprožiti investicijske odločitve, ki je pripeljala do začetka dela leta 2004 in proizvodnih dejavnosti aprila 2005. |
| --- | --- |

—

Drugič, v skladu z informacijami, ki so jih predložili slovaški organi, zahtevek za pomoč, podpisan 29. junija 2006, ni bil predložen do novembra 2006, to je po začetku prve faze investicije leta 2004.

Posledično je Komisija dvomila o upoštevanju pogoja v zvezi s spodbujevalnim učinkom pomoči iz točke 4.2. RAG 1998. Komisija je poudarila, da je po splošnem načelu mogoče odobriti državno pomoč, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami, le če pozitiven prispevek te pomoči k cilju Skupnosti (tukaj: regionalnemu razvoju) več kot odtehta te negativne vplive. Komisija je menila, da pomoč, za katero se je zaprosilo ob koncu leta 2006, ne bi mogla za nazaj sprožiti investicijske odločitve, ki je pripeljala do začetka dela leta 2004 in proizvodnih dejavnosti aprila 2005.

| — | Tretjič, mnenje, da razpoložljivost pomoči ni bila odločilen dejavnik za upravičenčevo odločitev o začetku dela na premestitvi, je bilo potrjeno z upravičenčevo lastno izjavo v njegovem zahtevku za pomoč, v katerem je razložil razloge za premestitev dejavnosti na Slovaško: „Upravni odbor (družbe Glunz&Jensen) se je med letom 2003 odločil, da bo raziskal možnost ustanovitve proizvodne enote v državi z nižjimi stroški. Cilj je bil znižati proizvodne stroške, razviti mrežo poddobaviteljev v srednji in vzhodni Evropi ... Družba Glunz&Jensen je opravila primerjalno analizo enajstih srednje- in vzhodnoevropskih držav, da bi se odločila za optimalno lokacijo hčerinske družbe ... Med temi enajstimi državami so bile proučene Češka, Slovaška in Bolgarija. Slovaška je bila izbrana kot najprimernejša lokacija glede na poslovno dejavnost družbe Glunz&Jensen in kombinacijo dejavnikov na ocenjenih trgih. (11)“ |
| --- | --- |

—

Tretjič, mnenje, da razpoložljivost pomoči ni bila odločilen dejavnik za upravičenčevo odločitev o začetku dela na premestitvi, je bilo potrjeno z upravičenčevo lastno izjavo v njegovem zahtevku za pomoč, v katerem je razložil razloge za premestitev dejavnosti na Slovaško: „Upravni odbor (družbe Glunz&Jensen) se je med letom 2003 odločil, da bo raziskal možnost ustanovitve proizvodne enote v državi z nižjimi stroški. Cilj je bil znižati proizvodne stroške, razviti mrežo poddobaviteljev v srednji in vzhodni Evropi ... Družba Glunz&Jensen je opravila primerjalno analizo enajstih srednje- in vzhodnoevropskih držav, da bi se odločila za optimalno lokacijo hčerinske družbe ... Med temi enajstimi državami so bile proučene Češka, Slovaška in Bolgarija. Slovaška je bila izbrana kot najprimernejša lokacija glede na poslovno dejavnost družbe Glunz&Jensen in kombinacijo dejavnikov na ocenjenih trgih. (11)“

| — | Četrtič, slovaški organi so razložili, zakaj upravičenec ni zaprosil za pomoč za prvo fazo investicijskega projekta. Po njihovi razlagi je družba predvidevala, da pred pristopom Slovaške k EU ni bilo treba zaprositi za dovoljenje za državno pomoč v obliki davčne olajšave. Po njihovem razumevanju je bilo treba zahtevek za pomoč vložiti le v davčni napovedi za leto, v katerem je družba prvič imela davčno obveznost.
  Po navedbah slovaških organov to pomeni, da je družba Glunz&Jensen s.r.o. nameravala zaprositi za državno pomoč od samega začetka izvajanja investicijskega projekta leta 2004.
  Po mnenju Komisije ni mogoče upoštevati dejstva, da upravičenec ni poznal pravega postopka, ki bi mu bilo treba slediti. Poudariti je treba, da se pomoč iz oddelka 35a slovaškega Zakona o davku od dohodkov št. 366/1999, kakor je bil spremenjen, pred pristopom Slovaške ni dodeljevala avtomatično, prav tako pa se ne dodeljuje avtomatično zdaj, saj ni nobene obstoječe sheme pomoči, ki bi se nanašala na zgoraj navedeni oddelek. Posledično je za to pomoč veljalo in še vedno velja, da jo je treba priglasiti Komisiji posamično kot pomoč ad hoc, kar dokazuje približno 40 priglasitev ad hoc, ki jih je predložila Slovaška ob uporabi te pravne podlage po tako imenovanem začasnem postopku. |
| --- | --- |

—

Četrtič, slovaški organi so razložili, zakaj upravičenec ni zaprosil za pomoč za prvo fazo investicijskega projekta. Po njihovi razlagi je družba predvidevala, da pred pristopom Slovaške k EU ni bilo treba zaprositi za dovoljenje za državno pomoč v obliki davčne olajšave. Po njihovem razumevanju je bilo treba zahtevek za pomoč vložiti le v davčni napovedi za leto, v katerem je družba prvič imela davčno obveznost.

Po navedbah slovaških organov to pomeni, da je družba Glunz&Jensen s.r.o. nameravala zaprositi za državno pomoč od samega začetka izvajanja investicijskega projekta leta 2004.

Po mnenju Komisije ni mogoče upoštevati dejstva, da upravičenec ni poznal pravega postopka, ki bi mu bilo treba slediti. Poudariti je treba, da se pomoč iz oddelka 35a slovaškega Zakona o davku od dohodkov št. 366/1999, kakor je bil spremenjen, pred pristopom Slovaške ni dodeljevala avtomatično, prav tako pa se ne dodeljuje avtomatično zdaj, saj ni nobene obstoječe sheme pomoči, ki bi se nanašala na zgoraj navedeni oddelek. Posledično je za to pomoč veljalo in še vedno velja, da jo je treba priglasiti Komisiji posamično kot pomoč ad hoc, kar dokazuje približno 40 priglasitev ad hoc, ki jih je predložila Slovaška ob uporabi te pravne podlage po tako imenovanem začasnem postopku.

| — | Tudi če bi pomoč imela spodbujevalni učinek, bi sprožila precejšnje dvome. Pravzaprav je v RAG 1998 (točka 2) izraženo negativno mnenje glede pomoči ad hoc, razen če je mogoče dokazati, da regionalni prispevek ukrepa odtehta izkrivljanje konkurence in vplive na trgovino. V zvezi s tem je Komisija ugotovila naslednje:






  — | Čeprav ukrep zagotavlja precejšen prispevek k regionalnemu razvoju (155 neposrednih delovnih mest, približno 30 posrednih delovnih mest), se zdijo njegovi negativni učinki prav tako precejšnji. |
| --- | --- | --- |

—

Tudi če bi pomoč imela spodbujevalni učinek, bi sprožila precejšnje dvome. Pravzaprav je v RAG 1998 (točka 2) izraženo negativno mnenje glede pomoči ad hoc, razen če je mogoče dokazati, da regionalni prispevek ukrepa odtehta izkrivljanje konkurence in vplive na trgovino. V zvezi s tem je Komisija ugotovila naslednje:

—

Čeprav ukrep zagotavlja precejšen prispevek k regionalnemu razvoju (155 neposrednih delovnih mest, približno 30 posrednih delovnih mest), se zdijo njegovi negativni učinki prav tako precejšnji.

| — | Upoštevni proizvodni trg upravičenca je trg opreme za obdelavo grafik pred tiskanjem, predvsem procesorjev za obdelavo od računalnika do plošče (CtP). Komisija je ugotovila, da bi se pomoč dodelila družbi, katere tržni delež na evropskem trgu znaša približno [...] %. Najbližji tekmeci družbe Glunz&Jensen v Evropi skupaj s pripadajočimi tržnimi deleži so: Height Design [...] %, Agfa (Lastra) Belgija [...] %, E-graf Italija [...] %, Haase Nemčija [...] % in Ovit Italija [...] %. Glede na tržni položaj upravičenca je Komisija menila, da bi načrtovani ukrep lahko močno vplival na konkurenco na zelo specifičnem upoštevnem trgu, na katerem je dejaven upravičenec. |
| --- | --- |

—

Upoštevni proizvodni trg upravičenca je trg opreme za obdelavo grafik pred tiskanjem, predvsem procesorjev za obdelavo od računalnika do plošče (CtP). Komisija je ugotovila, da bi se pomoč dodelila družbi, katere tržni delež na evropskem trgu znaša približno [...] %. Najbližji tekmeci družbe Glunz&Jensen v Evropi skupaj s pripadajočimi tržnimi deleži so: Height Design [...] %, Agfa (Lastra) Belgija [...] %, E-graf Italija [...] %, Haase Nemčija [...] % in Ovit Italija [...] %. Glede na tržni položaj upravičenca je Komisija menila, da bi načrtovani ukrep lahko močno vplival na konkurenco na zelo specifičnem upoštevnem trgu, na katerem je dejaven upravičenec.

| — | Poleg tega projekt zadeva premestitev proizvodne dejavnosti in strojev iz Danske in Združenega kraljestva. Ker je šlo samo za proizvodno zmogljivost, je bil obrat v Thetfordu v Združenem kraljestvu zaprt ob koncu leta 2006, po preselitvi proizvodnje na Slovaško. Po informacijah s spletne strani družbe je v Thetfordu izgubilo delo 77 zaposlenih. Danska družba se bo v prihodnosti osredotočila na prodajo, storitve za stranke, raziskave in razvoj ter delovanje pilotnega obrata. Zato premestitev precej vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

Poleg tega projekt zadeva premestitev proizvodne dejavnosti in strojev iz Danske in Združenega kraljestva. Ker je šlo samo za proizvodno zmogljivost, je bil obrat v Thetfordu v Združenem kraljestvu zaprt ob koncu leta 2006, po preselitvi proizvodnje na Slovaško. Po informacijah s spletne strani družbe je v Thetfordu izgubilo delo 77 zaposlenih. Danska družba se bo v prihodnosti osredotočila na prodajo, storitve za stranke, raziskave in razvoj ter delovanje pilotnega obrata. Zato premestitev precej vpliva na trgovino med državami članicami.

IV.   PRIPOMBE SLOVAŠKE IN ZAINTERESIRANIH STRANK

| (19) | Od slovaških organov in tretjih strank ni bilo prejetih nobenih pripomb v zvezi z dvomi, ki so nastali ob sprožitvi uradne preiskave. |
| --- | --- |

(19)

Od slovaških organov in tretjih strank ni bilo prejetih nobenih pripomb v zvezi z dvomi, ki so nastali ob sprožitvi uradne preiskave.

V.   OCENA UKREPA

V.1   Zakonitost ukrepa

| (20) | S priglasitvijo ukrepa pomoči s klavzulo o mirovanju, dokler ga ne odobri Komisija, so slovaški organi izpolnili postopkovne zahteve člena 88(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(20)

S priglasitvijo ukrepa pomoči s klavzulo o mirovanju, dokler ga ne odobri Komisija, so slovaški organi izpolnili postopkovne zahteve člena 88(3) Pogodbe ES.

V.2   Značaj državne pomoči pri ukrepu

| (21) | Komisija meni, da ukrep pomeni državno pomoč po členu 87(1) Pogodbe ES zaradi naslednjih razlogov, ki so že bili navedeni v odločitvi o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(21)

Komisija meni, da ukrep pomeni državno pomoč po členu 87(1) Pogodbe ES zaradi naslednjih razlogov, ki so že bili navedeni v odločitvi o sprožitvi postopka.

V.2.1   Uporaba državnih virov

| (22) | Vključeni so državni viri, saj je načrtovana oprostitev plačila davka od dobička pravnih oseb. |
| --- | --- |

(22)

Vključeni so državni viri, saj je načrtovana oprostitev plačila davka od dobička pravnih oseb.

V.2.2   Gospodarska prednost

| (23) | Ukrep bi upravičenca do pomoči razbremenil stroškov, ki bi jih sicer imel v normalnih tržnih pogojih. Zato bi pomenil prednost družbe Glunz&Jensen s.r.o. pred drugimi družbami. |
| --- | --- |

(23)

Ukrep bi upravičenca do pomoči razbremenil stroškov, ki bi jih sicer imel v normalnih tržnih pogojih. Zato bi pomenil prednost družbe Glunz&Jensen s.r.o. pred drugimi družbami.

V.2.3   Selektivnost

| (24) | Ukrep je selektiven, saj se nanaša na eno samo podjetje. |
| --- | --- |

(24)

Ukrep je selektiven, saj se nanaša na eno samo podjetje.

V.2.4   Izkrivljanje konkurence in trgovine

| (25) | Ukrep vpliva na trgovino med državami članicami, ker (i) je upravičenec dejaven v panogi, kjer obstaja močna trgovina znotraj Skupnosti, in ker (ii) premestitev dejavnosti iz Danske in Združenega kraljestva močno vpliva na trgovinske tokove v panogi. |
| --- | --- |

(25)

Ukrep vpliva na trgovino med državami članicami, ker (i) je upravičenec dejaven v panogi, kjer obstaja močna trgovina znotraj Skupnosti, in ker (ii) premestitev dejavnosti iz Danske in Združenega kraljestva močno vpliva na trgovinske tokove v panogi.

V.3   Združljivost

| (26) | Če ukrep pomeni državno pomoč po členu 87(1) Pogodbe ES, je treba njegovo združljivost oceniti glede na izjeme iz člena 87(2) in (3) Pogodbe ES. Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe ES, ki zadevajo pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, v tem primeru ne veljajo. Ukrepa ni mogoče obravnavati kot pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali ukrepa za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu Slovaške, kot je opredeljeno v členu 87(3)(b) Pogodbe ES. Ukrep tudi ne izpolnjuje pogojev za izvzetje, dopuščeno v členu 87(3)(c) Pogodbe ES, ki določa odobritev pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne vpliva škodljivo na trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Prav tako ukrep ni namenjen spodbujanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine, kot je določeno v členu 87(3)(d) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(26)

Če ukrep pomeni državno pomoč po členu 87(1) Pogodbe ES, je treba njegovo združljivost oceniti glede na izjeme iz člena 87(2) in (3) Pogodbe ES. Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe ES, ki zadevajo pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, v tem primeru ne veljajo. Ukrepa ni mogoče obravnavati kot pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali ukrepa za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu Slovaške, kot je opredeljeno v členu 87(3)(b) Pogodbe ES. Ukrep tudi ne izpolnjuje pogojev za izvzetje, dopuščeno v členu 87(3)(c) Pogodbe ES, ki določa odobritev pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne vpliva škodljivo na trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Prav tako ukrep ni namenjen spodbujanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine, kot je določeno v členu 87(3)(d) Pogodbe ES.

| (27) | Člen 87(3)(a) Pogodbe ES predvideva odobritev pomoči za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Prešovski okraj (vzhodna Slovaška) je regija, ki izpolnjuje pogoje v skladu s tem odstopanjem. |
| --- | --- |

(27)

Člen 87(3)(a) Pogodbe ES predvideva odobritev pomoči za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Prešovski okraj (vzhodna Slovaška) je regija, ki izpolnjuje pogoje v skladu s tem odstopanjem.

| (28) | V svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija razložila razloge, povzete v delu III te odločbe, zaradi katerih je dvomila, da bi ukrep lahko izpolnil pogoje za odstopanje po členu 87(3)(a) Pogodbe ES. Ker Slovaška in tretje stranke niso predložile nobenih pripomb, lahko Komisija ugotovi le, da so ti dvomi potrjeni. |
| --- | --- |

(28)

V svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija razložila razloge, povzete v delu III te odločbe, zaradi katerih je dvomila, da bi ukrep lahko izpolnil pogoje za odstopanje po členu 87(3)(a) Pogodbe ES. Ker Slovaška in tretje stranke niso predložile nobenih pripomb, lahko Komisija ugotovi le, da so ti dvomi potrjeni.

VI.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (29) | Komisija ugotavlja, da ukrep, ki ga je priglasila Slovaška, kot je podrobneje razložen v odstavkih 6 do 9 zgoraj, ni združljiv s skupnim trgom po nobenem od odstopanj, opredeljenih v Pogodbi ES, in ga je treba prepovedati. Po trditvah slovaških organov pomoč ni bila dodeljena, zato je ni treba povrniti – |
| --- | --- |

(29)

Komisija ugotavlja, da ukrep, ki ga je priglasila Slovaška, kot je podrobneje razložen v odstavkih 6 do 9 zgoraj, ni združljiv s skupnim trgom po nobenem od odstopanj, opredeljenih v Pogodbi ES, in ga je treba prepovedati. Po trditvah slovaških organov pomoč ni bila dodeljena, zato je ni treba povrniti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priglašena davčna oprostitev pomeni državno pomoč po členu 87(1) Pogodbe ES.

Državna pomoč, ki jo Slovaška namerava dodeliti družbi Glunz&Jensen s.r.o. v znesku 42 milijonov SKK (1,15 milijona EUR), je nezdružljiva s skupnim trgom.

Zato se pomoč ne sme dodeliti.

Člen 2

Slovaška v dveh mesecih po obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o sprejetih ukrepih za izpolnitev te odločbe.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Slovaško.

V Bruslju, 11. decembra 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 189, 14.8.2007, str. 2.

1

(2)  Enako kot zgoraj.

2

(3)  SK 72/2003 – Slovaška – „Karta regionalnih državnih pomoči Slovaške“; C(2004) 1757/7, 28.4.2004.

3

(4)  Izraženo v vrednosti iz leta 2007 in preračunano po referenčni meri 5,62 %, ki je veljala na datum priglasitve.

4

(5)  Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci, v znení neskorších predpisov, Zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov a Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä §52 ods.3 zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v §35a zákona č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

5

Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci, v znení neskorších predpisov, Zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov a Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä §52 ods.3 zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v §35a zákona č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

(6)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33.

6

(7)  Zaupna informacija.

7

(8)  Informacije iz Letnega poročila 2005–2006, ki so na voljo na spletni strani družbe Glunz&Jensen.

8

(9)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

9

(10)  Zdi se, da gre pri 2008 za tipkarsko napako upravičenca v zahtevku za pomoč. V vseh drugih predloženih dokumentih je kot konec projekta navedeno leto 2009.

10

(11)  Točka 3 zahtevka za odobritev državne pomoči v obliki davčne olajšave.

11

---

| 5.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/43

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. junija 2008

o spremembi Odločbe 2007/716/ES glede nekaterih obratov v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2931)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/552/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 42 Akta,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2007/716/ES (2) določa prehodne ukrepe za strukturne zahteve glede nekaterih obratov v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji iz Uredbe (ES) št. 852/2004 in Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta. Dokler so navedeni obrati v prehodu, se proizvodi s poreklom iz navedenih obratov lahko dajo le na domači trg ali uporabijo za nadaljnjo predelavo v bolgarskih obratih v prehodu. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2007/716/ES (2) določa prehodne ukrepe za strukturne zahteve glede nekaterih obratov v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji iz Uredbe (ES) št. 852/2004 in Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta. Dokler so navedeni obrati v prehodu, se proizvodi s poreklom iz navedenih obratov lahko dajo le na domači trg ali uporabijo za nadaljnjo predelavo v bolgarskih obratih v prehodu.

| (2) | Odločba 2007/716/ES je bila spremenjena z odločbama Komisije 2008/290/ES (3) in 2008/330/ES. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 2007/716/ES je bila spremenjena z odločbama Komisije 2008/290/ES (3) in 2008/330/ES.

| (3) | Glede na uradno izjavo bolgarskega pristojnega organa so nekateri obrati v sektorjih mesa in mleka prenehali s svojimi dejavnostmi ali zaključili postopek posodabljanja in so zdaj v celoti usklajeni z zakonodajo Skupnosti. Te obrate je zato treba črtati s seznama obratov v prehodu. |
| --- | --- |

(3)

Glede na uradno izjavo bolgarskega pristojnega organa so nekateri obrati v sektorjih mesa in mleka prenehali s svojimi dejavnostmi ali zaključili postopek posodabljanja in so zdaj v celoti usklajeni z zakonodajo Skupnosti. Te obrate je zato treba črtati s seznama obratov v prehodu.

| (4) | Prilogo k Odločbi 2007/716/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Prilogo k Odločbi 2007/716/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Obrati iz Priloge k tej odločbi se črtajo iz Priloge k Odločbi 2007/716/ES.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 24. junija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 157, 30.4.2004, str. 33).

1

(2)  UL L 289, 7.11.2007, str. 14. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2008/330/ES (UL L 114, 26.4.2008, str. 94).

2

(3)  UL L 96, 9.4.2008, str. 35.

3

---

PRILOGA

Seznam obratov, ki jih je treba črtati iz Priloge k Odločbi 2007/716/ES

Obrati za predelavo mesa

| Št. | Št. veterinarske odobritve obrata | Ime obrata | Mesto/ulica ali vas/regija |
| --- | --- | --- | --- |
| 41. | BG 1201006 | „Monti-Miyt“ AD | gr. Montana
  Nova promishlena zona |
| 53. | BG 1601017 | ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“ | gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“
  kv. Gorni Voden obl. Plovdiv |
| 70. | BG 2001021 | ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“ | gr. Nova Zagora
  Kv.Industrialen |
| 78. | BG 2501009 | „Rodopa-2005“ OOD | gr. Targovishte |
| 111. | BG 0802043 | „Ptitseklanitsa“ AD | gr. Dobrich
  industrialna zona |
| 130. | BG 2302002 | „Polo Komers“ OOD | gr. Kostinbrod
  IKHT |
| 154. | BG 0805011 | „Kati“ OOD | gr. Dobrich, |
| bul. „3 ti mart“ 57 |

Št.

Št. veterinarske odobritve obrata

Ime obrata

Mesto/ulica ali vas/regija

41.

BG 1201006

„Monti-Miyt“ AD

gr. Montana

Nova promishlena zona

53.

BG 1601017

ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“

gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“

kv. Gorni Voden obl. Plovdiv

70.

BG 2001021

ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“

gr. Nova Zagora

Kv.Industrialen

78.

BG 2501009

„Rodopa-2005“ OOD

gr. Targovishte

111.

BG 0802043

„Ptitseklanitsa“ AD

gr. Dobrich

industrialna zona

130.

BG 2302002

„Polo Komers“ OOD

gr. Kostinbrod

IKHT

154.

BG 0805011

„Kati“ OOD

gr. Dobrich,

bul. „3 ti mart“ 57

245.

BG 0804006

„Ani-I“ OOD

| gr. Dobrich |
| --- |
| ul. „Angel Stoyanov“ 1 |

gr. Dobrich

ul. „Angel Stoyanov“ 1

298.

BG 1604046

ET „Hristo Darakiev“

| gr. Plovdiv |
| --- |
| Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A |

gr. Plovdiv

Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A

308.

BG 1904002

„Aktual“ OOD

gr. Silistra

gr. Silistra

Promishlena zona-Iztok

319.

BG 2204013

„Salam i KO“ OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13 |

gr. Sofia

ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13

332.

BG 2204087

ET „SIAT-Slavcho Iliev“

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Moma Irina“ 4 |

gr. Sofia

ul. „Moma Irina“ 4

Obrati za predelavo mleka

| Št. | Št. veterinarske odobritve obrata | Ime obrata | Mesto/ulica ali vas/regija |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | BG 0112004 | „Matand“ EOOD | s. Eleshnitsa |
| 28. | BG 1812002 | „Laktis-Byala“ AD | gr. Byala |
| ul. „Stefan Stambolov“ 75 |

Št.

Št. veterinarske odobritve obrata

Ime obrata

Mesto/ulica ali vas/regija

1.

BG 0112004

„Matand“ EOOD

s. Eleshnitsa

28.

BG 1812002

„Laktis-Byala“ AD

gr. Byala

ul. „Stefan Stambolov“ 75

30.

BG 1912004

„Merone – N“ EOOD

gr. Alfatar

49.

BG 1212001

„S i S – 7“ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| „Vrachansko shose“ 1 |

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

82.

BG 0712004

„Cheh-99“ OOD

s. Sokolovo

obsht. Dryanovo

84.

BG0712028

ET „Mik“

| gr. Dryanovo |
| --- |
| ul. „Shipka„ 226 |

gr. Dryanovo

ul. „Shipka„ 226

99.

BG 1312002

„Milk Grup“ EOOD

s. Yunacite

162.

BG 2312026

„Dyado Liben“ OOD

gr. Koprivshtitsa bul. „H. Nencho Palaveev“

195.

BG 0218009

„Helios milk“ EOOD

gr. Aytos

---

| 5.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/45

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. junija 2008

o razveljavitvi Odločbe 2008/377/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo na Slovaškem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3223)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/553/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (1), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na Slovaškem je prišlo do izbruhov klasične prašičje kuge. |
| --- | --- |

(1)

Na Slovaškem je prišlo do izbruhov klasične prašičje kuge.

| (2) | Odločba Komisije 2008/377/ES z dne 8. maja 2008 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo na Slovaškem (2) je bila sprejeta, da se okrepijo ukrepi, ki jih je Slovaška sprejela v okviru Direktive Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (3). |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2008/377/ES z dne 8. maja 2008 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo na Slovaškem (2) je bila sprejeta, da se okrepijo ukrepi, ki jih je Slovaška sprejela v okviru Direktive Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (3).

| (3) | Informacije, ki jih je predložila Slovaška, kažejo, da so izbruhi klasične prašičje kuge v navedeni državi članici zatrti, rezultati epidemiološke raziskave pa kažejo, da se klasična prašičja kuga ni razširila. |
| --- | --- |

(3)

Informacije, ki jih je predložila Slovaška, kažejo, da so izbruhi klasične prašičje kuge v navedeni državi članici zatrti, rezultati epidemiološke raziskave pa kažejo, da se klasična prašičja kuga ni razširila.

| (4) | Odločbo 2008/377/ES je zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2008/377/ES je zato treba razveljaviti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2008/377/ES se razveljavi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. junija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

1

(2)  UL L 130, 20.5.2008, str. 18. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2008/419/ES (UL L 147, 6.6.2008, str. 65).

2

(3)  UL L 316, 1.12.2001, str. 5. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2007/729/ES (UL L 294, 13.11.2007, str. 26).

3

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 5.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/46

---

Proračun za Europol za leto 2009 (1)

(2008/554/PNZ)

Europol

| Naslov
  Poglavje
  Člen | Opis | Realizacija proračuna za leto 2007
  (EUR) | Proračun 2008
  (EUR) | Proračun 2009
  (EUR) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PRIHODKI | | | | |
| 10 | Prispevki | | | | |
| 100 | Prispevki držav članic | 51 936 872 | 51 374 870 | 55 685 934 | Od zneska za leto 2009 se 7 700 000 EUR prvotno ne zahteva. Ne glede na člen 38(1) Finančne uredbe se bodo te vsote zahtevale šele, ko upravni odbor soglasno tako odloči. |
| 101 | Razlika iz proračunskega leta t-2 | 9 472 669 | 9 193 630 | 6 672 066 | |
| | Poglavje 10 – Skupaj | 61 409 541 | 60 568 500 | 62 358 000 | |
| 11 | Drugi prihodki | | | | |
| 110 | Obresti | 1 542 845 | 1 150 000 | 650 000 | |
| 111 | Prihodki od obdavčevanja zaposlenih v Europolu | 1 974 351 | 2 102 500 | 2 345 000 | |
| 112 | Razno | 50 340 | 100 000 | 55 000 | |
| | Poglavje 11 – Skupaj | 3 567 536 | 3 352 500 | 3 050 000 | |
| 12 | Financiranje s strani tretjih strank | | | | |
| 121 | Finančna sredstva za projekte od Evropske komisije in drugih udeleženih strani | — | p.m. | p.m. | Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 321). Ta člen lahko zajema tudi prispevke od udeležencev. Europolovi lastni prispevki za katere koli projekte se financirajo iz drugih členov. |
| 122 | Drugo financiranje od tretjih strank | — | p.m. | p.m. | Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 322). Ta člen lahko zajema tudi prispevke od udeležencev. Europolovi lastni prispevki za katere koli projekte se financirajo iz drugih členov. |
| | Poglavje 12 – Skupaj | — | p.m. | p.m. | |
| | SKUPAJ NASLOV 1 | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| 2 | OSEBJE | | | | |
| 20 | Stroški, povezani s plačami | | | | Glej Prilogo A. V to poglavje spada tudi začasno osebje, zaposleno prek zunanjih uradov, če to osebje zapolni prosto delovno mesto, ter pripravniki. |
| 200 | Osebje Europola | 35 833 740 | 42 106 000 | 41 185 000 | |
| 201 | Lokalno osebje | 541 421 | 655 000 | 1 345 000 | Od tega zneska se 650 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 202 | Prilagoditve plač | — | 380 000 | 395 000 | |
| | Poglavje 20 – Skupaj | 36 375 161 | 43 141 000 | 42 925 000 | |
| 21 | Drugi stroški, povezani z osebjem | | | | |
| 210 | Zaposlovanje | 423 037 | 490 000 | 520 000 | |
| 211 | Usposabljanje osebja Europola | 551 851 | 460 000 | 720 000 | Od tega zneska se 30 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| | Poglavje 21 – Skupaj | 974 888 | 950 000 | 1 240 000 | |
| | SKUPAJ NASLOV 2 | 37 350 049 | 44 091 000 | 44 165 000 | Od tega zneska se 5 025 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 3 | DRUGI IZDATKI | | | | |
| 30 | Stroški, povezani z dejavnostjo | | | | |
| 300 | Zasedanja | 650 702 | 710 000 | 762 500 | Od tega zneska se 10 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 301 | Prevajanje | 911 112 | 500 000 | 669 000 | |
| 302 | Tiskanje | 177 695 | 160 000 | 212 000 | Od tega zneska se 11 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 303 | Potovanja | 1 124 024 | 1 085 000 | 1 470 000 | Od tega zneska se 86 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 304 | Študije, svetovanje (razen informacijske in komunikacijske tehnologije) | 118 089 | 550 000 | 429 000 | Od tega zneska se 40 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 305 | Strokovno usposabljanje | 50 308 | 65 000 | 79 500 | |
| 306 | Tehnična oprema | 23 088 | 5 000 | 23 000 | |
| 307 | Operativna podpora | 120 659 | 150 000 | 150 000 | |
| | Poglavje 30 – Skupaj | 3 175 677 | 3 225 000 | 3 795 000 | Od tega zneska se 147 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 31 | Splošna podpora | | | | |
| 310 | Stroški stavb | 889 158 | 860 000 | 1 040 000 | Od tega zneska se 12 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 311 | Vozila | 212 050 | 250 000 | 280 000 | |
| 314 | Dokumentacija in odprti viri | 250 618 | 280 000 | 300 000 | Od tega zneska se 1 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 315 | Subvencije | 468 298 | 480 000 | 545 000 | Od tega zneska se 10 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 316 | Druge nabave | 42 964 | 100 000 | 25 000 | |
| 317 | Drugi tekoči stroški | 377 873 | 450 000 | 465 000 | Od tega zneska se 25 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 318 | Nova stavba | 269 799 | — | — | Od leta 2008 naprej so se proračunska sredstva za novo stavbo zaradi doslednosti vključila v ustrezne člene proračuna, na katere se določeni stroški nanašajo. |
| | Poglavje 31 – Skupaj | 2 510 761 | 2 420 000 | 2 655 000 | Od tega zneska se 48 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 32 | Odhodki, financirani s strani tretjih strank | | | | |
| 321 | Odhodki za projekte, ki jih financirajo Evropska komisija in druge udeležene strani | — | p.m. | p.m. | Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 121). Europolovi lastni prispevki za katere koli projekte se financirajo iz drugih členov.
  Namen tega člena so izdatki v zvezi s projekti, ki se financirajo iz programov EU. |
| 322 | Odhodki, financirani s strani drugih tretjih strank | — | p.m. | p.m. | Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 122). Europolovi lastni prispevki za katere koli projekte se financirajo iz drugih členov. |
| | Poglavje 32 – Skupaj | — | p.m. | p.m. | |
| | SKUPAJ NASLOV 3 | 5 686 438 | 5 645 000 | 6 450 000 | Od tega zneska se 800 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 4 | TELESA IN ORGANI | | | | |
| 40 | Stroški, povezani s plačami | | | | Glej Prilogo A. V to poglavje spada tudi začasno osebje, zaposleno prek zunanjih uradov, če to osebje zapolni prosto delovno mesto, ter pripravniki. |
| 400 | Osebje Europola | 866 391 | 960 000 | 1 000 000 | |
| 401 | Lokalno osebje | — | p.m. | p.m. | |
| 402 | Prilagoditev plač | — | 10 000 | 10 000 | |
| | Poglavje 40 – Skupaj | 866 391 | 970 000 | 1 010 000 | |
| 41 | Drugi tekoči stroški | | | | |
| 410 | Upravni odbor | 1 955 885 | 1 835 000 | 2 390 000 | Od tega zneska se 450 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 411 | Skupnega nadzornega organa | 376 705 | 600 000 | 610 000 | Od tega zneska se 210 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 412 | Stroški pritožb | — | p.m. | p.m. | V proračunu za leto 2004 in 2005 je bil ustanovljen sklad za stroške pritožb. Znesek v skladu (trenutno 170 000 EUR) se letno pregleda. |
| 413 | Finančni nadzornik | 7 083 | 10 000 | 13 000 | |
| 414 | Skupni revizijski odbor | 35 943 | 45 000 | 45 000 | |
| 415 | Delovna skupina šefov policije | 42 186 | 100 000 | 50 000 | |
| | Poglavje 41 – Skupaj | 2 417 802 | 2 590 000 | 3 108 000 | |
| | SKUPAJ NASLOV 4 | 3 284 193 | 3 560 000 | 4 118 000 | Od tega zneska se 660 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 6 | Informacijska in komunikacijska tehnologija (vključno s TECS – računalniškim sistemom Europola) | | | | |
| 62 | Informacijska in komunikacijska tehnologija | | | | |
| 620 | Informacijska tehnologija | 3 048 919 | 4 900 000 | 4 020 000 | Od tega zneska se 625 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 621 | Komunikacijska tehnologija | 4 619 972 | 3 030 000 | 3 130 000 | Od tega zneska se 210 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 622 | Svetovanje | 2 221 146 | 1 615 000 | 1 515 000 | Od tega zneska se 80 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 623 | Analiza, zveze, indeksni in varnostni sistemi | 2 729 818 | 985 000 | 1 960 000 | Od tega zneska se 300 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| 624 | Informacijski sistem | 551 | 95 000 | 50 000 | |
| | Poglavje 62 – Skupaj | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | |
| | SKUPAJ NASLOV 6 | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | Od tega zneska se 1 215 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C. |
| | SKUPAJ PRIHODKI, DEL A | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | SKUPAJ ODHODKI, DEL A | 58 941 085 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | RAZLIKA | 6 035 992 | — | — | |

Naslov

Poglavje

Člen

Opis

Realizacija proračuna za leto 2007

(EUR)

Proračun 2008

(EUR)

Proračun 2009

(EUR)

Opombe

1

PRIHODKI

10

Prispevki

100

Prispevki držav članic

51 936 872

51 374 870

55 685 934

Od zneska za leto 2009 se 7 700 000 EUR prvotno ne zahteva. Ne glede na člen 38(1) Finančne uredbe se bodo te vsote zahtevale šele, ko upravni odbor soglasno tako odloči.

101

Razlika iz proračunskega leta t-2

9 472 669

9 193 630

6 672 066

Poglavje 10 – Skupaj

61 409 541

60 568 500

62 358 000

11

Drugi prihodki

110

Obresti

1 542 845

1 150 000

650 000

111

Prihodki od obdavčevanja zaposlenih v Europolu

1 974 351

2 102 500

2 345 000

112

Razno

50 340

100 000

55 000

Poglavje 11 – Skupaj

3 567 536

3 352 500

3 050 000

12

Financiranje s strani tretjih strank

121

Finančna sredstva za projekte od Evropske komisije in drugih udeleženih strani

—

p.m.

p.m.

Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 321). Ta člen lahko zajema tudi prispevke od udeležencev. Europolovi lastni prispevki za katere koli projekte se financirajo iz drugih členov.

122

Drugo financiranje od tretjih strank

—

p.m.

p.m.

Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 322). Ta člen lahko zajema tudi prispevke od udeležencev. Europolovi lastni prispevki za katere koli projekte se financirajo iz drugih členov.

Poglavje 12 – Skupaj

—

p.m.

p.m.

SKUPAJ NASLOV 1

64 977 077

63 921 000

65 408 000

2

OSEBJE

20

Stroški, povezani s plačami

Glej Prilogo A. V to poglavje spada tudi začasno osebje, zaposleno prek zunanjih uradov, če to osebje zapolni prosto delovno mesto, ter pripravniki.

200

Osebje Europola

35 833 740

42 106 000

41 185 000

201

Lokalno osebje

541 421

655 000

1 345 000

Od tega zneska se 650 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

202

Prilagoditve plač

—

380 000

395 000

Poglavje 20 – Skupaj

36 375 161

43 141 000

42 925 000

21

Drugi stroški, povezani z osebjem

210

Zaposlovanje

423 037

490 000

520 000

211

Usposabljanje osebja Europola

551 851

460 000

720 000

Od tega zneska se 30 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

Poglavje 21 – Skupaj

974 888

950 000

1 240 000

SKUPAJ NASLOV 2

37 350 049

44 091 000

44 165 000

Od tega zneska se 5 025 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

3

DRUGI IZDATKI

30

Stroški, povezani z dejavnostjo

300

Zasedanja

650 702

710 000

762 500

Od tega zneska se 10 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

301

Prevajanje

911 112

500 000

669 000

302

Tiskanje

177 695

160 000

212 000

Od tega zneska se 11 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

303

Potovanja

1 124 024

1 085 000

1 470 000

Od tega zneska se 86 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

304

Študije, svetovanje (razen informacijske in komunikacijske tehnologije)

118 089

550 000

429 000

Od tega zneska se 40 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

305

Strokovno usposabljanje

50 308

65 000

79 500

306

Tehnična oprema

23 088

5 000

23 000

307

Operativna podpora

120 659

150 000

150 000

Poglavje 30 – Skupaj

3 175 677

3 225 000

3 795 000

Od tega zneska se 147 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

31

Splošna podpora

310

Stroški stavb

889 158

860 000

1 040 000

Od tega zneska se 12 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

311

Vozila

212 050

250 000

280 000

314

Dokumentacija in odprti viri

250 618

280 000

300 000

Od tega zneska se 1 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

315

Subvencije

468 298

480 000

545 000

Od tega zneska se 10 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

316

Druge nabave

42 964

100 000

25 000

317

Drugi tekoči stroški

377 873

450 000

465 000

Od tega zneska se 25 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

318

Nova stavba

269 799

—

—

Od leta 2008 naprej so se proračunska sredstva za novo stavbo zaradi doslednosti vključila v ustrezne člene proračuna, na katere se določeni stroški nanašajo.

Poglavje 31 – Skupaj

2 510 761

2 420 000

2 655 000

Od tega zneska se 48 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

32

Odhodki, financirani s strani tretjih strank

321

Odhodki za projekte, ki jih financirajo Evropska komisija in druge udeležene strani

—

p.m.

p.m.

Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 121). Europolovi lastni prispevki za katere koli projekte se financirajo iz drugih členov.

Namen tega člena so izdatki v zvezi s projekti, ki se financirajo iz programov EU.

322

Odhodki, financirani s strani drugih tretjih strank

—

p.m.

p.m.

Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 122). Europolovi lastni prispevki za katere koli projekte se financirajo iz drugih členov.

Poglavje 32 – Skupaj

—

p.m.

p.m.

SKUPAJ NASLOV 3

5 686 438

5 645 000

6 450 000

Od tega zneska se 800 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

4

TELESA IN ORGANI

40

Stroški, povezani s plačami

Glej Prilogo A. V to poglavje spada tudi začasno osebje, zaposleno prek zunanjih uradov, če to osebje zapolni prosto delovno mesto, ter pripravniki.

400

Osebje Europola

866 391

960 000

1 000 000

401

Lokalno osebje

—

p.m.

p.m.

402

Prilagoditev plač

—

10 000

10 000

Poglavje 40 – Skupaj

866 391

970 000

1 010 000

41

Drugi tekoči stroški

410

Upravni odbor

1 955 885

1 835 000

2 390 000

Od tega zneska se 450 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

411

Skupnega nadzornega organa

376 705

600 000

610 000

Od tega zneska se 210 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

412

Stroški pritožb

—

p.m.

p.m.

V proračunu za leto 2004 in 2005 je bil ustanovljen sklad za stroške pritožb. Znesek v skladu (trenutno 170 000 EUR) se letno pregleda.

413

Finančni nadzornik

7 083

10 000

13 000

414

Skupni revizijski odbor

35 943

45 000

45 000

415

Delovna skupina šefov policije

42 186

100 000

50 000

Poglavje 41 – Skupaj

2 417 802

2 590 000

3 108 000

SKUPAJ NASLOV 4

3 284 193

3 560 000

4 118 000

Od tega zneska se 660 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

6

Informacijska in komunikacijska tehnologija (vključno s TECS – računalniškim sistemom Europola)

62

Informacijska in komunikacijska tehnologija

620

Informacijska tehnologija

3 048 919

4 900 000

4 020 000

Od tega zneska se 625 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

621

Komunikacijska tehnologija

4 619 972

3 030 000

3 130 000

Od tega zneska se 210 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

622

Svetovanje

2 221 146

1 615 000

1 515 000

Od tega zneska se 80 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

623

Analiza, zveze, indeksni in varnostni sistemi

2 729 818

985 000

1 960 000

Od tega zneska se 300 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

624

Informacijski sistem

551

95 000

50 000

Poglavje 62 – Skupaj

12 620 405

10 625 000

10 675 000

SKUPAJ NASLOV 6

12 620 405

10 625 000

10 675 000

Od tega zneska se 1 215 000 EUR prvotno ne zahteva. Glej člen 100 in Prilogo C.

SKUPAJ PRIHODKI, DEL A

64 977 077

63 921 000

65 408 000

SKUPAJ ODHODKI, DEL A

58 941 085

63 921 000

65 408 000

RAZLIKA

6 035 992

—

—

Država gostiteljica

| Naslov
  Poglavje
  Člen | Opis | Realizacija proračuna za leto 2007
  (EUR) | Proračun 2008
  (EUR) | Proračun 2009
  (EUR) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | PRIHODKI, DRŽAVA GOSTITELJICA | | | | |
| 70 | Prispevki | | | | |
| 700 | Prispevek države gostiteljice, varnost | 2 193 652 | 2 412 872 | 2 430 485 | Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 80). Predlog direktorja mora biti skladen z dogovorom med Europolom in državo gostiteljico. |
| 701 | Prispevek države gostiteljice, stavbe | — | p.m. | p.m. | Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 810). Predlog direktorja mora biti skladen z dogovorom med Europolom in državo gostiteljico. |
| 702 | Razlika iz proračunskega leta t-2 | 266 348 | 111 128 | 162 515 | |
| | Poglavje 70 – Skupaj | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 71 | Drugi prihodki | | | | |
| 711 | Razno | — | p.m. | p.m. | |
| | Poglavje 71 – Skupaj | — | p.m. | p.m. | |
| | SKUPAJ NASLOV 7 | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 8 | ODHODKI, DRŽAVA GOSTITELJICA | | | | |
| 80 | Varnost | | | | |
| 800 | Stroški varnosti | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 700). Predlog direktorja mora biti skladen z dogovorom med Europolom in državo gostiteljico. |
| | Poglavje 80 – Skupaj | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 81 | Stroški stavb | | | | |
| 810 | Stroški stavb, država gostiteljica | — | p.m. | p.m. | Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 701). Predlog direktorja mora biti skladen z dogovorom med Europolom in državo gostiteljico. |
| | Poglavje 81 – Skupaj | — | p.m. | p.m. | |
| | SKUPAJ NASLOV 8 | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | SKUPAJ PRIHODKI, DEL C | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | SKUPAJ ODHODKI, DEL C | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | RAZLIKA, DEL C | 115 110 | — | — | |
| Opomba: Zaradi zaokroževanja se lahko skupni znesek za leto 2007 razlikuje od vsote posameznih zneskov. |

Naslov

Poglavje

Člen

Opis

Realizacija proračuna za leto 2007

(EUR)

Proračun 2008

(EUR)

Proračun 2009

(EUR)

Opombe

7

PRIHODKI, DRŽAVA GOSTITELJICA

70

Prispevki

700

Prispevek države gostiteljice, varnost

2 193 652

2 412 872

2 430 485

Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 80). Predlog direktorja mora biti skladen z dogovorom med Europolom in državo gostiteljico.

701

Prispevek države gostiteljice, stavbe

—

p.m.

p.m.

Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 810). Predlog direktorja mora biti skladen z dogovorom med Europolom in državo gostiteljico.

702

Razlika iz proračunskega leta t-2

266 348

111 128

162 515

Poglavje 70 – Skupaj

2 460 000

2 524 000

2 593 000

71

Drugi prihodki

711

Razno

—

p.m.

p.m.

Poglavje 71 – Skupaj

—

p.m.

p.m.

SKUPAJ NASLOV 7

2 460 000

2 524 000

2 593 000

8

ODHODKI, DRŽAVA GOSTITELJICA

80

Varnost

800

Stroški varnosti

2 344 890

2 524 000

2 593 000

Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 700). Predlog direktorja mora biti skladen z dogovorom med Europolom in državo gostiteljico.

Poglavje 80 – Skupaj

2 344 890

2 524 000

2 593 000

81

Stroški stavb

810

Stroški stavb, država gostiteljica

—

p.m.

p.m.

Ne glede na člen 35 Konvencije o Europolu in člen 16 Finančne uredbe lahko upravni odbor na podlagi direktorja soglasno spremeni znesek odobrenih proračunskih sredstev, če skupni prihodki pokrivajo skupne odhodke (glej člen 701). Predlog direktorja mora biti skladen z dogovorom med Europolom in državo gostiteljico.

Poglavje 81 – Skupaj

—

p.m.

p.m.

SKUPAJ NASLOV 8

2 344 890

2 524 000

2 593 000

SKUPAJ PRIHODKI, DEL C

2 460 000

2 524 000

2 593 000

SKUPAJ ODHODKI, DEL C

2 344 890

2 524 000

2 593 000

RAZLIKA, DEL C

115 110

—

—

Opomba: Zaradi zaokroževanja se lahko skupni znesek za leto 2007 razlikuje od vsote posameznih zneskov.

---

(1)  Sprejet s strani Sveta dne 5. junija 2008.

---

PRILOGA A

Kadrovski načrt za leto 2009

Naslov 2

| Razred | Proračunsko leto 2008 | Prerazporeditev proračunskih sredstev za leto 2008 | Nova delovna mesta | Proračun 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | — | 1 |
| 2 | 3 | — | — | 3 |
| 3 | 3 | — | — | 3 |
| 4 | 20 | — | 1 | 21 |
| 5 | 61 | — | 1 | 62 |
| 6 | 83 | –2 | 4 | 85 |
| 7 | 108 | +2 | 1 | 111 |
| 8 | 93 | +1 | 3 | 97 |
| 9 | 45 | –1 | 1 | 45 |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (1) | 3 | — | — | 3 |
| 12 (1) | 5 | — | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — | — |
| Skupaj | 425 | — | 11 | 436 |

Razred

Proračunsko leto 2008

Prerazporeditev proračunskih sredstev za leto 2008

Nova delovna mesta

Proračun 2009

1

1

—

—

1

2

3

—

—

3

3

3

—

—

3

4

20

—

1

21

5

61

—

1

62

6

83

–2

4

85

7

108

+2

1

111

8

93

+1

3

97

9

45

–1

1

45

10

—

—

—

—

11 (1)

3

—

—

3

12 (1)

5

—

—

5

13 (1)

—

—

—

—

Skupaj

425

—

11

436

Naslov 4

| Razred | Proračunsko leto 2008 | Prerazporeditev proračunskih sredstev za leto 2008 | Nova delovna mesta | Proračun 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — | — |
| 2 | — | — | — | — |
| 3 | — | — | — | — |
| 4 | 2 | — | — | 2 |
| 5 | 2 | — | — | 2 |
| 6 | — | — | — | — |
| 7 | 2 | — | — | 2 |
| 8 | 2 | — | — | 2 |
| 9 | — | — | — | — |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — | — |
| Skupaj | 8 | — | — | 8 |

Razred

Proračunsko leto 2008

Prerazporeditev proračunskih sredstev za leto 2008

Nova delovna mesta

Proračun 2009

1

—

—

—

—

2

—

—

—

—

3

—

—

—

—

4

2

—

—

2

5

2

—

—

2

6

—

—

—

—

7

2

—

—

2

8

2

—

—

2

9

—

—

—

—

10

—

—

—

—

11 (2)

—

—

—

—

12 (2)

—

—

—

—

13 (2)

—

—

—

—

Skupaj

8

—

—

8

Skupaj, naslov 2 in naslov 4

| Razred | Proračunsko leto 2008 | Prerazporeditev proračunskih sredstev za leto 2008 | Nova delovna mesta | Proračun 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupaj | 433 | — | 11 | 444 |

Razred

Proračunsko leto 2008

Prerazporeditev proračunskih sredstev za leto 2008

Nova delovna mesta

Proračun 2009

Skupaj

433

—

11

444

---

(1)  Delovna mesta v teh razredih bodo lokalna, če tako zahtevajo kadrovski predpisi.

(2)  Delovna mesta v teh razredih bodo lokalna, če tako zahtevajo kadrovski predpisi.

---

PRILOGA B

| | BND 2007
  milijon EUR | Delež BND za leto 2007 27 držav članic
  % | Delež BND za 2007 25 držav članic
  % | Razlika za leto 2007 27 držav članic
  EUR | 5/12 Romunije in Bolgarije
  EUR | 7/12 razlike Romunije in Bolgarije za porazdelitev med 25 držav članic
  EUR | Dejanska porazdelitev 7/12 razlike na 25 držav članic
  EUR | Popravljena razlika za leto 2007 vseh 27 držav članic
  EUR | Prispevki za leto 2009 pred odbitkom leta 2007
  popravljene razlike za leto 2007
  EUR | Prispevki za leto 2009 po odbitku leta 2007
  popravljene razlike za leto 2007
  EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | a | b = a/116 942 340 | c = a/115 663 051 | d = 6 672 066 × b | e = d × 5/12 | f = d – e | g = 42 577 × c | h = d – f + g | i | j = i – h |
| Avstrija | 2 624 363 | 2,24 | 2,27 | 149 731 | | | 966 | 150 697 | 1 399 408 | 1 248 711 |
| Belgija | 3 254 093 | 2,78 | 2,81 | 185 660 | | | 1 198 | 186 858 | 1 735 203 | 1 548 345 |
| Bolgarija (1) | 250 734 | 0,21 | | 14 305 | 5 961 | 8 345 | | 5 961 | 133 701 | 127 740 |
| Ciper | 147 960 | 0,13 | 0,13 | 8 442 | | | 54 | 8 496 | 78 898 | 70 402 |
| Češka republika | 1 101 606 | 0,94 | 0,95 | 62 851 | | | 406 | 63 257 | 587 417 | 524 160 |
| Danska | 2 259 663 | 1,93 | 1,95 | 128 924 | | | 832 | 129 755 | 1 204 936 | 1 075 181 |
| Estonija | 124 726 | 0,11 | 0,11 | 7 116 | | | 46 | 7 162 | 66 509 | 59 346 |
| Finska | 1 688 352 | 1,44 | 1,46 | 96 328 | | | 622 | 96 949 | 900 292 | 803 343 |
| Francija | 18 438 795 | 15,77 | 15,94 | 1 052 013 | | | 6 788 | 1 058 800 | 9 832 250 | 8 773 450 |
| Nemčija | 23 148 221 | 19,79 | 20,01 | 1 320 706 | | | 8 521 | 1 329 227 | 12 343 491 | 11 014 264 |
| Grčija | 2 032 580 | 1,74 | 1,76 | 115 967 | | | 748 | 116 716 | 1 083 847 | 967 131 |
| Madžarska | 878 113 | 0,75 | 0,76 | 50 100 | | | 323 | 50 423 | 468 242 | 417 819 |
| Irska | 1 563 390 | 1,34 | 1,35 | 89 198 | | | 576 | 89 774 | 833 658 | 743 884 |
| Italija | 14 678 365 | 12,55 | 12,69 | 837 464 | | | 5 403 | 842 867 | 7 827 050 | 6 984 182 |
| Latvija | 166 638 | 0,14 | 0,14 | 9 507 | | | 61 | 9 569 | 88 858 | 79 289 |
| Litva | 244 476 | 0,21 | 0,21 | 13 948 | | | 90 | 14 038 | 130 364 | 116 325 |
| Luksemburg | 260 122 | 0,22 | 0,22 | 14 841 | | | 96 | 14 937 | 138 707 | 123 770 |
| Malta | 48 143 | 0,04 | 0,04 | 2 747 | | | 18 | 2 764 | 25 672 | 22 907 |
| Nizozemska | 5 346 690 | 4,57 | 4,62 | 305 052 | | | 1 968 | 307 020 | 2 851 054 | 2 544 034 |
| Poljska | 2 639 229 | 2,26 | 2,28 | 150 579 | | | 972 | 151 551 | 1 407 335 | 1 255 784 |
| Portugalska | 1 544 415 | 1,32 | 1,34 | 88 116 | | | 569 | 88 684 | 823 539 | 734 855 |
| Romunija (1) | 1 028 555 | 0,88 | | 58 684 | 24 451 | 34 232 | — | 24 451 | 548 464 | 524 012 |
| Slovaška | 454 120 | 0,39 | 0,39 | 25 910 | | | 167 | 26 077 | 242 154 | 216 077 |
| Slovenija | 304 908 | 0,26 | 0,26 | 17 396 | | | 112 | 17 509 | 162 588 | 145 080 |
| Španija | 10 078 570 | 8,62 | 8,71 | 575 026 | | | 3 710 | 578 736 | 5 374 268 | 4 795 532 |
| Švedska | 3 120 578 | 2,67 | 2,70 | 178 042 | | | 1 149 | 179 191 | 1 664 008 | 1 484 817 |
| Združeno kraljestvo | 19 514 935 | 16,69 | 16,87 | 1 113 411 | | | 7 184 | 1 120 595 | 10 406 088 | 9 285 493 |
| Splošno skupaj | 116 942 340 | 100,00 | 100,00 | 6 672 066 | 30 412 | 42 577 | 42 577 | 6 672 066 | 62 358 000 | 55 685 934 |
| | Razlika 2007 | 6 672 066 |
| Drugi prihodki za 2009 | 3 050 000 |
| Skupaj prihodki | 65 408 000 |
| Opombe: Vir podatkov o BND je preglednica 3, kot se je uporabila za določitev celotnega proračuna EU za leto 2007, kot je bil objavljen v UL ES dne 3.8.2007 (L 203/stran 46). Vsako odstopanje med podatki o BND, uporabljenih pri zgoraj prikazanem obračunu, in dejanskimi podatki o BND za leto 2007, se bodo popravili, ko se bo zahteval proračun za leto 2011. Če se bo Konvencija o Europolu nadomestila z odločbo Sveta, se bodo podatki o BND posodobili in po potrebi popravili, ko se bo državam članicam leta 2010 povrnila razlika med letoma 2008 in 2009. |

BND 2007

milijon EUR

Delež BND za leto 2007 27 držav članic

%

Delež BND za 2007 25 držav članic

%

Razlika za leto 2007 27 držav članic

EUR

5/12 Romunije in Bolgarije

EUR

7/12 razlike Romunije in Bolgarije za porazdelitev med 25 držav članic

EUR

Dejanska porazdelitev 7/12 razlike na 25 držav članic

EUR

Popravljena razlika za leto 2007 vseh 27 držav članic

EUR

Prispevki za leto 2009 pred odbitkom leta 2007

popravljene razlike za leto 2007

EUR

Prispevki za leto 2009 po odbitku leta 2007

popravljene razlike za leto 2007

EUR

a

b = a/116 942 340

c = a/115 663 051

d = 6 672 066 × b

e = d × 5/12

f = d – e

g = 42 577 × c

h = d – f + g

i

j = i – h

Avstrija

2 624 363

2,24

2,27

149 731

966

150 697

1 399 408

1 248 711

Belgija

3 254 093

2,78

2,81

185 660

1 198

186 858

1 735 203

1 548 345

Bolgarija (1)

250 734

0,21

14 305

5 961

8 345

5 961

133 701

127 740

Ciper

147 960

0,13

0,13

8 442

54

8 496

78 898

70 402

Češka republika

1 101 606

0,94

0,95

62 851

406

63 257

587 417

524 160

Danska

2 259 663

1,93

1,95

128 924

832

129 755

1 204 936

1 075 181

Estonija

124 726

0,11

0,11

7 116

46

7 162

66 509

59 346

Finska

1 688 352

1,44

1,46

96 328

622

96 949

900 292

803 343

Francija

18 438 795

15,77

15,94

1 052 013

6 788

1 058 800

9 832 250

8 773 450

Nemčija

23 148 221

19,79

20,01

1 320 706

8 521

1 329 227

12 343 491

11 014 264

Grčija

2 032 580

1,74

1,76

115 967

748

116 716

1 083 847

967 131

Madžarska

878 113

0,75

0,76

50 100

323

50 423

468 242

417 819

Irska

1 563 390

1,34

1,35

89 198

576

89 774

833 658

743 884

Italija

14 678 365

12,55

12,69

837 464

5 403

842 867

7 827 050

6 984 182

Latvija

166 638

0,14

0,14

9 507

61

9 569

88 858

79 289

Litva

244 476

0,21

0,21

13 948

90

14 038

130 364

116 325

Luksemburg

260 122

0,22

0,22

14 841

96

14 937

138 707

123 770

Malta

48 143

0,04

0,04

2 747

18

2 764

25 672

22 907

Nizozemska

5 346 690

4,57

4,62

305 052

1 968

307 020

2 851 054

2 544 034

Poljska

2 639 229

2,26

2,28

150 579

972

151 551

1 407 335

1 255 784

Portugalska

1 544 415

1,32

1,34

88 116

569

88 684

823 539

734 855

Romunija (1)

1 028 555

0,88

58 684

24 451

34 232

—

24 451

548 464

524 012

Slovaška

454 120

0,39

0,39

25 910

167

26 077

242 154

216 077

Slovenija

304 908

0,26

0,26

17 396

112

17 509

162 588

145 080

Španija

10 078 570

8,62

8,71

575 026

3 710

578 736

5 374 268

4 795 532

Švedska

3 120 578

2,67

2,70

178 042

1 149

179 191

1 664 008

1 484 817

Združeno kraljestvo

19 514 935

16,69

16,87

1 113 411

7 184

1 120 595

10 406 088

9 285 493

Splošno skupaj

116 942 340

100,00

100,00

6 672 066

30 412

42 577

42 577

6 672 066

62 358 000

55 685 934

Razlika 2007

6 672 066

Drugi prihodki za 2009

3 050 000

Skupaj prihodki

65 408 000

Opombe: Vir podatkov o BND je preglednica 3, kot se je uporabila za določitev celotnega proračuna EU za leto 2007, kot je bil objavljen v UL ES dne 3.8.2007 (L 203/stran 46). Vsako odstopanje med podatki o BND, uporabljenih pri zgoraj prikazanem obračunu, in dejanskimi podatki o BND za leto 2007, se bodo popravili, ko se bo zahteval proračun za leto 2011. Če se bo Konvencija o Europolu nadomestila z odločbo Sveta, se bodo podatki o BND posodobili in po potrebi popravili, ko se bo državam članicam leta 2010 povrnila razlika med letoma 2008 in 2009.

---

(1)  Treba je opozoriti, da glede na to, da sta Romunija in Bolgarija samo delno prispevali k proračunu za leto 2007 in s tem povezani razliki za leto 2007, se lahko zahteva samo 5/12 pravic pri odbitku od prispevkov za leto 2009. 7/12 razlike v višini 8 345 EUR za Bolgarijo oziroma 34 232 EUR za Romunijo je treba prerazporediti na druge države članice glede na njihov ponderirani podatek o BND.

---

PRILOGA C

Podrobnosti v zvezi z zneski, ki se zahtevajo na podlagi soglasne potrditve upravnega odbora

| Po naslovu proračuna |
| --- |
| Naslov | Opis | Znesek
  (EUR) |
| 2 | Osebje | 5 025 000 |
| 3 | Drugi izdatki | 800 000 |
| 4 | Telesa in organi | 660 000 |
| 6 | Informacijska in komunikacijska tehnologija (vključno s TECS – računalniškim sistemom Europola) | 1 215 000 |
| | Skupaj | 7 700 000 |

Po naslovu proračuna

Naslov

Opis

Znesek

(EUR)

2

Osebje

5 025 000

3

Drugi izdatki

800 000

4

Telesa in organi

660 000

6

Informacijska in komunikacijska tehnologija (vključno s TECS – računalniškim sistemom Europola)

1 215 000

Skupaj

7 700 000

---

PRILOGA D

Podrobnosti v zvezi s prvotnim in drugim zahtevkom prispevkov za proračun za leto 2009

| | Prispevki za leto 2009 po odbitku popravljene razlike za leto 2007
  (EUR) | Možni vpoklic, povezan z negotovostni na podlagi soglasne potrditve upravnega odbora
  (EUR) | Možni dodatni vpoklic, povezan z 10 % naslova 2, 3 in 4 proračuna (brez DCD in novih programov HQ) na podlagi soglasne potrditve upravnega odbora
  (EUR) | Prvotni znesek za vpoklic za leto 2009
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a = stolpec J Priloga B | b = 2 540 000 × stolpec b Priloga B | c = 5 160 000 × b Priloga B | d = a – b – c |
| Austrija | 1 248 711 | 57 001 | 115 798 | 1 075 911 |
| Belgija | 1 548 345 | 70 679 | 143 585 | 1 334 081 |
| Bolgarija (1) | 127 740 | 5 446 | 11 063 | 111 231 |
| Ciper | 70 402 | 3 214 | 6 529 | 60 659 |
| Češka republika | 524 160 | 23 927 | 48 608 | 451 626 |
| Danska | 1 075 181 | 49 080 | 99 706 | 926 395 |
| Estonija | 59 346 | 2 709 | 5 503 | 51 134 |
| Finska | 803 343 | 36 671 | 74 497 | 692 174 |
| Francija | 8 773 450 | 400 493 | 813 599 | 7 559 358 |
| Nemčija | 11 014 264 | 502 782 | 1 021 399 | 9 490 083 |
| Grčija | 967 131 | 44 148 | 89 686 | 833 297 |
| Madžarska | 417 819 | 19 073 | 38 746 | 360 000 |
| Irska | 743 884 | 33 957 | 68 984 | 640 943 |
| Italija | 6 984 182 | 318 816 | 647 673 | 6 017 694 |
| Latvija | 79 289 | 3 619 | 7 353 | 68 317 |
| Litva | 116 325 | 5 310 | 10 787 | 100 228 |
| Luksemburg | 123 770 | 5 650 | 11 478 | 106 642 |
| Malta | 22 907 | 1 046 | 2 124 | 19 737 |
| Nizozemska | 2 544 034 | 116 131 | 235 919 | 2 191 984 |
| Poljska | 1 255 784 | 57 324 | 116 454 | 1 082 006 |
| Portugalska | 734 855 | 33 545 | 68 146 | 633 164 |
| Romunija (1) | 524 012 | 22 340 | 45 384 | 456 288 |
| Slovaška | 216 077 | 9 864 | 20 038 | 186 176 |
| Slovenija | 145 080 | 6 623 | 13 454 | 125 003 |
| Španija | 4 795 532 | 218 908 | 444 710 | 4 131 914 |
| Švedska | 1 484 817 | 67 779 | 137 693 | 1 279 344 |
| Združeno kraljestvo | 9 285 493 | 423 866 | 861 083 | 8 000 544 |
| Splošno skupaj | 55 685 934 | 2 540 000 | 5 160 000 | 47 985 934 |

Prispevki za leto 2009 po odbitku popravljene razlike za leto 2007

(EUR)

Možni vpoklic, povezan z negotovostni na podlagi soglasne potrditve upravnega odbora

(EUR)

Možni dodatni vpoklic, povezan z 10 % naslova 2, 3 in 4 proračuna (brez DCD in novih programov HQ) na podlagi soglasne potrditve upravnega odbora

(EUR)

Prvotni znesek za vpoklic za leto 2009

(EUR)

a = stolpec J Priloga B

b = 2 540 000 × stolpec b Priloga B

c = 5 160 000 × b Priloga B

d = a – b – c

Austrija

1 248 711

57 001

115 798

1 075 911

Belgija

1 548 345

70 679

143 585

1 334 081

Bolgarija (1)

127 740

5 446

11 063

111 231

Ciper

70 402

3 214

6 529

60 659

Češka republika

524 160

23 927

48 608

451 626

Danska

1 075 181

49 080

99 706

926 395

Estonija

59 346

2 709

5 503

51 134

Finska

803 343

36 671

74 497

692 174

Francija

8 773 450

400 493

813 599

7 559 358

Nemčija

11 014 264

502 782

1 021 399

9 490 083

Grčija

967 131

44 148

89 686

833 297

Madžarska

417 819

19 073

38 746

360 000

Irska

743 884

33 957

68 984

640 943

Italija

6 984 182

318 816

647 673

6 017 694

Latvija

79 289

3 619

7 353

68 317

Litva

116 325

5 310

10 787

100 228

Luksemburg

123 770

5 650

11 478

106 642

Malta

22 907

1 046

2 124

19 737

Nizozemska

2 544 034

116 131

235 919

2 191 984

Poljska

1 255 784

57 324

116 454

1 082 006

Portugalska

734 855

33 545

68 146

633 164

Romunija (1)

524 012

22 340

45 384

456 288

Slovaška

216 077

9 864

20 038

186 176

Slovenija

145 080

6 623

13 454

125 003

Španija

4 795 532

218 908

444 710

4 131 914

Švedska

1 484 817

67 779

137 693

1 279 344

Združeno kraljestvo

9 285 493

423 866

861 083

8 000 544

Splošno skupaj

55 685 934

2 540 000

5 160 000

47 985 934

---

(1)  Treba je opozoriti, da glede na to, da sta Romunija in Bolgarija samo delno prispevali k proračunu za leto 2007 in s tem povezani razliki za leto 2007, se lahko zahteva samo 5/12 pravic pri odbitku od prispevkov za leto 2009. 7/12 razlike v višini 8 345 EUR za Bolgarijo oziroma 34 232 EUR za Romunijo je treba prerazporediti na druge države članice glede na njihov ponderirani podatek o BND.

---