# Jurnalul Oficial L 144/2008

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 144 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 514 iunie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 144

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 514 iunie 2008

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 490/2008 al Comisiei din 3 iunie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 491/2008 al Comisiei din 3 iunie 2008 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului privind restituirile la producție în sectorul cerealelor | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 492/2008 al Comisiei din 3 iunie 2008 privind instituirea unei taxe provizorii antidumping la importurile de glutamat de monosodiu provenind din Republica Populară Chineză | 14 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 493/2008 al Comisiei din 2 iunie 2008 de interzicere a pescuitului de cod în apele norvegiene din zonele I și II de către navele care arborează pavilionul Portugaliei | 31 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 494/2008 al Comisiei din 2 iunie 2008 de interzicere a pescuitului de cod în zona VI; în apele CE din zona Vb; în apele CE și internaționale din zonele XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Franței | 33 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 495/2008 al Comisiei din 2 iunie 2008 de interzicere a pescuitului de putasu în apele comunitare și internaționale din zonele I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Spaniei | 35 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 490/2008 al Comisiei din 3 iunie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 491/2008 al Comisiei din 3 iunie 2008 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului privind restituirile la producție în sectorul cerealelor

3

*

Regulamentul (CE) nr. 492/2008 al Comisiei din 3 iunie 2008 privind instituirea unei taxe provizorii antidumping la importurile de glutamat de monosodiu provenind din Republica Populară Chineză

14

*

Regulamentul (CE) nr. 493/2008 al Comisiei din 2 iunie 2008 de interzicere a pescuitului de cod în apele norvegiene din zonele I și II de către navele care arborează pavilionul Portugaliei

31

*

Regulamentul (CE) nr. 494/2008 al Comisiei din 2 iunie 2008 de interzicere a pescuitului de cod în zona VI; în apele CE din zona Vb; în apele CE și internaționale din zonele XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Franței

33

*

Regulamentul (CE) nr. 495/2008 al Comisiei din 2 iunie 2008 de interzicere a pescuitului de putasu în apele comunitare și internaționale din zonele I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Spaniei

35

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2008/408/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 noiembrie 2007 privind ajutorul de stat C 36/A/06 (ex NN 38/06) pus în aplicare de Italia în favoarea ThyssenKrupp, Cementir și Nuova Terni Industrie Chimiche
  [notificată cu numărul C(2007) 5400]

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2008/409/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 17 aprilie 2008 privind alocarea cantităților de substanțe controlate autorizate pentru utilizări esențiale în Comunitate în anul 2008, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2008) 1403]

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/410/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 privind alocarea contingentelor de import pentru substanțele controlate pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2008) 1639] | 69 |
| | | 2008/411/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 21 mai 2008 privind armonizarea benzii de frecvențe 3400-3800 MHz pentru sisteme terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în cadrul Comunității
  [notificată cu numărul C(2008) 1873]

   (
  1
  ) | 77 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2008/408/CE

*

Decizia Comisiei din 20 noiembrie 2007 privind ajutorul de stat C 36/A/06 (ex NN 38/06) pus în aplicare de Italia în favoarea ThyssenKrupp, Cementir și Nuova Terni Industrie Chimiche
  [notificată cu numărul C(2007) 5400]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 5400]

1

37

2008/409/CE

*

Decizia Comisiei din 17 aprilie 2008 privind alocarea cantităților de substanțe controlate autorizate pentru utilizări esențiale în Comunitate în anul 2008, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2008) 1403]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 1403]

1

55

2008/410/CE

*

Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 privind alocarea contingentelor de import pentru substanțele controlate pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2008) 1639]

[notificată cu numărul C(2008) 1639]

69

2008/411/CE

*

Decizia Comisiei din 21 mai 2008 privind armonizarea benzii de frecvențe 3400-3800 MHz pentru sisteme terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în cadrul Comunității
  [notificată cu numărul C(2008) 1873]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 1873]

1

77

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE |
| | | 2008/412/PESC |
| | * | Decizia CIAD/3/2008 a Comitetului politic și de securitate din 28 mai 2008 de modificare a Deciziei CIAD/1/2008 a Comitetului politic și de securitate privind acceptarea contribuțiilor statelor terțe la operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană și a Deciziei CIAD/2/2008 a Comitetului politic și de securitate de înființare a Comitetului contribuitorilor la operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană | 82 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

2008/412/PESC

*

Decizia CIAD/3/2008 a Comitetului politic și de securitate din 28 mai 2008 de modificare a Deciziei CIAD/1/2008 a Comitetului politic și de securitate privind acceptarea contribuțiilor statelor terțe la operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană și a Deciziei CIAD/2/2008 a Comitetului politic și de securitate de înființare a Comitetului contribuitorilor la operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 490/2008 AL COMISIEI

din 3 iunie 2008

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (1), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 4 iunie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 iunie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 3 iunie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 82,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 146,8 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 143,6 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 130,6 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 104,6 |
| BR | 84,5 |
| CA | 61,8 |
| CL | 91,9 |
| CN | 82,3 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 113,4 |
| TR | 85,9 |
| US | 113,4 |
| UY | 89,8 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0809 10 00 | TR | 250,6 |
| ZZ | 250,6 |
| 0809 20 95 | TR | 532,1 |
| US | 508,1 |
| ZZ | 520,1 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

93,6

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

30,3

TR

134,3

ZZ

82,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

146,8

IL

134,6

TR

144,8

US

143,6

UY

61,8

ZA

130,6

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

104,6

BR

84,5

CA

61,8

CL

91,9

CN

82,3

MK

50,7

NZ

113,4

TR

85,9

US

113,4

UY

89,8

ZA

85,2

ZZ

87,6

0809 10 00

TR

250,6

ZZ

250,6

0809 20 95

TR

532,1

US

508,1

ZZ

520,1

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 491/2008 AL COMISIEI

din 3 iunie 2008

de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului privind restituirile la producție în sectorul cerealelor

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 98, coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (2) trebuie abrogat de la 1 iulie 2008 în temeiul articolului 201 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (2) trebuie abrogat de la 1 iulie 2008 în temeiul articolului 201 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 1722/93 al Comisiei din 30 iunie 1993 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind restituirile pentru producție în sectorul cerealelor (3) a fost modificat în mod substanțial de mai multe ori. În urma adoptării Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 ca Regulament unic OCP, este necesar să se adapteze Regulamentul (CEE) nr. 1722/93 în consecință. Din motive de claritate, regulamentul menționat anterior trebuie abrogat și înlocuit cu un nou regulament. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 1722/93 al Comisiei din 30 iunie 1993 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind restituirile pentru producție în sectorul cerealelor (3) a fost modificat în mod substanțial de mai multe ori. În urma adoptării Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 ca Regulament unic OCP, este necesar să se adapteze Regulamentul (CEE) nr. 1722/93 în consecință. Din motive de claritate, regulamentul menționat anterior trebuie abrogat și înlocuit cu un nou regulament.

| (3) | Având în vedere situația specială de pe piața amidonului și, în special, nevoia de a păstra competitivitatea prețurilor în relație cu amidonul produs în terțe țări și importat cu titlu de produs pentru care convențiile de import nu conferă suficientă protecție producătorilor comunitari, articolul 96 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede acordarea unei restituiri la producție pentru amidonul obținut din porumb, grâu sau cartofi, respectiv pentru anumiți derivați utilizați în fabricarea anumitor produse, a căror listă este stabilită de către Comisie, sau, în absența unei producții naționale semnificative de alte cereale pentru producția de amidon, pentru Finlanda și Suedia se prevede pentru fiecare an de comercializare obținerea unei anumite cantități de amidon din orz sau ovăz, în măsura în care acest fapt nu implică o creștere a nivelului de producție de amidon din cele două cereale. Acordarea acestei restituiri are drept scop facilitarea accesului industriilor utilizatoare la amidon și anumiți derivați ai amidonului la un preț mai scăzut decât cel care ar rezulta prin aplicarea normelor privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere situația specială de pe piața amidonului și, în special, nevoia de a păstra competitivitatea prețurilor în relație cu amidonul produs în terțe țări și importat cu titlu de produs pentru care convențiile de import nu conferă suficientă protecție producătorilor comunitari, articolul 96 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede acordarea unei restituiri la producție pentru amidonul obținut din porumb, grâu sau cartofi, respectiv pentru anumiți derivați utilizați în fabricarea anumitor produse, a căror listă este stabilită de către Comisie, sau, în absența unei producții naționale semnificative de alte cereale pentru producția de amidon, pentru Finlanda și Suedia se prevede pentru fiecare an de comercializare obținerea unei anumite cantități de amidon din orz sau ovăz, în măsura în care acest fapt nu implică o creștere a nivelului de producție de amidon din cele două cereale. Acordarea acestei restituiri are drept scop facilitarea accesului industriilor utilizatoare la amidon și anumiți derivați ai amidonului la un preț mai scăzut decât cel care ar rezulta prin aplicarea normelor privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor în cauză.

| (4) | În temeiul articolului 98 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, este necesar să se adopte norme detaliate de aplicare privind acordarea restituirilor la producție, inclusiv modalitățile de control și plată, astfel încât normele de aplicare să fie aceleași în toate statele membre. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 98 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, este necesar să se adopte norme detaliate de aplicare privind acordarea restituirilor la producție, inclusiv modalitățile de control și plată, astfel încât normele de aplicare să fie aceleași în toate statele membre.

| (5) | Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede întocmirea unei liste de produse în al căror proces de fabricație se utilizează amidonul, justificând astfel dreptul la restituire. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede întocmirea unei liste de produse în al căror proces de fabricație se utilizează amidonul, justificând astfel dreptul la restituire.

| (6) | Pentru asigurarea eficienței modalităților de control, trebuie prevăzută posibilitatea ca statele membre pe teritoriul cărora sunt fabricate produsele menționate anterior să aprobe în avans beneficiarii restituirilor. |
| --- | --- |

(6)

Pentru asigurarea eficienței modalităților de control, trebuie prevăzută posibilitatea ca statele membre pe teritoriul cărora sunt fabricate produsele menționate anterior să aprobe în avans beneficiarii restituirilor.

| (7) | Este necesar să se definească modalitatea de calcul a restituirii la producție și frecvența stabilirii acesteia. Cea mai satisfăcătoare modalitate de calcul din prezent se bazează pe diferența între prețul pieței pentru cereale și prețul folosit pentru calcularea dreptului de import. Din motive de stabilitate, restituirea la producție trebuie, ca regulă generală, să fie fixată în fiecare lună și, pentru a verifica dacă restituirea la producție are o valoare corectă, prețul cerealelor trebuie monitorizat pe piața mondială și pe cele mai reprezentative piețe comunitare. Trebuie precizat care piețe comunitare urmează să fie monitorizate și această monitorizare trebuie să se limiteze la porumb. Întrucât raportarea la prețurile altor cereale nu a avut în trecut nici un efect practic în calcularea valorii restituirii, referințele la alte cereale nu mai sunt, în consecință, necesare. |
| --- | --- |

(7)

Este necesar să se definească modalitatea de calcul a restituirii la producție și frecvența stabilirii acesteia. Cea mai satisfăcătoare modalitate de calcul din prezent se bazează pe diferența între prețul pieței pentru cereale și prețul folosit pentru calcularea dreptului de import. Din motive de stabilitate, restituirea la producție trebuie, ca regulă generală, să fie fixată în fiecare lună și, pentru a verifica dacă restituirea la producție are o valoare corectă, prețul cerealelor trebuie monitorizat pe piața mondială și pe cele mai reprezentative piețe comunitare. Trebuie precizat care piețe comunitare urmează să fie monitorizate și această monitorizare trebuie să se limiteze la porumb. Întrucât raportarea la prețurile altor cereale nu a avut în trecut nici un efect practic în calcularea valorii restituirii, referințele la alte cereale nu mai sunt, în consecință, necesare.

| (8) | Restituirile la producție trebuie plătite pentru utilizarea amidonului, precum și a anumitor produse derivate din amidon în fabricarea anumitor mărfuri; se solicită informații detaliate în vederea facilitării controlului și a acordării în mod corespunzător a restituirilor la producție către solicitanți; autoritatea competentă din statul membru respectiv trebuie împuternicită pentru a cere solicitanților să pună la dispoziție toate informațiile necesare și să permită efectuarea tuturor controalelor sau a inspecțiilor necesare în vederea desfășurării acestor controale. |
| --- | --- |

(8)

Restituirile la producție trebuie plătite pentru utilizarea amidonului, precum și a anumitor produse derivate din amidon în fabricarea anumitor mărfuri; se solicită informații detaliate în vederea facilitării controlului și a acordării în mod corespunzător a restituirilor la producție către solicitanți; autoritatea competentă din statul membru respectiv trebuie împuternicită pentru a cere solicitanților să pună la dispoziție toate informațiile necesare și să permită efectuarea tuturor controalelor sau a inspecțiilor necesare în vederea desfășurării acestor controale.

| (9) | Producătorul produsului nu are obligația să utilizeze amidon primar și, în consecință, este necesară întocmirea unei liste cu anumite produse derivate din amidon a căror folosire dă dreptul producătorului de a primi restituirea. |
| --- | --- |

(9)

Producătorul produsului nu are obligația să utilizeze amidon primar și, în consecință, este necesară întocmirea unei liste cu anumite produse derivate din amidon a căror folosire dă dreptul producătorului de a primi restituirea.

| (10) | Caracteristicile specifice ale amidonului esterizat sau eterizat pot duce la anumite operații speculative de prelucrare, care urmăresc acordarea repetată a restituirilor la producție; în vederea prevenirii unor astfel de speculații, sunt necesare măsuri care să asigure faptul că amidonul esterizat sau eterizat nu este reprelucrat într-o materie primă a cărei utilizare dă dreptul la solicitarea unei restituiri. Nivelul de siguranță trebuie să fie adaptat pentru a preveni astfel de speculații. |
| --- | --- |

(10)

Caracteristicile specifice ale amidonului esterizat sau eterizat pot duce la anumite operații speculative de prelucrare, care urmăresc acordarea repetată a restituirilor la producție; în vederea prevenirii unor astfel de speculații, sunt necesare măsuri care să asigure faptul că amidonul esterizat sau eterizat nu este reprelucrat într-o materie primă a cărei utilizare dă dreptul la solicitarea unei restituiri. Nivelul de siguranță trebuie să fie adaptat pentru a preveni astfel de speculații.

| (11) | Restituirea la producție nu trebuie plătită înaintea prelucrării. Ulterior prelucrării, plata trebuie efectuată în termen de cinci luni după ce autoritatea competentă a verificat dacă amidonul a fost prelucrat. Cu toate acestea, trebuie să existe posibilitatea ca producătorul să primească un avans înainte de încheierea controalelor. |
| --- | --- |

(11)

Restituirea la producție nu trebuie plătită înaintea prelucrării. Ulterior prelucrării, plata trebuie efectuată în termen de cinci luni după ce autoritatea competentă a verificat dacă amidonul a fost prelucrat. Cu toate acestea, trebuie să existe posibilitatea ca producătorul să primească un avans înainte de încheierea controalelor.

| (12) | În vederea simplificării și a reducerii sarcinii administrative și a costurilor de reconversie a amidoanelor modificate, este necesar să se mărească plafonul restituirii la producție sub care măsurile de control nu sunt considerate necesare, fără creșterea riscului de cheltuire nepotrivită a resurselor comunitare. |
| --- | --- |

(12)

În vederea simplificării și a reducerii sarcinii administrative și a costurilor de reconversie a amidoanelor modificate, este necesar să se mărească plafonul restituirii la producție sub care măsurile de control nu sunt considerate necesare, fără creșterea riscului de cheltuire nepotrivită a resurselor comunitare.

| (13) | Regulamentul (CEE) nr. 2220/85 al Comisiei din 22 iulie 1985 de stabilire a normelor comune de aplicare a regimului de garanții pentru produsele agricole (4) se aplică acordurilor prevăzute în prezentul regulament. Prin urmare, trebuie definite condițiile principale ale obligațiilor care revin producătorilor și care sunt garantate prin constituirea unei garanții. |
| --- | --- |

(13)

Regulamentul (CEE) nr. 2220/85 al Comisiei din 22 iulie 1985 de stabilire a normelor comune de aplicare a regimului de garanții pentru produsele agricole (4) se aplică acordurilor prevăzute în prezentul regulament. Prin urmare, trebuie definite condițiile principale ale obligațiilor care revin producătorilor și care sunt garantate prin constituirea unei garanții.

| (14) | Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis un aviz în termenul stabilit de președintele său, |
| --- | --- |

(14)

Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis un aviz în termenul stabilit de președintele său,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   În conformitate cu articolul 96 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, o restituire la producție (denumită în continuare „restituire”) poate fi acordată persoanelor fizice sau juridice care folosesc amidon extras din grâu, porumb și cartofi sau anumite produse derivate, pentru fabricarea mărfurilor enumerate în anexa I la prezentul Regulament.

Pentru Finlanda și Suedia, poate fi acordată o restituire și pentru folosirea amidonului obținut din orz și ovăz, în limita unei cantități totale de 50 000 de tone în Finlanda și 10 000 de tone în Suedia.

(2)   Se decide acordarea unei restituiri ținând seama, în special, de:

| (a) | nivelul concurenței cu țările terțe și gradul de protecție împotriva acestei concurențe în baza mecanismelor politicii agricole comune și a Tarifului Vamal Comun; |
| --- | --- |

(a)

nivelul concurenței cu țările terțe și gradul de protecție împotriva acestei concurențe în baza mecanismelor politicii agricole comune și a Tarifului Vamal Comun;

| (b) | progresul înregistrat în tehnologia fabricării și utilizării amidonului; |
| --- | --- |

(b)

progresul înregistrat în tehnologia fabricării și utilizării amidonului;

| (c) | gradul de încorporare al amidonului în produsul final și/sau valoarea relativă a amidonului și a feculelor în produsul final și/sau importanța produsului ca debușeu pentru amidon, în contextul concurenței cu alte produse. |
| --- | --- |

(c)

gradul de încorporare al amidonului în produsul final și/sau valoarea relativă a amidonului și a feculelor în produsul final și/sau importanța produsului ca debușeu pentru amidon, în contextul concurenței cu alte produse.

(3)   Acordarea unei restituiri pentru un produs poate să nu producă perturbări ale concurenței cu alte produse care nu sunt eligibile pentru astfel de restituiri.

(4)   În cazul în care se constată apariția unei distorsiuni în urma acordării unei restituiri, aceasta este:

| (a) | abrogată, sau |
| --- | --- |

(a)

abrogată, sau

| (b) | ajustată, atât cât este necesar pentru eliminarea perturbării concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajustată, atât cât este necesar pentru eliminarea perturbării concurenței.

(5)   Amidoanele importate în Comunitate în cadrul unui regim de import care determină reducerea taxelor la import nu pot beneficia de o restituire la producție.

(6)   Comisia adoptă deciziile prevăzute în prezentul articol în conformitate cu procedura menționată la articolul 195 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

Articolul 2

În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții:

| (a) | „amidon” înseamnă amidon de bază sau un produs derivat din amidon, astfel cum sunt enumerate în anexa II; |
| --- | --- |

(a)

„amidon” înseamnă amidon de bază sau un produs derivat din amidon, astfel cum sunt enumerate în anexa II;

| (b) | „produse autorizate” înseamnă oricare dintre produsele enumerate în anexa I; |
| --- | --- |

(b)

„produse autorizate” înseamnă oricare dintre produsele enumerate în anexa I;

| (c) | „producătorul” înseamnă utilizatorul amidonului pentru fabricarea produselor autorizate. |
| --- | --- |

(c)

„producătorul” înseamnă utilizatorul amidonului pentru fabricarea produselor autorizate.

Articolul 3

(1)   În cazurile în care se acordă o restituire, aceasta este fixată o dată pe lună. Cu toate acestea, dacă prețul porumbului și/sau al grâului în Comunitate sau pe piața mondială se schimbă în mod semnificativ, restituirea calculată în conformitate cu alineatul (2) poate fi modificată pentru a lua în considerare aceste schimbări.

(2)   Restituirea, exprimată pe tonă de amidon de porumb, de grâu, de orz sau de ovăz, se calculează în special pe baza diferenței, înmulțită cu un coeficient de 1,6, între:

| (a) | media prețurilor pieței porumbului din Franța și Ungaria, valabile timp de cinci zile înainte de data fixării; și |
| --- | --- |

(a)

media prețurilor pieței porumbului din Franța și Ungaria, valabile timp de cinci zile înainte de data fixării; și

| (b) | media prețurilor reprezentative de import CIF Rotterdam utilizate pentru stabilirea taxelor la import pentru porumb, constatate în cele cinci zile care precedă data de începere a aplicării. |
| --- | --- |

(b)

media prețurilor reprezentative de import CIF Rotterdam utilizate pentru stabilirea taxelor la import pentru porumb, constatate în cele cinci zile care precedă data de începere a aplicării.

În scopul calculării diferenței prevăzute la primul paragraf, se aplică următoarele reguli:

| (a) | în cazul în care prețul pieței porumbului prevăzut la litera (a) este mai mare decât prețul de intervenție prevăzut la articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, dar mai mic decât procentul de 155 % din acest preț, prețul care trebuie luat în considerare este egal cu prețul de intervenție majorat cu jumătate din diferența dintre prețul real și prețul de intervenție; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care prețul pieței porumbului prevăzut la litera (a) este mai mare decât prețul de intervenție prevăzut la articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, dar mai mic decât procentul de 155 % din acest preț, prețul care trebuie luat în considerare este egal cu prețul de intervenție majorat cu jumătate din diferența dintre prețul real și prețul de intervenție;

| (b) | în cazul în care prețul pieței porumbului prevăzut la litera (a) este mai mare decât procentul de 155 % din prețul de intervenție, prețul care trebuie luat în considerare este egal cu prețul de intervenție majorat cu 27,5 % din prețul de intervenție. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care prețul pieței porumbului prevăzut la litera (a) este mai mare decât procentul de 155 % din prețul de intervenție, prețul care trebuie luat în considerare este egal cu prețul de intervenție majorat cu 27,5 % din prețul de intervenție.

Pentru amidonul din cartofi se poate stabili o rată diferită care să reflecte prețul minim prevăzut la articolul 4a din Regulamentul (CEE) nr. 1868/1994 al Consiliului (5). În acest caz, calculul se efectuează pe baza prețului pieței porumbului din Franța și Ungaria, prevăzut la litera (a) de la primul paragraf, cu o limită stabilită la 115 % din prețul de intervenție.

În lunile iulie, august și septembrie, prețul porumbului prevăzut la litera (a) de la primul paragraf se reduce prin diferența dintre prețul de intervenție pentru cereale, astfel cum este prevăzut la articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 valabil în iunie și cel valabil în iulie, cu excepția cazului în care prețul porumbului prevăzut la litera (a) de la primul paragraf corespunde deja celui valabil pentru noua recoltă.

(3)   Restituirea care trebuie plătită este calculată în conformitate cu alineatul (2) și multiplicată cu coeficientul indicat în anexa II, care corespunde codului NC pentru amidonul folosit efectiv la fabricarea produselor autorizate.

(4)   Comisia adoptă deciziile prevăzute în prezentul articol în conformitate cu procedura stabilită la articolul 195 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

Articolul 4

(1)   Producătorii care intenționează să solicite restituiri depun cereri la autoritatea competentă din statul membru în care este utilizat amidonul, punând la dispoziție următoarele informații:

| (a) | denumirea și adresa producătorului; |
| --- | --- |

(a)

denumirea și adresa producătorului;

| (b) | gama de produse pentru care este utilizat amidonul, inclusiv cele care figurează în lista din anexa I și cele care nu figurează, cu o descriere completă și codurile NC; |
| --- | --- |

(b)

gama de produse pentru care este utilizat amidonul, inclusiv cele care figurează în lista din anexa I și cele care nu figurează, cu o descriere completă și codurile NC;

| (c) | adresa (adresele) locației (locațiilor) în care amidonul urmează să fie prelucrat într-un produs autorizat, în cazul în care adresa este diferită de cea a producătorului. |
| --- | --- |

(c)

adresa (adresele) locației (locațiilor) în care amidonul urmează să fie prelucrat într-un produs autorizat, în cazul în care adresa este diferită de cea a producătorului.

Statele membre pot solicita informații suplimentare din partea producătorului.

(2)   Producătorii prezintă autorității competente o declarație scrisă prin care permit autorității competente să efectueze toate controalele și inspecțiile necesare pentru monitorizarea modului de utilizare a amidonului și prin care se obligă să ofere toate informațiile cerute.

(3)   Autoritatea competentă trebuie să ia măsuri pentru a se asigura că producătorul are un sediu și este recunoscut oficial în statul membru.

(4)   Pe baza informațiilor specificate la alineatele (1) și (2), autoritatea competentă întocmește lista producătorilor autorizați, pe care o va actualiza.

Doar producătorii autorizați în acest mod au dreptul să solicite o restituire, în conformitate cu articolul 5.

Articolul 5

(1)   Dacă producătorul dorește să solicite o restituire, acesta trebuie să se adreseze personal, în scris, autorității competente din statul membru în care se află, pentru a obține un certificat de restituire. Cererile pot fi depuse în fiecare zi lucrătoare înainte de ora 13.00, ora Bruxelles-ului.

(2)   Cererea trebuie să specifice:

| (a) | denumirea și adresa producătorului; |
| --- | --- |

(a)

denumirea și adresa producătorului;

| (b) | cantitatea de amidon care urmează să fie utilizată; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de amidon care urmează să fie utilizată;

| (c) | în cazul fabricării unui produs din codul NC 3505 10 50, cantitatea de amidon care urmează să fie utilizată; |
| --- | --- |

(c)

în cazul fabricării unui produs din codul NC 3505 10 50, cantitatea de amidon care urmează să fie utilizată;

| (d) | locația (locațiile) în care amidonul urmează să fie utilizat; |
| --- | --- |

(d)

locația (locațiile) în care amidonul urmează să fie utilizat;

| (e) | datele planificate pentru operațiile de prelucrare. |
| --- | --- |

(e)

datele planificate pentru operațiile de prelucrare.

(3)   Cererea este însoțită de:

| (a) | depunerea unei garanții, în conformitate cu articolul 8; |
| --- | --- |

(a)

depunerea unei garanții, în conformitate cu articolul 8;

| (b) | o declarație din partea furnizorului de amidon, conform căreia produsul care urmează să fie folosit a fost obținut direct din porumb, grâu, orz, ovăz sau cartofi, cu excluderea oricărei utilizări a subproduselor rezultate în momentul fabricării altor produse sau mărfuri agricole. |
| --- | --- |

(b)

o declarație din partea furnizorului de amidon, conform căreia produsul care urmează să fie folosit a fost obținut direct din porumb, grâu, orz, ovăz sau cartofi, cu excluderea oricărei utilizări a subproduselor rezultate în momentul fabricării altor produse sau mărfuri agricole.

(4)   Statele membre pot solicita date suplimentare.

Articolul 6

(1)   Imediat după primirea cererilor depuse în conformitate cu articolul 5, autoritatea competentă le verifică și eliberează certificatul de restituire.

(2)   Statele membre folosesc formularele naționale pentru certificatul de restituire care, fără a aduce atingere celorlalte prevederi ale legislației comunitare, conțin cel puțin informațiile prevăzute la alineatul (3).

(3)   Certificatul de restituire conține informațiile menționate la articolul 5 alineatul (2) și stabilește rata restituirii și ultima zi de valabilitate a certificatului, care este ultima zi a celei de-a treia luni de la eliberare.

Cu toate acestea, în lunile iulie, august și până la 24 septembrie inclusiv, valabilitatea certificatelor solicitate în perioadele respective este limitată la 30 zile de la data eliberării lor, fără a se putea depăși data de 30 septembrie.

(4)   Rata restituirii aplicabilă și stabilită în certificat corespunde celei valabile în ziua primirii cererii.

Cu toate acestea, în cazul în care o anumită cantitate de amidon, care figurează în certificat, este transformată în anul de comercializare a cerealelor următor celui în care a fost primită cererea, restituirea care se aplică pentru amidonul transformat în noul an de comercializare se modifică în conformitate cu diferența dintre prețul de intervenție aplicabil în luna eliberării certificatului de restituire și cel aplicabil în luna transformării, înmulțită cu un coeficient de 1,60. Faptul generator al cursului de schimb aplicabil restituirii este cel prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1913/2006 al Comisiei.

Articolul 7

(1)   Producătorii care dețin un certificat de restituire, eliberat în conformitate cu articolul 6, au dreptul să solicite plata subvenției indicate în certificat după ce amidonul a fost folosit la fabricarea produselor autorizate în cauză, cu condiția îndeplinirii tuturor cerințelor prezentului regulament.

(2)   Drepturile care decurg din certificat nu sunt transmisibile.

Articolul 8

(1)   Eliberarea unui certificat este condiționată de depunerea unei garanții de către producător în favoarea autorității competente, egală cu 15 EUR per tonă de amidon de bază, multiplicată, dacă este cazul, cu coeficientul corespunzător tipului de amidon și fecule care urmează să fie utilizate, astfel cum sunt stabilite în anexa II.

(2)   Garanția se eliberează în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2220/85. Cerința de bază, în sensul articolului 20 din regulamentul respectiv, este prelucrarea cantității de amidon menționată în cerere în produse autorizate în perioada de valabilitate a certificatului. Cu toate acestea, dacă un producător a prelucrat cel puțin 90 % din cantitatea de amidon menționată în cerere, se consideră că acesta a îndeplinit cerința de bază menționată anterior.

Articolul 9

(1)   Plata finală a restituirii poate fi efectuată doar după ce producătorul a furnizat autorității competente următoarele informații:

| (a) | data sau datele achiziționării și livrării amidonului; |
| --- | --- |

(a)

data sau datele achiziționării și livrării amidonului;

| (b) | numele și adresa furnizorilor de amidon; |
| --- | --- |

(b)

numele și adresa furnizorilor de amidon;

| (c) | numele și adresa producătorilor de amidon; |
| --- | --- |

(c)

numele și adresa producătorilor de amidon;

| (d) | data sau datele prelucrării amidonului; |
| --- | --- |

(d)

data sau datele prelucrării amidonului;

| (e) | cantitatea și tipul amidonului care a fost utilizat, inclusiv codurile NC; |
| --- | --- |

(e)

cantitatea și tipul amidonului care a fost utilizat, inclusiv codurile NC;

| (f) | cantitatea produsului autorizat menționat în certificat și fabricat prin utilizarea amidonului. |
| --- | --- |

(f)

cantitatea produsului autorizat menționat în certificat și fabricat prin utilizarea amidonului.

(2)   Dacă produsul menționat în certificat se încadrează la codul NC 3505 10 50, notificarea prevăzută la alineatul (1) este însoțită de depunerea unei garanții egale cu restituirea la producție plătibilă pentru fabricarea produsului respectiv. Cu toate acestea, în cazul în care valoarea restituirii la producție este mai mică de 30 EUR/tonă de amidon, garanția nu este necesară și măsurile de verificare și control prevăzute la articolul 10 nu se aplică.

Cerința de bază, în sensul articolului 20 din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85, vizează utilizarea sau exportul produsului în conformitate cu dispozițiile respective din articolul 10 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul regulament. Utilizarea sau exportul se efectuează în termen de 12 luni de la data limită de valabilitate a certificatului. O extindere cu cel mult șase luni a acestei date limită poate fi avută în vedere, pe baza unei cereri temeinic justificate, prezentate autorității competente.

(3)   Înainte de efectuarea plății, autoritatea competentă stabilește dacă amidonul a fost utilizat pentru fabricarea produselor autorizate, în conformitate cu informațiile menționate în certificat. În mod normal, autoritatea competentă va stabili acest lucru prin controale administrative, însă acestea trebuie susținute de verificări fizice, atunci când este cazul.

(4)   Toate controalele prevăzute de prezentul regulament se finalizează în termen de cinci luni de la data primirii de către autoritatea competentă a informațiilor solicitate în conformitate cu alineatul (1).

(5)   În cazul în care cantitatea de amidon și fecule prelucrată este mai mare decât cea menționată în certificat, cantitatea suplimentară, până la o limită de 5 %, se consideră ca fiind prelucrată în cadrul documentului respectiv, dând dreptul la subvenția indicată în acesta.

Articolul 10

(1)   Garanția prevăzută la articolul 9 alineatul (2) se eliberează doar atunci când autoritatea competentă a primit dovada că produsul încadrat la codul NC 3505 10 50:

| (a) | a fost folosit pe teritoriul vamal al Comunității pentru fabricarea de produse, altele decât cele enumerate în anexa II
  sau |
| --- | --- |

(a)

a fost folosit pe teritoriul vamal al Comunității pentru fabricarea de produse, altele decât cele enumerate în anexa II

sau

| (b) | a părăsit teritoriul vamal al Comunității, în cazul exportului direct către țări terțe. |
| --- | --- |

(b)

a părăsit teritoriul vamal al Comunității, în cazul exportului direct către țări terțe.

(2)   Dovada prevăzută la alineatul (1) litera (a) constă într-o declarație pe care producătorul o înaintează autorității competente, specificând:

| (a) | dacă produsul respectiv urmează sau nu urmează să fie prelucrat; |
| --- | --- |

(a)

dacă produsul respectiv urmează sau nu urmează să fie prelucrat;

| (b) | că produsul va fi folosit doar pentru fabricarea de produse, altele decât cele enumerate în anexa II; |
| --- | --- |

(b)

că produsul va fi folosit doar pentru fabricarea de produse, altele decât cele enumerate în anexa II;

| (c) | că produsul respectiv va fi vândut doar unei părți care își va lua angajamentul menționat la litera (b), fie pe baza unei clauze contractuale stabilite în acest scop, fie a unei condiții specifice menționate în factura de vânzare; producătorul păstrează o copie a contractului de vânzare sau a facturii de vânzare, pentru a o pune la dispoziția autorității competente; |
| --- | --- |

(c)

că produsul respectiv va fi vândut doar unei părți care își va lua angajamentul menționat la litera (b), fie pe baza unei clauze contractuale stabilite în acest scop, fie a unei condiții specifice menționate în factura de vânzare; producătorul păstrează o copie a contractului de vânzare sau a facturii de vânzare, pentru a o pune la dispoziția autorității competente;

| (d) | că a luat cunoștință de dispozițiile alineatului (8); |
| --- | --- |

(d)

că a luat cunoștință de dispozițiile alineatului (8);

| (e) | numele și adresa părții care primește produsul și cantitatea implicată, dacă produsul este transferat; |
| --- | --- |

(e)

numele și adresa părții care primește produsul și cantitatea implicată, dacă produsul este transferat;

| (f) | numărul exemplarului de control T5, dacă cumpărătorul provine din alt stat membru. |
| --- | --- |

(f)

numărul exemplarului de control T5, dacă cumpărătorul provine din alt stat membru.

(3)   La finalul fiecărui trimestru, producătorul înaintează autorității competente din statul membru în care se află copii ale declarației prevăzute la alineatul (2) în termen de 20 de zile lucrătoare. La primirea acestora, autoritatea competentă respectivă înaintează aceleași documente autorității competente a statului membru în care se află cumpărătorul, în termen de 20 de zile lucrătoare.

(4)   Producătorii și cumpărătorii produselor încadrate la codul NC 3505 10 50 trebuie să dețină o evidență operativă a mărfurilor de un tip autorizat de statele membre, pentru a putea fi verificată conformitatea cu angajamentele asumate și informațiile din declarația producătorului, menționată la alineatul (2). Autoritățile competente din statele membre vor efectua verificări pe baza acestor evidențe operative a mărfurilor, cu referință la conturile financiare, inclusiv facturi și extrase de cont, atât cât este necesar pentru a analiza operațiile cantitative înregistrate.

Cu toate acestea, cumpărătorii care utilizează în fiecare trimestru o cantitate mai mică de 1 000 kg de produse încadrate la codul NC respectiv pot fi exonerați de această obligație.

(5)   Verificarea prevăzută la alineatul (4) este efectuată de către autoritățile competente ale statului membru respectiv la sediile producătorului și cumpărătorului la sfârșitul fiecărui trimestru. Astfel de controale se axează pe armonizarea datelor generale din perioada respectivă privind producătorii și cumpărătorii în cauză și pe verificarea detaliată a cel puțin 10 % din totalitatea tranzacțiilor și utilizărilor care au avut loc.

O astfel de verificare se stabilește de către autoritățile competente pe baza unei analize de risc, ținând cont de importanța cantităților și a sumelor implicate, de constatările verificărilor anterioare și alți factori care urmează să fie stabiliți de către autoritățile de control competente.

Fiecare operațiune de verificare trebuie finalizată în cel mult cinci luni de la sfârșitul fiecărui trimestru.

Autoritatea competentă a statului membru în care se află producătorul trebuie să aibă la dispoziție rezultatele fiecărei verificări în cel mult 20 de zile lucrătoare de la finalizarea fiecărui control.

În cazul în care astfel de verificări au loc în două sau mai multe state membre, autoritățile competente implicate comunică rezultatele verificărilor ca parte a procedurilor menționate în Regulamentul (CEE) nr. 1468/81 al Consiliului (6).

(6)   Dacă sunt descoperite neregularități în cadrul a 3 % sau mai multe din controalele efectuate în conformitate cu alineatul (5), autoritățile competente intensifică aceste controale.

În cazul în care rezultatele verificărilor justifică acest lucru, autoritatea care a eliberat garanția aplică producătorului în cauză penalitatea prevăzută la alineatul (8).

(7)   În cazul în care produsul respectiv face obiectul comerțului intracomunitar sau este exportat în țări terțe prin teritoriul unui alt stat membru, se eliberează un exemplar de control T5 în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (7).

Căsuța 104 din documentul de control conține, la rubrica „Altele”, una dintre mențiunile enumerate în anexa III la prezentul regulament.

(8)   Dacă nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatele (1)-(7), autoritatea competentă a statului membru în cauză solicită, fără a aduce atingere sancțiunilor naționale, plata unei sume echivalente cu 150 % din cea mai mare restituire aplicabilă produsului respectiv în cele 12 luni precedente.

Articolul 11

(1)   Restituirea care figurează în certificat se plătește doar pentru cantitatea de amidon efectiv prelucrată. În același timp, garanția prevăzută la articolul 8 alineatul (1) se eliberează în conformitate cu titlul V din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85.

(2)   Restituirea se acordă în cel mult cinci luni de la data finalizării controlului prevăzut la articolul 9 alineatul (3). Cu toate acestea, la solicitarea producătorului, autoritatea competentă poate avansa o sumă echivalentă cu restituirea în 30 de zile de la primirea informației respective. Cu excepția cazurilor în care produsul se încadrează la codul NC 3505 10 50, acest avans se acordă sub rezerva depunerii de către producător a unei garanții egale cu 115 % din suma avansată. Garanția se eliberează în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85.

Articolul 12

Comisiei îi sunt notificate de către statele membre:

| (a) | până la sfârșitul primei săptămâni a fiecărei luni, cantitățile de amidon pentru care în luna precedentă s-au depus cereri de certificat, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

până la sfârșitul primei săptămâni a fiecărei luni, cantitățile de amidon pentru care în luna precedentă s-au depus cereri de certificat, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (1);

| (b) | în decurs de trei luni de la sfârșitul fiecărui trimestru al anului calendaristic, tipul, cantitățile și originea amidonului (porumb, grâu, cartofi, orz sau ovăz) pentru care s-au plătit restituiri și cantitățile de produse pentru care s-a utilizat amidon. |
| --- | --- |

(b)

în decurs de trei luni de la sfârșitul fiecărui trimestru al anului calendaristic, tipul, cantitățile și originea amidonului (porumb, grâu, cartofi, orz sau ovăz) pentru care s-au plătit restituiri și cantitățile de produse pentru care s-a utilizat amidon.

Articolul 13

Regulamentul (CEE) nr. 1722/93 se abrogă.

Articolul 14

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 iulie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 iunie 2008.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 361/2008 (JO L 121, 7.5.2008, p. 1).

1

(2)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

2

(3)  JO L 159, 1.7.1993, p. 112. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2006 (JO L 398, 30.12.2006, p. 1).

3

(4)  JO L 205, 3.8.1985, p. 5. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1913/2006 (JO L 365, 21.12.2006, p. 52).

4

(5)  JO L 197, 30.7.1994, p. 4.

5

(6)  JO L 144, 2.6.1981, p. 1.

6

(7)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

7

---

ANEXA I

Produse la fabricarea cărora se utilizează amidonul și/sau derivați ai amidonului încadrate în următoarele coduri și capitole ale Nomenclaturii Combinate

| Codul CN | Descriere |
| --- | --- |
| ex 1302 | Sucuri și extracte vegetale; substanțe pectice, pectinați și pectați; agar-agar și alte mucilagii și agenți de mărire a viscozității, modificați sau nu derivați din produse vegetale |
| | – Mucilagii și agenți de mărire a viscozității, modificați sau nu, derivați din produse vegetale: |
| ex 1302 32 90 | – – – Mucilagiu din semințe de guar |
| ex 1302 39 00 | – – Altele: |
| | – Caragenan |
| ex 1404 | Produse vegetale nedenumite și necuprinse în altă parte: |
| 1404 20 00 | – Linters de bumbac |
| ex 1702 | Alte zaharuri, inclusiv lactoza, maltoza, glucoza și fructoza (levuloza), chimic pure, în stare solidă; siropuri de zahăr la care nu s-au adăugat aromatizanți sau coloranți, miere artificială, amestecată sau nu cu miere naturală; zaharuri și melase, caramelizate: |
| 1702 50 00 | – Fructoză chimic pură |
| ex 1702 90 | – Altele, inclusiv zahăr invertit: |
| 1702 90 10 | – – Maltoză chimic pură |
| ex Capitolul 29 | Produse chimice organice, altele decât cele de la subpozițiile 2905 43 00 și 2905 44 |
| Capitolul 30 | Produse farmaceutice |
| 3402 | Surfactanți organici (alții decât săpunurile); preparate tensioactive, preparate pentru spălat (inclusiv preparatele auxiliare pentru spălat) și preparate de curățat, care conțin sau nu săpun, altele decât cele de la poziția 3401 |
| ex Capitolul 35 | Substanțe albuminoide; produse pe bază de amidon modificat; cleiuri; enzime, altele decât cele de la poziția 3501 și subpozițiile 3505 10 10, 3505 10 90 și 3505 20 |
| ex Capitolul 38 | Produse diverse ale industriei chimice, altele decât cele de la pozițiile 3809 și 3824 60 |
| Capitolul 39 | Materiale plastice și articole din material plastic |
| ex Capitolul 48 | Hârtie și carton; articole din pastă de celuloză, din hârtie sau din carton |
| 4801 00 | Hârtie de ziar, în rulouri sau foi |
| 4802 | Hârtii și cartoane, necretate sau impregnate, de tipul celor utilizate pentru scris, tipărit sau în alte scopuri grafice și hârtii și cartoane pentru cartele sau benzi de perforat, în rulouri sau foi, alele decât hârtia de la poziția 4801 sau 4803; hârtii și cartoane fabricate manual |
| 4803 00 | Hârtii de tipul celor utilizate pentru hârtie igienică, pentru șervețele de demachiat, de șters mâinile, pentru șervețele sau hârtii similare de uz casnic, de igienă sau de toaletă, vată de celuloză și pânze din fibre celulozice, chiar creponate, încrețite, gofrate, ștanțate, perforate, colorate la suprafață, decorate la suprafață sau imprimate, în rulouri sau foi |
| 4804 | Hârtii și cartoane kraft, necretate sau impregnate, în rulouri sau foi, altele decât cele de la poziția 4802 sau 4803 |
| 4805 | Alte hârtii și cartoane, necretate sau impregnate, în rulouri sau în foi, care nu au fost supuse unei prelucrări suplimentare sau unor tratamente, altele decât cele stipulate la nota 2 a capitolului 48 din Nomenclatura Combinată |
| 4806 | Pergament de origine vegetală, hârtii rezistente la grăsimi, hârtie calc, hârtie pergaminată și alte tipuri de hârtii glazurate, transparente sau translucide, în rulouri sau foi |
| 4807 | Hârtii și cartoane multistrat (asamblate prin lipirea cu un adeziv a straturilor plane de hârtie sau carton), necretate sau neimpregnate la suprafață, întărite sau nu la interior, în rulouri sau foi |
| 4808 | Hârtii și cartoane ondulate (cu sau fără foi de suprafață lipite), creponate, gofrate, ștanțate sau perforate, în rulouri sau foi, altele decât cele de la poziția 4803 |
| 4809 | Hârtie indigo, hârtie autocopiantă și alte tipuri de hârtie pentru copiat sau transfer (inclusiv hârtie cretată, sau impregnată, pentru șabloane de multiplicare sau plăci offset), imprimate sau nu, în rulouri sau foi |
| 4810 | Hârtii și cartoane impregnate cu caolin sau cu alte substanțe anorganice pe una sau pe ambele fețe, cu sau fără lianți, fără alte impregnări, colorate sau nu la suprafață, decorate la suprafață sau imprimate, în rulouri sau în foi |
| 4811 | Hârtii, cartoane, vată și pânze din fibre celulozice, cretate, acoperite prin impregnare, colorate la suprafață, decorate la suprafață sau imprimate, în rulouri sau în foi, altele decât produsele de tipul celor descrise la pozițiile 4803, 4809 sau 4810 |
| 4812 00 00 | Blocuri filtrante și plăci filtrante, din pastă de hârtie |
| ex 4813 | Hârtie pentru țigări, tăiată la dimensiune sau nu, sub formă pătrată sau tubulară: |
| ex 4813 90 | – Altele |
| ex 4814 | Hârtii tapet și hârtii similare pentru acoperit pereții; hârtii transparente autocolante: |
| 4814 10 00 | – hârtii numite „ingrain” |
| 4814 20 00 | – Hârtii tapet și hârtii similare pentru acoperit pereții, constituite din hârtie acoperită sau îmbrăcată pe față cu un strat de material plastic, gofrate, colorate, imprimate cu motive sau altfel decorate |
| 4814 90 | – Altele |
| ex 4816 | Hârtie indigo, hârtie autocopiantă și alte tipuri de hârtie pentru copiat sau transfer (altele decât cele de la poziția 4809), hârtie pentru șabloane de multiplicare și plăci offset din hârtie, ambalate sau nu în cutii: |
| 4816 10 00 | – Hârtie indigo și hârtii de copiat similare |
| 4816 90 00 | – Altele |
| Capitolul 52 | Bumbac |
| ex 5801 | Catifele și plușuri țesute și țesături tip „omidă”, altele decât articolele de la poziția 5806: |
| | – Din bumbac: |
| 5801 21 00 | – – Catifele și plușuri cu efect de bătătură, netăiate |
| ex 5802 | Țesături buclate de tip buret „éponge”, altele decât articolele de la poziția 5806; țesături cu smocuri, altele decât produsele de la poziția 5703: |
| | – Țesături buclate de tip buret „éponge” și țesături similare din bumbac: |
| 5802 11 00 | – – Nealbite |
| 5802 19 00 | – – Altele |
| ex 5803 | Țesături tip tifon, altele decât panglicile, care se încadrează la poziția 5806: |
| 5803 10 00 | – Din bumbac |

Codul CN

Descriere

ex 1302

Sucuri și extracte vegetale; substanțe pectice, pectinați și pectați; agar-agar și alte mucilagii și agenți de mărire a viscozității, modificați sau nu derivați din produse vegetale

– Mucilagii și agenți de mărire a viscozității, modificați sau nu, derivați din produse vegetale:

ex 1302 32 90

– – – Mucilagiu din semințe de guar

ex 1302 39 00

– – Altele:

– Caragenan

ex 1404

Produse vegetale nedenumite și necuprinse în altă parte:

1404 20 00

– Linters de bumbac

ex 1702

Alte zaharuri, inclusiv lactoza, maltoza, glucoza și fructoza (levuloza), chimic pure, în stare solidă; siropuri de zahăr la care nu s-au adăugat aromatizanți sau coloranți, miere artificială, amestecată sau nu cu miere naturală; zaharuri și melase, caramelizate:

1702 50 00

– Fructoză chimic pură

ex 1702 90

– Altele, inclusiv zahăr invertit:

1702 90 10

– – Maltoză chimic pură

ex Capitolul 29

Produse chimice organice, altele decât cele de la subpozițiile 2905 43 00 și 2905 44

Capitolul 30

Produse farmaceutice

3402

Surfactanți organici (alții decât săpunurile); preparate tensioactive, preparate pentru spălat (inclusiv preparatele auxiliare pentru spălat) și preparate de curățat, care conțin sau nu săpun, altele decât cele de la poziția 3401

ex Capitolul 35

Substanțe albuminoide; produse pe bază de amidon modificat; cleiuri; enzime, altele decât cele de la poziția 3501 și subpozițiile 3505 10 10, 3505 10 90 și 3505 20

ex Capitolul 38

Produse diverse ale industriei chimice, altele decât cele de la pozițiile 3809 și 3824 60

Capitolul 39

Materiale plastice și articole din material plastic

ex Capitolul 48

Hârtie și carton; articole din pastă de celuloză, din hârtie sau din carton

4801 00

Hârtie de ziar, în rulouri sau foi

4802

Hârtii și cartoane, necretate sau impregnate, de tipul celor utilizate pentru scris, tipărit sau în alte scopuri grafice și hârtii și cartoane pentru cartele sau benzi de perforat, în rulouri sau foi, alele decât hârtia de la poziția 4801 sau 4803; hârtii și cartoane fabricate manual

4803 00

Hârtii de tipul celor utilizate pentru hârtie igienică, pentru șervețele de demachiat, de șters mâinile, pentru șervețele sau hârtii similare de uz casnic, de igienă sau de toaletă, vată de celuloză și pânze din fibre celulozice, chiar creponate, încrețite, gofrate, ștanțate, perforate, colorate la suprafață, decorate la suprafață sau imprimate, în rulouri sau foi

4804

Hârtii și cartoane kraft, necretate sau impregnate, în rulouri sau foi, altele decât cele de la poziția 4802 sau 4803

4805

Alte hârtii și cartoane, necretate sau impregnate, în rulouri sau în foi, care nu au fost supuse unei prelucrări suplimentare sau unor tratamente, altele decât cele stipulate la nota 2 a capitolului 48 din Nomenclatura Combinată

4806

Pergament de origine vegetală, hârtii rezistente la grăsimi, hârtie calc, hârtie pergaminată și alte tipuri de hârtii glazurate, transparente sau translucide, în rulouri sau foi

4807

Hârtii și cartoane multistrat (asamblate prin lipirea cu un adeziv a straturilor plane de hârtie sau carton), necretate sau neimpregnate la suprafață, întărite sau nu la interior, în rulouri sau foi

4808

Hârtii și cartoane ondulate (cu sau fără foi de suprafață lipite), creponate, gofrate, ștanțate sau perforate, în rulouri sau foi, altele decât cele de la poziția 4803

4809

Hârtie indigo, hârtie autocopiantă și alte tipuri de hârtie pentru copiat sau transfer (inclusiv hârtie cretată, sau impregnată, pentru șabloane de multiplicare sau plăci offset), imprimate sau nu, în rulouri sau foi

4810

Hârtii și cartoane impregnate cu caolin sau cu alte substanțe anorganice pe una sau pe ambele fețe, cu sau fără lianți, fără alte impregnări, colorate sau nu la suprafață, decorate la suprafață sau imprimate, în rulouri sau în foi

4811

Hârtii, cartoane, vată și pânze din fibre celulozice, cretate, acoperite prin impregnare, colorate la suprafață, decorate la suprafață sau imprimate, în rulouri sau în foi, altele decât produsele de tipul celor descrise la pozițiile 4803, 4809 sau 4810

4812 00 00

Blocuri filtrante și plăci filtrante, din pastă de hârtie

ex 4813

Hârtie pentru țigări, tăiată la dimensiune sau nu, sub formă pătrată sau tubulară:

ex 4813 90

– Altele

ex 4814

Hârtii tapet și hârtii similare pentru acoperit pereții; hârtii transparente autocolante:

4814 10 00

– hârtii numite „ingrain”

4814 20 00

– Hârtii tapet și hârtii similare pentru acoperit pereții, constituite din hârtie acoperită sau îmbrăcată pe față cu un strat de material plastic, gofrate, colorate, imprimate cu motive sau altfel decorate

4814 90

– Altele

ex 4816

Hârtie indigo, hârtie autocopiantă și alte tipuri de hârtie pentru copiat sau transfer (altele decât cele de la poziția 4809), hârtie pentru șabloane de multiplicare și plăci offset din hârtie, ambalate sau nu în cutii:

4816 10 00

– Hârtie indigo și hârtii de copiat similare

4816 90 00

– Altele

Capitolul 52

Bumbac

ex 5801

Catifele și plușuri țesute și țesături tip „omidă”, altele decât articolele de la poziția 5806:

– Din bumbac:

5801 21 00

– – Catifele și plușuri cu efect de bătătură, netăiate

ex 5802

Țesături buclate de tip buret „éponge”, altele decât articolele de la poziția 5806; țesături cu smocuri, altele decât produsele de la poziția 5703:

– Țesături buclate de tip buret „éponge” și țesături similare din bumbac:

5802 11 00

– – Nealbite

5802 19 00

– – Altele

ex 5803

Țesături tip tifon, altele decât panglicile, care se încadrează la poziția 5806:

5803 10 00

– Din bumbac

---

ANEXA II

Amidon de bază și produse derivate din amidon

| Codul CN | Descriere | Cantitatea de amidon necesară pentru a produce o tonă
  (coeficient) |
| --- | --- | --- |
| A.   AMIDONURI ȘI FECULE DE BAZĂ (1)
   (2) |
| ex 1108 | Amidoane; inulină: | |
| | – Amidoane: | |
| 1108 11 00 | – – Amidon de grâu | 1,00 |
| 1108 12 00 | – – Amidon de porumb | 1,00 |
| 1108 13 00 | – – Amidon de cartofi | 1,00 |
| ex 1108 19 | – – Alte tipuri de amidon: | 1,00 |
| B.   URMĂTOARELE PRODUSE DERIVATE ÎN CAZUL ÎN CARE SE BAZEAZĂ PE PRODUSELE DE MAI SUS |
| 1702 | Alte zaharuri, inclusiv lactoza, maltoza, glucoza și fructoza chimic pure, în stare solidă; siropuri de zahăr la care nu s-au adăugat aromatizanți sau coloranți; miere artificială, amestecată sau nu cu miere naturală; zaharuri și melase caramelizate: | |
| ex 1702 30 | – Glucoză și sirop de glucoză, care nu conține fructoză sau cu un conținut de fructoză sub 20 % din greutate, în stare uscată: | |
| | – – Altele: | |
| | – – – Care conțin în stare uscată în proporție de minimum 99 % din greutate glucoză: | |
| 1702 30 51 | – – – – Sub formă de pudră albă cristalină, aglomerată sau nu | 1,304 |
| 1702 30 59 | – – – – Altele (3) | 1,00 |
| | – – – Altele | |
| 1702 30 91 | – – – – Sub formă de pudră albă cristalină, aglomerată sau nu: | 1,304 |
| 1702 30 99 | – – – – Altele (3) | 1,00 |
| ex 1702 40 | – Glucoză și sirop de glucoză cu un conținut de fructoză de minimum 20 %, dar sub 50 % din greutate, în stare uscată: | |
| 1702 40 90 | – – Altele (3) | 1,00 |
| ex 1702 90 | – Altele, inclusiv zahăr invertit: | |
| 1702 90 50 | – – Maltodextrină și sirop de maltodextrină: | |
| | – – – Sub formă de pudră albă cristalină, aglomerată sau nu | 1,304 |
| | – – – Altele (3) | 1,00 |
| | – – Zaharuri și melase, caramelizate: | |
| | – – – Altele: | |
| 1702 90 75 | – – – – Sub formă de pudră, aglomerată sau nu | 1,366 |
| 1702 90 79 | – – – – Altele (3) | 0,95 |
| ex 2905 | Alcooli acriclici și derivații lor halogenați, sulfonați, nitrați sau nitrozați: | |
| | – Alți polialcooli: | |
| 2905 43 00 | – – Manitol | 1,52 |
| 2905 44 | – – D-glucitol (sorbitol): | |
| | – – – În soluție apoasă: | |
| 2905 44 11 | – – – – Conținând D-manitol într-o proporție de maximum 2 % din greutate, calculat în raport cu conținutul în D-glucitol (4) | 1,068 |
| 2905 44 19 | – – – – Altele (4) | 0,944 |
| | – – – Altele: | |
| 2905 44 91 | – – – – Care conține D-manitol într-o proporție de maximum 2 % din greutate, calculat în raport cu conținutul în D-glucitol | 1,52 |
| 2905 44 99 | – – – – Altele | 1,52 |
| 3505 | Dextrine și alte amidoane modificate (de exemplu, amidoane pregelatinizate sau esterificate), cleiuri pe bază de amidon, de dextrine sau de alte amidoane modificate: | |
| ex 3505 10 | – Dextrine și alte amidoane modificate: | |
| 3505 10 10 | – – Dextrine (5) | 1,14 |
| | – – Alte amidoane modificate: | |
| 3505 10 90 | – – – Altele (5) | 1,14 |
| 3505 20 | – Cleiuri | 1,14 |
| ex 3809 | Agenți de apretare sau finisare, acceleratori de vopsire sau de fixare a substanțelor colorante și alte produse și preparate (de exemplu, produse pentru scrobit și preparate pentru mordansare), de felul celor utilizate în industria textilă, industria hârtiei, industria pielăriei sau în alte industrii similare, nedenumite sau necuprinse în altă parte: | |
| 3809 10 | – Pe bază de substanțe amilacee (5) | 1,14 |
| ex 3824 | Lianți preparați pentru forme sau miezuri de turnare; produse chimice și preparate ale industriei chimice sau ale industriilor conexe (inclusiv cele constând în amestecuri de produse naturale), nedenumite și necuprinse în altă parte; produse reziduale ale industriei chimice sau ale industriilor conexe, nedenumite și necuprinse în altă parte: | |
| 3824 60 | – Sorbitol, altul decât cel de la subpoziția 2905 44: | |
| | – – În soluție apoasă | |
| 3824 60 11 | – – – Care conține D-manitol maximum 2 % în greutate, calculat în raport cu conținutul de D-glucitol (4) | 1,068 |
| 3824 60 19 | – – – Altele (4) | 0,944 |
| | – – Altele: | |
| 3824 60 91 | – – – Care conține D-manitol maximum 2 % în greutate, calculat în raport cu conținutul de D-glucitol | 1,52 |
| 3824 60 99 | – – – Altele | 1,52 |

Codul CN

Descriere

Cantitatea de amidon necesară pentru a produce o tonă

(coeficient)

AMIDONURI ȘI FECULE DE BAZĂ (1)
   (2)

ex 1108

Amidoane; inulină:

– Amidoane:

1108 11 00

– – Amidon de grâu

1,00

1108 12 00

– – Amidon de porumb

1,00

1108 13 00

– – Amidon de cartofi

1,00

ex 1108 19

– – Alte tipuri de amidon:

1,00

URMĂTOARELE PRODUSE DERIVATE ÎN CAZUL ÎN CARE SE BAZEAZĂ PE PRODUSELE DE MAI SUS

1702

Alte zaharuri, inclusiv lactoza, maltoza, glucoza și fructoza chimic pure, în stare solidă; siropuri de zahăr la care nu s-au adăugat aromatizanți sau coloranți; miere artificială, amestecată sau nu cu miere naturală; zaharuri și melase caramelizate:

ex 1702 30

– Glucoză și sirop de glucoză, care nu conține fructoză sau cu un conținut de fructoză sub 20 % din greutate, în stare uscată:

– – Altele:

– – – Care conțin în stare uscată în proporție de minimum 99 % din greutate glucoză:

1702 30 51

– – – – Sub formă de pudră albă cristalină, aglomerată sau nu

1,304

1702 30 59

– – – – Altele (3)

1,00

– – – Altele

1702 30 91

– – – – Sub formă de pudră albă cristalină, aglomerată sau nu:

1,304

1702 30 99

– – – – Altele (3)

1,00

ex 1702 40

– Glucoză și sirop de glucoză cu un conținut de fructoză de minimum 20 %, dar sub 50 % din greutate, în stare uscată:

1702 40 90

– – Altele (3)

1,00

ex 1702 90

– Altele, inclusiv zahăr invertit:

1702 90 50

– – Maltodextrină și sirop de maltodextrină:

– – – Sub formă de pudră albă cristalină, aglomerată sau nu

1,304

– – – Altele (3)

1,00

– – Zaharuri și melase, caramelizate:

– – – Altele:

1702 90 75

– – – – Sub formă de pudră, aglomerată sau nu

1,366

1702 90 79

– – – – Altele (3)

0,95

ex 2905

Alcooli acriclici și derivații lor halogenați, sulfonați, nitrați sau nitrozați:

– Alți polialcooli:

2905 43 00

– – Manitol

1,52

2905 44

– – D-glucitol (sorbitol):

– – – În soluție apoasă:

2905 44 11

– – – – Conținând D-manitol într-o proporție de maximum 2 % din greutate, calculat în raport cu conținutul în D-glucitol (4)

1,068

2905 44 19

– – – – Altele (4)

0,944

– – – Altele:

2905 44 91

– – – – Care conține D-manitol într-o proporție de maximum 2 % din greutate, calculat în raport cu conținutul în D-glucitol

1,52

2905 44 99

– – – – Altele

1,52

3505

Dextrine și alte amidoane modificate (de exemplu, amidoane pregelatinizate sau esterificate), cleiuri pe bază de amidon, de dextrine sau de alte amidoane modificate:

ex 3505 10

– Dextrine și alte amidoane modificate:

3505 10 10

– – Dextrine (5)

1,14

– – Alte amidoane modificate:

3505 10 90

– – – Altele (5)

1,14

3505 20

– Cleiuri

1,14

ex 3809

Agenți de apretare sau finisare, acceleratori de vopsire sau de fixare a substanțelor colorante și alte produse și preparate (de exemplu, produse pentru scrobit și preparate pentru mordansare), de felul celor utilizate în industria textilă, industria hârtiei, industria pielăriei sau în alte industrii similare, nedenumite sau necuprinse în altă parte:

3809 10

– Pe bază de substanțe amilacee (5)

1,14

ex 3824

Lianți preparați pentru forme sau miezuri de turnare; produse chimice și preparate ale industriei chimice sau ale industriilor conexe (inclusiv cele constând în amestecuri de produse naturale), nedenumite și necuprinse în altă parte; produse reziduale ale industriei chimice sau ale industriilor conexe, nedenumite și necuprinse în altă parte:

3824 60

– Sorbitol, altul decât cel de la subpoziția 2905 44:

– – În soluție apoasă

3824 60 11

– – – Care conține D-manitol maximum 2 % în greutate, calculat în raport cu conținutul de D-glucitol (4)

1,068

3824 60 19

– – – Altele (4)

0,944

– – Altele:

3824 60 91

– – – Care conține D-manitol maximum 2 % în greutate, calculat în raport cu conținutul de D-glucitol

1,52

3824 60 99

– – – Altele

1,52

---

(1)  Coeficientul prezentat se aplică amidonului cu un conținut de substanță uscată de cel puțin 87 %, în cazul amidoanelor de porumb și grâu, și de cel puțin 80 %, în cazul amidonului de cartofi.

Restituirea la producție care urmează să fie plătită pentru amidonul de bază cu un conținut de substanță uscată mai mic decât cel prezentat se modifică folosind formula următoare:

| 1. | Amidon de porumb sau grâu: (coeficientul real de substanță uscată/87) × restituirea la producție. |
| --- | --- |

1.

Amidon de porumb sau grâu: (coeficientul real de substanță uscată/87) × restituirea la producție.

| 2. | Amidon de cartofi: (coeficientul real de substanță uscată/80) × restituirea la producție. |
| --- | --- |

2.

Amidon de cartofi: (coeficientul real de substanță uscată/80) × restituirea la producție.

În cazul în care restituirea la producție este plătită pentru amidonul încadrat la codul NC 1108, puritatea amidonului în substanță uscată trebuie să fie de cel puțin 97 %.

Gradul de puritate al amidonului în substanță uscată se determină cu ajutorul uneia dintre metodele publicate în anexa I la Directiva 72/199/CEE a Comisiei (JO L 123, 29.5.1972, p. 6).

(2)  Produs direct din porumb, grâu, orez sau cartofi, excluzând folosirea oricăror produse obținute în momentul fabricării altor produse sau mărfuri agricole.

(3)  Restituirea la producție se acordă pentru produsele încadrate la codurile NC cu un conținut de substanță uscată de minimum 78 %. Restituirea la producție care urmează să fie plătită pentru produsele încadrate la aceste coduri NC cu conținut de substanță uscată mai mic de 78 % se ajustează folosind următoarea formulă: (coeficientul real de substanță uscată/78) × restituirea la producție.

(4)  Restituirea la producție se plătește pentru D-glucitol (sorbitol) în soluție apoasă cu un conținut de substanță uscată de minimum 70 %. Acolo unde conținutul de substanță uscată este mai scăzut de 70 %, restituirea la producție se ajustează folosind următoarea formulă: (coeficientul real de substanță uscată/70) × restituirea la producție.

(5)  Restituirea la producție se acordă pentru conținutul real de substanță uscată din amidon sau dextrină.

---

ANEXA III

Mențiuni prevăzute la articolul 10 alineatul (7)

| — | : | în limba bulgară | : | Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | în limba spaniolă | : | Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad. |
| — | : | în limba cehă | : | Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství. |
| — | : | în limba daneză | : | Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde. |
| — | : | în limba germană | : | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt. |
| — | : | în limba estonă | : | Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt. |
| — | : | în limba greacă | : | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας. |
| — | : | în limba engleză | : | To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community. |
| — | : | în limba franceză | : | À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté. |
| — | : | în limba italiană | : | Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità. |
| — | : | în limba letonă | : | Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas. |
| — | : | în limba lituaniană | : | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos. |
| — | : | în limba maghiară | : | Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra. |
| — | : | în limba malteză | : | Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità. |
| — | : | în limba olandeză | : | Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap. |
| — | : | în limba polonă | : | Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty. |
| — | : | în limba portugheză | : | A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade. |
| — | : | în limba română | : | A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității. |
| — | : | în limba slovacă | : | Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva. |
| — | : | în limba slovenă | : | Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti. |
| — | : | în limba finlandeză | : | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta. |
| — | : | în limba suedeză | : | Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde. |

—

:

în limba bulgară

:

Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността.

—

:

în limba spaniolă

:

Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad.

—

:

în limba cehă

:

Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství.

—

:

în limba daneză

:

Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde.

—

:

în limba germană

:

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt.

—

:

în limba estonă

:

Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt.

—

:

în limba greacă

:

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας.

—

:

în limba engleză

:

To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community.

—

:

în limba franceză

:

À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté.

—

:

în limba italiană

:

Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità.

—

:

în limba letonă

:

Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas.

—

:

în limba lituaniană

:

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos.

—

:

în limba maghiară

:

Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra.

—

:

în limba malteză

:

Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità.

—

:

în limba olandeză

:

Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap.

—

:

în limba polonă

:

Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty.

—

:

în limba portugheză

:

A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade.

—

:

în limba română

:

A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității.

—

:

în limba slovacă

:

Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva.

—

:

în limba slovenă

:

Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti.

—

:

în limba finlandeză

:

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta.

—

:

în limba suedeză

:

Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde.

---

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/14

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 492/2008 AL COMISIEI

din 3 iunie 2008

privind instituirea unei taxe provizorii antidumping la importurile de glutamat de monosodiu provenind din Republica Populară Chineză

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Inițierea

| (1) | La 5 septembrie 2007, Comisia a anunțat, printr-un aviz („aviz de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Comunitate de glutamat de monosodiu („MSG”) provenind din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țară vizată”). |
| --- | --- |

(1)

La 5 septembrie 2007, Comisia a anunțat, printr-un aviz („aviz de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Comunitate de glutamat de monosodiu („MSG”) provenind din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țară vizată”).

| (2) | Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse în data de 23 iulie 2007 de către Ajinomoto Foods Europe S.A.S., reprezentând 100 % din producția comunitară totală de MSG. Plângerea a conținut probe prima facie privind dumpingul pentru produsul menționat și prejudiciul important suferit din această cauză de unicul producător comunitar, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse în data de 23 iulie 2007 de către Ajinomoto Foods Europe S.A.S., reprezentând 100 % din producția comunitară totală de MSG. Plângerea a conținut probe prima facie privind dumpingul pentru produsul menționat și prejudiciul important suferit din această cauză de unicul producător comunitar, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii-exportatori, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții țărilor vizate de inițierea procedurii. Părților interesate le-a fost oferită posibilitatea de a-și face părerile cunoscute în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii-exportatori, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții țărilor vizate de inițierea procedurii. Părților interesate le-a fost oferită posibilitatea de a-și face părerile cunoscute în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere.

| (4) | Producătorul care a depus plângerea, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii și asociațiile de furnizori și-au făcut cunoscute părerile. Toate părțile interesate, care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice acest fapt, au fost audiate. |
| --- | --- |

(4)

Producătorul care a depus plângerea, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii și asociațiile de furnizori și-au făcut cunoscute părerile. Toate părțile interesate, care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice acest fapt, au fost audiate.

| (5) | În avizul de inițiere, Comisia a indicat faptul că, ținând seama de numărul aparent ridicat de producători-exportatori din RPC și importatori din Comunitate, ar putea fi aplicată tehnica eșantionării în prezenta anchetă. Cu toate acestea, având în vedere faptul că numărul de producători-exportatori din RPC și de importatori din Comunitate care și-au exprimat intenția de a coopera a fost mai redus decât cel așteptat, s-a decis că nu e necesar să se recurgă la eșantionare. |
| --- | --- |

(5)

În avizul de inițiere, Comisia a indicat faptul că, ținând seama de numărul aparent ridicat de producători-exportatori din RPC și importatori din Comunitate, ar putea fi aplicată tehnica eșantionării în prezenta anchetă. Cu toate acestea, având în vedere faptul că numărul de producători-exportatori din RPC și de importatori din Comunitate care și-au exprimat intenția de a coopera a fost mai redus decât cel așteptat, s-a decis că nu e necesar să se recurgă la eșantionare.

| (6) | Pentru a permite producătorilor-exportatori chinezi care doreau acest lucru să prezinte o cerere pentru tratament ca societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau pentru tratament individual („TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori cunoscuți a fi interesați, precum și autorităților din RPC. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a permite producătorilor-exportatori chinezi care doreau acest lucru să prezinte o cerere pentru tratament ca societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau pentru tratament individual („TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori cunoscuți a fi interesați, precum și autorităților din RPC.

| (7) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate și tuturor celorlalte companii care și-au făcut cunoscut interesul în termenul-limită stabilit în avizul de inițiere, și anume singurul producător comunitar, douăzeci și doi de importatori și douăzeci și șapte de utilizatori ai produsului vizat, precum și doi furnizori de materie primă. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate și tuturor celorlalte companii care și-au făcut cunoscut interesul în termenul-limită stabilit în avizul de inițiere, și anume singurul producător comunitar, douăzeci și doi de importatori și douăzeci și șapte de utilizatori ai produsului vizat, precum și doi furnizori de materie primă.

| (8) | S-au primit răspunsuri de la producătorul comunitar care a depus plângerea, trei importatori fără legătură între ei, patru utilizatori și doi furnizori. |
| --- | --- |

(8)

S-au primit răspunsuri de la producătorul comunitar care a depus plângerea, trei importatori fără legătură între ei, patru utilizatori și doi furnizori.

| (9) | În ceea ce privește țara vizată de această investigație, Comisia a primit răspunsuri de la trei producători-exportatori din RPC. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește țara vizată de această investigație, Comisia a primit răspunsuri de la trei producători-exportatori din RPC.

| (10) | Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Comunității. S-au efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:






  (a) | producător din Comunitate:







  — | Ajinomoto Foods Europe SAS Nesle, Franța și comerciantul său asociat Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Germania; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Comunității. S-au efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:

(a)

producător din Comunitate:

—

Ajinomoto Foods Europe SAS Nesle, Franța și comerciantul său asociat Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Germania;

| (b) | utilizator comunitar:

  Un utilizator a cerut, în conformitate cu articolul 19 al regulamentului de bază, ca detaliile sale să nu fie făcute publice, pentru că efectul advers suferit în acest caz ar putea fi semnificativ. Solicitarea a fost considerată întemeiată și a fost acceptată.






  — | Nestlé, Vevey, Elveția; |
| --- | --- | --- |

(b)

utilizator comunitar:

Un utilizator a cerut, în conformitate cu articolul 19 al regulamentului de bază, ca detaliile sale să nu fie făcute publice, pentru că efectul advers suferit în acest caz ar putea fi semnificativ. Solicitarea a fost considerată întemeiată și a fost acceptată.

—

Nestlé, Vevey, Elveția;

| — | Unilever, Neuhausen, Elveția; |
| --- | --- |

—

Unilever, Neuhausen, Elveția;

| (c) | importatori din Comunitate:







  — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Germania; |
| --- | --- | --- |

(c)

importatori din Comunitate:

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Germania;

| — | Helm AG, Hamburg, Germania; |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Germania;

| — | Standard SP z o.o., Lublin, Polonia; |
| --- | --- |

—

Standard SP z o.o., Lublin, Polonia;

| (d) | producători-exportatori și societăți conexe din RPC:







  1. | Meihua Group:






  — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, Bazhou, Hebei; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

producători-exportatori și societăți conexe din RPC:

1.

Meihua Group:

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, Bazhou, Hebei;

| — | Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Mongolia Interioară; |
| --- | --- |

—

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Mongolia Interioară;

| — | Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Mongolia Interioară; |
| --- | --- |

—

Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Mongolia Interioară;

| — | Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei; |
| --- | --- |

—

Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei;

| 2. | LingHua Group:






  — | Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Au fost programate vizite de verificare pentru alte două societăți din grup; |
| --- | --- | --- |

2.

LingHua Group:

—

Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Au fost programate vizite de verificare pentru alte două societăți din grup;

| — | la Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd, Jining, Shandog și |
| --- | --- |

—

la Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd, Jining, Shandog și

| — | Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd, Jining, Shandog a trebuit să se renunțe din motive explicate în considerentele 15 până la 18; |
| --- | --- |

—

Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd, Jining, Shandog a trebuit să se renunțe din motive explicate în considerentele 15 până la 18;

| 3. | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd, Jianyang, Fujian; |
| --- | --- |

3.

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd, Jianyang, Fujian;

| (e) | producător în țara analoagă:







  — | Ajinomoto Co., (Thailanda) Ltd, Bangkok, Thailanda. |
| --- | --- | --- |

(e)

producător în țara analoagă:

—

Ajinomoto Co., (Thailanda) Ltd, Bangkok, Thailanda.

1.3.   Perioada de anchetă

| (11) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 iulie 2006 și 30 iunie 2007 („PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a desfășurat în perioada cuprinsă între aprilie 2004 și sfârșitul PA („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(11)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 iulie 2006 și 30 iunie 2007 („PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a desfășurat în perioada cuprinsă între aprilie 2004 și sfârșitul PA („perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (12) | MSG exportat către Comunitate și originar din RPC („produsul în cauză”) este un aditiv alimentar și se folosește în principal ca potențiator de aromă în supe, ciorbe, mâncăruri pe bază de carne și pește și alimente gata preparate. Se folosește, de asemenea, în industria produselor cosmetice de uz personal. În mod normal este declarat la codul NC ex 2922 42 00. |
| --- | --- |

(12)

MSG exportat către Comunitate și originar din RPC („produsul în cauză”) este un aditiv alimentar și se folosește în principal ca potențiator de aromă în supe, ciorbe, mâncăruri pe bază de carne și pește și alimente gata preparate. Se folosește, de asemenea, în industria produselor cosmetice de uz personal. În mod normal este declarat la codul NC ex 2922 42 00.

| (13) | MSG este disponibil în mărimi de ambalaj diferite, mergând de la pachete pentru larg consum de 0,5 grame până la saci vrac de 1 000 de kilograme. Pachetele de dimensiuni mai mici se vând prin intermediul comercianților cu amănuntul către consumatorii particulari, iar cele de dimensiuni mai mari, de 20 de kilograme și peste, sunt destinate utilizatorilor industriali. În plus, există diferite grade de puritate. Cu toate acestea, nu există diferențe în caracteristicile glutamatului de monosodiu în funcție de dimensiunile de împachetare și nici de diferitele grade de puritate. |
| --- | --- |

(13)

MSG este disponibil în mărimi de ambalaj diferite, mergând de la pachete pentru larg consum de 0,5 grame până la saci vrac de 1 000 de kilograme. Pachetele de dimensiuni mai mici se vând prin intermediul comercianților cu amănuntul către consumatorii particulari, iar cele de dimensiuni mai mari, de 20 de kilograme și peste, sunt destinate utilizatorilor industriali. În plus, există diferite grade de puritate. Cu toate acestea, nu există diferențe în caracteristicile glutamatului de monosodiu în funcție de dimensiunile de împachetare și nici de diferitele grade de puritate.

2.2.   Produsul similar

| (14) | Nu s-au identificat diferențe între produsul în cauză și MSG produs de către industria comunitară și vândut pe piața comunitară. Întrucât RPC este o economie în tranziție și, așa cum se menționează în considerentele 30 până la 34, valoarea normală a trebuit să fie determinată pe baza informațiilor obținute dintr-o țară terță cu economie de piață. În conformitate cu informațiile disponibile, MSG produs și comercializat în țara terță cu economie de piață are aceleași proprietăți fizice și chimice de bază ca și MSG produs în RPC și exportat în Comunitate. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia provizorie că toate tipurile de MSG sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(14)

Nu s-au identificat diferențe între produsul în cauză și MSG produs de către industria comunitară și vândut pe piața comunitară. Întrucât RPC este o economie în tranziție și, așa cum se menționează în considerentele 30 până la 34, valoarea normală a trebuit să fie determinată pe baza informațiilor obținute dintr-o țară terță cu economie de piață. În conformitate cu informațiile disponibile, MSG produs și comercializat în țara terță cu economie de piață are aceleași proprietăți fizice și chimice de bază ca și MSG produs în RPC și exportat în Comunitate. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia provizorie că toate tipurile de MSG sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază

| (15) | În cazul unuia dintre producătorii-exportatori, s-a constatat în prima zi de verificare la fața locului că înaintase informații false cu privire la vânzările sale la export, care au fost considerate informații false și care induc în eroare, în sensul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(15)

În cazul unuia dintre producătorii-exportatori, s-a constatat în prima zi de verificare la fața locului că înaintase informații false cu privire la vânzările sale la export, care au fost considerate informații false și care induc în eroare, în sensul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (16) | În virtutea acestei constatări, verificarea a încetat și compania a fost informată că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, se are în vedere să se fundamenteze constatările (provizorii sau definitive, afirmative sau negative) pe datele disponibile și i s-a oferit ocazia de a face comentarii. |
| --- | --- |

(16)

În virtutea acestei constatări, verificarea a încetat și compania a fost informată că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, se are în vedere să se fundamenteze constatările (provizorii sau definitive, afirmative sau negative) pe datele disponibile și i s-a oferit ocazia de a face comentarii.

| (17) | În răspunsul său, compania nu a contestat constatările investigației, a recunoscut falsificarea documentelor și nu a ridicat nici o obiecție cu privire la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(17)

În răspunsul său, compania nu a contestat constatările investigației, a recunoscut falsificarea documentelor și nu a ridicat nici o obiecție cu privire la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază.

| (18) | În aceste circumstanțe, informația furnizată de acest producător-exportator nu a fost luată în considerare și au fost folosite datele disponibile. |
| --- | --- |

(18)

În aceste circumstanțe, informația furnizată de acest producător-exportator nu a fost luată în considerare și au fost folosite datele disponibile.

3.2.   Tratamentul ca societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)

| (19) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1) până la (6) din articolul menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat să satisfac criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, respectiv acolo unde s-a demonstrat că au prevalat condițiile economiei de piață în ceea ce privește fabricarea și vânzarea produsului similar. Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:






  1. | deciziile comerciale și costurile sunt stabilite în funcție de condițiile pieței și fără intervenția semnificativă a statului; |
| --- | --- | --- |

(19)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1) până la (6) din articolul menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat să satisfac criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, respectiv acolo unde s-a demonstrat că au prevalat condițiile economiei de piață în ceea ce privește fabricarea și vânzarea produsului similar. Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:

1.

deciziile comerciale și costurile sunt stabilite în funcție de condițiile pieței și fără intervenția semnificativă a statului;

| 2. | firmele au un set clar de evidențe contabile de bază care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate („IAS”) și sunt aplicate în toate scopurile; |
| --- | --- |

2.

firmele au un set clar de evidențe contabile de bază care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate („IAS”) și sunt aplicate în toate scopurile;

| 3. | nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

3.

nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată;

| 4. | certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate; |
| --- | --- |

4.

certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate;

| 5. | operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței. |
| --- | --- |

5.

operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței.

| (20) | Trei producători-exportatori chinezi au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, și au răspuns la formularul de cerere TEP în termenul prevăzut. |
| --- | --- |

(20)

Trei producători-exportatori chinezi au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, și au răspuns la formularul de cerere TEP în termenul prevăzut.

| (21) | Pentru unul dintre producătorii-exportatori chinezi a trebuit să fie aplicat articolul 18 din regulamentul de bază (a se vedea mai sus considerentele 15-18). |
| --- | --- |

(21)

Pentru unul dintre producătorii-exportatori chinezi a trebuit să fie aplicat articolul 18 din regulamentul de bază (a se vedea mai sus considerentele 15-18).

| (22) | Verificarea a stabilit că ceilalți doi producători-exportatori chinezi nu îndeplineau toate cele cinci criterii TEP. |
| --- | --- |

(22)

Verificarea a stabilit că ceilalți doi producători-exportatori chinezi nu îndeplineau toate cele cinci criterii TEP.

| (23) | Verificarea a stabilit că unul dintre producătorii-exportatori chinezi (grupul Meihua, constituit din cinci societăți) nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile doi și trei menționate mai sus. În primul rând, grupul Meihua nu a prezentat situațiile financiare consolidate auditate, în conformitate cu IAS 27, nici în cererea sa pentru TEP și nici în cursul vizitei de verificare. Investigația a arătat că, în condițiile în care numeroase tranzacții s-au efectuat în interiorul grupului, numai situațiile financiare consolidate auditate, prin care toate bilanțurile, tranzacțiile, venitul și cheltuielile interne grupului sunt în întregime eliminate, pot permite să se obțină o imagine clară asupra grupului. Grupul Meihua a prezentat situații financiare consolidate auditate numai după ce a trecut o perioadă îndelungată de la vizita de verificare, ceea ce a împiedicat Comisia să verifice informația conținută în aceste conturi sau să obțină o imagine clară asupra situației financiare a grupului. Mai mult, s-a constatat că societățile individuale nu dețineau conturi conforme cu IAS 1 și IAS 18, deoarece societatea-mamă compensa veniturile și cheltuielile și această compensare era de natură materială. Având în vedere aceste încălcări ale IAS și faptul că acestea nu erau nici măcar menționate în rapoartele de audit, s-a considerat că Meihua Group nu a demonstrat că situațiile sale au fost auditate în conformitate cu standardele amintite (criteriul doi). |
| --- | --- |

(23)

Verificarea a stabilit că unul dintre producătorii-exportatori chinezi (grupul Meihua, constituit din cinci societăți) nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile doi și trei menționate mai sus. În primul rând, grupul Meihua nu a prezentat situațiile financiare consolidate auditate, în conformitate cu IAS 27, nici în cererea sa pentru TEP și nici în cursul vizitei de verificare. Investigația a arătat că, în condițiile în care numeroase tranzacții s-au efectuat în interiorul grupului, numai situațiile financiare consolidate auditate, prin care toate bilanțurile, tranzacțiile, venitul și cheltuielile interne grupului sunt în întregime eliminate, pot permite să se obțină o imagine clară asupra grupului. Grupul Meihua a prezentat situații financiare consolidate auditate numai după ce a trecut o perioadă îndelungată de la vizita de verificare, ceea ce a împiedicat Comisia să verifice informația conținută în aceste conturi sau să obțină o imagine clară asupra situației financiare a grupului. Mai mult, s-a constatat că societățile individuale nu dețineau conturi conforme cu IAS 1 și IAS 18, deoarece societatea-mamă compensa veniturile și cheltuielile și această compensare era de natură materială. Având în vedere aceste încălcări ale IAS și faptul că acestea nu erau nici măcar menționate în rapoartele de audit, s-a considerat că Meihua Group nu a demonstrat că situațiile sale au fost auditate în conformitate cu standardele amintite (criteriul doi).

| (24) | În al doilea rând, pe baza conturilor individuale ale societăților grupului verificate în timpul vizitei de verificare și pe baza informației neverificate menționate anterior, au fost detectate distorsiuni semnificative în situația financiară a societăților și a grupului. S-a constatat că există sume semnificative împrumutate fără dobândă. Aceasta a condus la un capital circulant negativ semnificativ și la costuri financiare potențiale ridicate, care nu se reflectă în înregistrările societăților individuale sau ale grupului (criteriul trei). |
| --- | --- |

(24)

În al doilea rând, pe baza conturilor individuale ale societăților grupului verificate în timpul vizitei de verificare și pe baza informației neverificate menționate anterior, au fost detectate distorsiuni semnificative în situația financiară a societăților și a grupului. S-a constatat că există sume semnificative împrumutate fără dobândă. Aceasta a condus la un capital circulant negativ semnificativ și la costuri financiare potențiale ridicate, care nu se reflectă în înregistrările societăților individuale sau ale grupului (criteriul trei).

| (25) | A doua societate, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile de la unu la trei. În primul rând, deciziile sale nu erau luate drept reacție la semnalele pieței și fără interferențe semnificative din partea statului, mai ales pentru că statul era suprareprezentat în consiliul de conducere și pentru că societatea făcuse anumite tranzacții dubioase, cu sume semnificative, cu întreprinderi proprietate de stat (împrumut de la stat cu dobândă dublă față de cea a pieței, avansuri către întreprinderi proprietate de stat fără nicio justificare) (criteriul 1). În al doilea rând, nu a demonstrat că deține un set clar de evidențe contabile de bază pregătite și auditate în conformitate cu IAS, pentru că s-a constatat că evidențele contabile nu sunt conforme cu IAS 1 și IAS 18, având în vedere că societatea compensa (i) datoriile cu creanțele și (ii) veniturile cu cheltuielile. Ambele tipuri de compensare, care erau de natură materială, au redus astfel capacitatea de înțelegere a tranzacțiilor, a altor evenimente și condiții înregistrate în activitatea companiei. Având în vedere faptul că încălcările de mai sus ale normelor IAS nu au fost menționate în raportul de auditare, societatea nu a demonstrat că registrele sale contabile au fost supuse auditului în conformitate cu standardele amintite (criteriul 2). În sfârșit, au fost observate distorsiuni preluate de la sistemul de economie planificată, sub forma evaluării necorespunzătoare a activelor și a dreptului de folosire a terenului (criteriul 3). |
| --- | --- |

(25)

A doua societate, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile de la unu la trei. În primul rând, deciziile sale nu erau luate drept reacție la semnalele pieței și fără interferențe semnificative din partea statului, mai ales pentru că statul era suprareprezentat în consiliul de conducere și pentru că societatea făcuse anumite tranzacții dubioase, cu sume semnificative, cu întreprinderi proprietate de stat (împrumut de la stat cu dobândă dublă față de cea a pieței, avansuri către întreprinderi proprietate de stat fără nicio justificare) (criteriul 1). În al doilea rând, nu a demonstrat că deține un set clar de evidențe contabile de bază pregătite și auditate în conformitate cu IAS, pentru că s-a constatat că evidențele contabile nu sunt conforme cu IAS 1 și IAS 18, având în vedere că societatea compensa (i) datoriile cu creanțele și (ii) veniturile cu cheltuielile. Ambele tipuri de compensare, care erau de natură materială, au redus astfel capacitatea de înțelegere a tranzacțiilor, a altor evenimente și condiții înregistrate în activitatea companiei. Având în vedere faptul că încălcările de mai sus ale normelor IAS nu au fost menționate în raportul de auditare, societatea nu a demonstrat că registrele sale contabile au fost supuse auditului în conformitate cu standardele amintite (criteriul 2). În sfârșit, au fost observate distorsiuni preluate de la sistemul de economie planificată, sub forma evaluării necorespunzătoare a activelor și a dreptului de folosire a terenului (criteriul 3).

| (26) | Prin urmare, s-a concluzionat că nici un producător-exportator chinez nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(26)

Prin urmare, s-a concluzionat că nici un producător-exportator chinez nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

3.3.   Tratament individual (TI)

| (27) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pentru țările care cad sub incidența acestui articol se stabilește o taxă la nivelul întregii țări, dacă este cazul, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra că satisfac criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratament individual. |
| --- | --- |

(27)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pentru țările care cad sub incidența acestui articol se stabilește o taxă la nivelul întregii țări, dacă este cazul, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra că satisfac criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratament individual.

| (28) | Producătorii-exportatori care nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea TEP au solicitat și acordarea tratamentului individual, în cazul în care nu li se acordă TEP. |
| --- | --- |

(28)

Producătorii-exportatori care nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea TEP au solicitat și acordarea tratamentului individual, în cazul în care nu li se acordă TEP.

| (29) | Din informațiile disponibile a reieșit că doi producători-exportatori chinezi îndeplinesc toate criteriile pentru TI stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(29)

Din informațiile disponibile a reieșit că doi producători-exportatori chinezi îndeplinesc toate criteriile pentru TI stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

3.4.   Valoarea normală

3.4.1.   Țară analoagă

| (30) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață („țară analoagă”). |
| --- | --- |

(30)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață („țară analoagă”).

| (31) | În avizul de deschidere, Thailanda a fost propusă ca țară analoagă în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC. Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații în acest sens. |
| --- | --- |

(31)

În avizul de deschidere, Thailanda a fost propusă ca țară analoagă în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC. Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații în acest sens.

| (32) | Numai o singură parte interesată a prezentat observații și a propus ca țări analoage alternative Brazilia sau Indonezia. Comisia a contactat societăți cunoscute din Brazilia și Indonezia. Totuși, producătorii din Brazilia și Indonezia nu au trimis niciun răspuns la chestionar și nici nu au formulat observații pertinente. |
| --- | --- |

(32)

Numai o singură parte interesată a prezentat observații și a propus ca țări analoage alternative Brazilia sau Indonezia. Comisia a contactat societăți cunoscute din Brazilia și Indonezia. Totuși, producătorii din Brazilia și Indonezia nu au trimis niciun răspuns la chestionar și nici nu au formulat observații pertinente.

| (33) | Mai mult, Thailanda este unul dintre cei mai mari producători de MSG din lume, are o piață competitivă, iar producătorul cel mai important de MSG din Thailanda a cooperat pe deplin. Thailanda a îndeplinit criteriile pentru a fi considerată țară analoagă, pentru că există competiție pe piața thailandeză, cantitățile vândute pe piața thailandeză sunt suficiente, iar piața chineză este comparabilă cu cea thailandeză în ceea ce privește gama de produse și procesul de producție. |
| --- | --- |

(33)

Mai mult, Thailanda este unul dintre cei mai mari producători de MSG din lume, are o piață competitivă, iar producătorul cel mai important de MSG din Thailanda a cooperat pe deplin. Thailanda a îndeplinit criteriile pentru a fi considerată țară analoagă, pentru că există competiție pe piața thailandeză, cantitățile vândute pe piața thailandeză sunt suficiente, iar piața chineză este comparabilă cu cea thailandeză în ceea ce privește gama de produse și procesul de producție.

| (34) | Luând în considerare cele menționate anterior, s-a ajuns la concluzia provizorie că Thailanda constituie o țară analoagă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

Luând în considerare cele menționate anterior, s-a ajuns la concluzia provizorie că Thailanda constituie o țară analoagă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

3.4.2.   Metodologia aplicată pentru determinarea valorii normale

| (35) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru RPC s-a stabilit pe baza informațiilor verificate furnizate de producătorul cooperant din țara analoagă, anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă thailandeză pentru tipuri comparabile de produse, întrucât s-a constatat că acestea apar în cadrul operațiunilor comerciale normale. În ceea ce privește tipurile de produse, s-a observat că doar un singur tip de produs a fost exportat din RPC în timpul PA, și anume MSG cu puritate egală sau mai mare de 99 %, ceea ce a permis comparația directă cu produsul vândut de țara producătoare analoagă pe piața sa internă. Ancheta a arătat faptul că procedeul chinezesc de fabricație este diferit de cel thailandez, în sensul că folosește alte echipamente, care consumă mai puțină energie electrică. Prețurile de vânzare pe piața din Thailanda au fost, deci, micșorate cu o sumă care reflectă aceste diferențe. |
| --- | --- |

(35)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru RPC s-a stabilit pe baza informațiilor verificate furnizate de producătorul cooperant din țara analoagă, anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă thailandeză pentru tipuri comparabile de produse, întrucât s-a constatat că acestea apar în cadrul operațiunilor comerciale normale. În ceea ce privește tipurile de produse, s-a observat că doar un singur tip de produs a fost exportat din RPC în timpul PA, și anume MSG cu puritate egală sau mai mare de 99 %, ceea ce a permis comparația directă cu produsul vândut de țara producătoare analoagă pe piața sa internă. Ancheta a arătat faptul că procedeul chinezesc de fabricație este diferit de cel thailandez, în sensul că folosește alte echipamente, care consumă mai puțină energie electrică. Prețurile de vânzare pe piața din Thailanda au fost, deci, micșorate cu o sumă care reflectă aceste diferențe.

3.5.   Prețul de export

| (36) | Toți producătorii-exportatori chinezi cooperanți au realizat vânzări la export către Comunitate fie direct către clienți independenți din cadrul Comunității, fie prin companii independente de ei situate în RPC și Taiwan. Ca atare, prețurile de export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(36)

Toți producătorii-exportatori chinezi cooperanți au realizat vânzări la export către Comunitate fie direct către clienți independenți din cadrul Comunității, fie prin companii independente de ei situate în RPC și Taiwan. Ca atare, prețurile de export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

| (37) | Cu privire la toți ceilalți exportatori chinezi, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile la chestionar de către cei doi producători-exportatori care au cooperat și totalul importurilor din RPC, extras din statisticile de import ale Eurostat. Procentul de cooperare constatat este de 74 %. Pe această bază, nivelul cooperării s-a considerat a fi scăzut. În consecință, prețurile de export au fost stabilite provizoriu pe baza tranzacțiilor cu cea mai mare marjă de dumping făcute de către unul dintre cei doi producători-exportatori chinezi cooperanți cărora li s-a acordat TI în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(37)

Cu privire la toți ceilalți exportatori chinezi, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile la chestionar de către cei doi producători-exportatori care au cooperat și totalul importurilor din RPC, extras din statisticile de import ale Eurostat. Procentul de cooperare constatat este de 74 %. Pe această bază, nivelul cooperării s-a considerat a fi scăzut. În consecință, prețurile de export au fost stabilite provizoriu pe baza tranzacțiilor cu cea mai mare marjă de dumping făcute de către unul dintre cei doi producători-exportatori chinezi cooperanți cărora li s-a acordat TI în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază.

3.6.   Comparația

| (38) | Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a fost făcută pe baza nivelului franco-fabrică. |
| --- | --- |

(38)

Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a fost făcută pe baza nivelului franco-fabrică.

| (39) | În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul la export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost acordate tuturor companiilor investigate (producătorilor-exportatori cooperanți și producătorului din țara analoagă), în cazul în care s-a dovedit a fi oportun și justificat, ajustări pentru diferențele dintre cheltuielile de transport, de navlosire, de asigurare, de manipulare, de încărcare și pentru celelalte costuri accesorii, pentru costurile de ambalare, costurile de credit și pentru comisioane. |
| --- | --- |

(39)

În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul la export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost acordate tuturor companiilor investigate (producătorilor-exportatori cooperanți și producătorului din țara analoagă), în cazul în care s-a dovedit a fi oportun și justificat, ajustări pentru diferențele dintre cheltuielile de transport, de navlosire, de asigurare, de manipulare, de încărcare și pentru celelalte costuri accesorii, pentru costurile de ambalare, costurile de credit și pentru comisioane.

3.7.   Marjele de dumping

3.7.1.   Pentru producătorii care au cooperat și care beneficiază de TI

| (40) | Pentru societățile cărora li s-a acordat TI, valoarea medie ponderată normală a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export conform prevederilor articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(40)

Pentru societățile cărora li s-a acordat TI, valoarea medie ponderată normală a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export conform prevederilor articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (41) | Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procentaj din prețul CIF frontieră comunitară înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Societatea | Marjă de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd | 36,5 % |

(41)

Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procentaj din prețul CIF frontieră comunitară înainte de vămuire, sunt următoarele:

Societatea

Marjă de dumping provizorie

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd

36,5 %

3.7.2.   Pentru toți ceilalți producători-exportatori

| (42) | Marja de dumping la nivel național a fost calculată pe baza unei comparații între prețul de export stabilit conform considerentului 37 și valoarea normală stabilită conform considerentului 35. |
| --- | --- |

(42)

Marja de dumping la nivel național a fost calculată pe baza unei comparații între prețul de export stabilit conform considerentului 37 și valoarea normală stabilită conform considerentului 35.

| (43) | În acest temei, marja de dumping la nivel național a fost stabilită provizoriu la 39,7 % din prețul la frontiera Comunității CIF, înainte de vămuire. |
| --- | --- |

(43)

În acest temei, marja de dumping la nivel național a fost stabilită provizoriu la 39,7 % din prețul la frontiera Comunității CIF, înainte de vămuire.

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Definiția industriei comunitare

| (44) | Singurul producător cooperant comunitar a fost luat în considerare pentru 100 % din producția comunitară de MSG în timpul PA. De aceea, industria comunitară este considerată a fi constituită în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(44)

Singurul producător cooperant comunitar a fost luat în considerare pentru 100 % din producția comunitară de MSG în timpul PA. De aceea, industria comunitară este considerată a fi constituită în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (45) | Întrucât industria comunitară nu este formată decât dintr-un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie indexate sau prezentate sub formă de gamă din motive de confidențialitate. Cifrele din paranteză se referă la cifre negative. |
| --- | --- |

(45)

Întrucât industria comunitară nu este formată decât dintr-un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie indexate sau prezentate sub formă de gamă din motive de confidențialitate. Cifrele din paranteză se referă la cifre negative.

| (46) | Având în vedere că producătorul comunitar folosește un an fiscal de la 1 aprilie la 31 martie anul următor, toate datele care urmează sunt prezentate pentru exerciții fiscale (EF) și nu pentru ani calendaristici (de exemplu EF2005 acoperă perioada dintre 1 aprilie 2004 și 31 martie 2005). Datele privitoare la importuri sunt prezentate pe aceeași bază comparativă. |
| --- | --- |

(46)

Având în vedere că producătorul comunitar folosește un an fiscal de la 1 aprilie la 31 martie anul următor, toate datele care urmează sunt prezentate pentru exerciții fiscale (EF) și nu pentru ani calendaristici (de exemplu EF2005 acoperă perioada dintre 1 aprilie 2004 și 31 martie 2005). Datele privitoare la importuri sunt prezentate pe aceeași bază comparativă.

4.2.   Consumul comunitar

| (47) | Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei comunitare pe piața comunitară, la care s-au adăugat importurile din RPC și din alte țări terțe, în conformitate cu statisticile Eurostat. Consumul comunitar de MSG a crescut între EF2005 și EF2006 înainte de a descrește continuu în EF2007 și PA. Pe ansamblu, consumul a scăzut cu 4 % în perioada luată în calcul.
  Tabelul 1 | EF2005 | EF2006 | EF2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul comunitar (tone) | | | | |
| Indice | 100 | 107 | 98 | 96 |

(47)

Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei comunitare pe piața comunitară, la care s-au adăugat importurile din RPC și din alte țări terțe, în conformitate cu statisticile Eurostat. Consumul comunitar de MSG a crescut între EF2005 și EF2006 înainte de a descrește continuu în EF2007 și PA. Pe ansamblu, consumul a scăzut cu 4 % în perioada luată în calcul.

Tabelul 1

EF2005

EF2006

EF2007

PA

Consumul comunitar (tone)

Indice

100

107

98

96

4.3.   Importurile din RPC în Comunitate

4.3.1.   Volumul și cota de piață

| (48) | Volumul importurilor din RPC a crescut semnificativ de la 4 701 tone în EF2005 până la 34 613 tone în PA, deci cu 636 % pe parcursul perioadei luate în calcul. |
| --- | --- |

(48)

Volumul importurilor din RPC a crescut semnificativ de la 4 701 tone în EF2005 până la 34 613 tone în PA, deci cu 636 % pe parcursul perioadei luate în calcul.

| (49) | Procentul de piață corespunzător se afla în gama 3 % până la 7 % în EF2005 și a crescut până la gama 38 % până la 43 % în perioada luată în calcul, deși consumul a scăzut.
  Tabelul 2 | EF2005 | EF2006 | EF2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri din RPC (tone) | 4 701 | 11 376 | 34 254 | 34 613 |
| Indice | 100 | 242 | 729 | 736 |
| Cotă de piață RPC | | | | |
| Indice | 100 | 226 | 745 | 768 |
| Sursă: Cantități importate conform statisticilor Eurostat. |

(49)

Procentul de piață corespunzător se afla în gama 3 % până la 7 % în EF2005 și a crescut până la gama 38 % până la 43 % în perioada luată în calcul, deși consumul a scăzut.

Tabelul 2

EF2005

EF2006

EF2007

PA

Importuri din RPC (tone)

4 701

11 376

34 254

34 613

Indice

100

242

729

736

Cotă de piață RPC

Indice

100

226

745

768

Sursă: Cantități importate conform statisticilor Eurostat.

4.3.2.   Preț de vânzare unitar

| (50) | Prețurile medii pentru importurile din China au fluctuat în perioada luată în calcul și pe ansamblu au prezentat o scădere ușoară de 2 %.
  Tabelul 3 | EF2005 | EF2006 | EF2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile importurilor provenite din RPC (EUR/tonă) | 790 | 818 | 785 | 773 |
| Indice | 100 | 104 | 99 | 98 |
| Sursă: Prețuri de import conform statisticilor Eurostat. |

(50)

Prețurile medii pentru importurile din China au fluctuat în perioada luată în calcul și pe ansamblu au prezentat o scădere ușoară de 2 %.

Tabelul 3

EF2005

EF2006

EF2007

PA

Prețurile importurilor provenite din RPC (EUR/tonă)

790

818

785

773

Indice

100

104

99

98

Sursă: Prețuri de import conform statisticilor Eurostat.

4.3.3.   Subcotarea de preț

| (51) | În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria comunitară în ceea ce privește clienții independenți pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco-fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor în cauză, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale și costurile posterioare importului. Comparația s-a efectuat după deducerea reducerilor și a rabaturilor. |
| --- | --- |

(51)

În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria comunitară în ceea ce privește clienții independenți pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco-fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor în cauză, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale și costurile posterioare importului. Comparația s-a efectuat după deducerea reducerilor și a rabaturilor.

| (52) | Pe baza metodologiei descrise anterior, diferența dintre prețuri, exprimată ca procent din prețul mediu ponderat pe industria comunitară (la nivel franco-fabrică), deci marja de subcotare de preț, s-a aflat în gama 21 % până la 24 %. |
| --- | --- |

(52)

Pe baza metodologiei descrise anterior, diferența dintre prețuri, exprimată ca procent din prețul mediu ponderat pe industria comunitară (la nivel franco-fabrică), deci marja de subcotare de preț, s-a aflat în gama 21 % până la 24 %.

4.4.   Situația economică a industriei comunitare

| (53) | Au fost examinate tendințele tuturor factorilor economici menționați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a se stabili situația economică a industriei comunitare în timpul perioadei luate în calcul. |
| --- | --- |

(53)

Au fost examinate tendințele tuturor factorilor economici menționați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a se stabili situația economică a industriei comunitare în timpul perioadei luate în calcul.

4.4.1.   Capacitatea de producție, producția și utilizarea capacității

| (54) | Capacitatea de producție a crescut cu 5 % în EF2006, după care a urmat o nouă creștere de 3 puncte procentuale în EF2007 înainte de a se stabiliza în cursul PA. Creșterea capacității de producție a fost rezultatul unor noi investiții, după cum se explică mai departe în considerentul 60. |
| --- | --- |

(54)

Capacitatea de producție a crescut cu 5 % în EF2006, după care a urmat o nouă creștere de 3 puncte procentuale în EF2007 înainte de a se stabiliza în cursul PA. Creșterea capacității de producție a fost rezultatul unor noi investiții, după cum se explică mai departe în considerentul 60.

| (55) | Producția de MSG realizată de industria comunitară a scăzut continuu, pe ansamblu 6 % în perioada luată în calcul. Cifrele de producție pentru EF2007 și PA reflectă faptul că industria comunitară a trebuit să înceteze producția timp de o lună în 2006. |
| --- | --- |

(55)

Producția de MSG realizată de industria comunitară a scăzut continuu, pe ansamblu 6 % în perioada luată în calcul. Cifrele de producție pentru EF2007 și PA reflectă faptul că industria comunitară a trebuit să înceteze producția timp de o lună în 2006.

| (56) | Ca rezultat al scăderii volumului de producție, utilizarea capacităților a scăzut cu 14 % pe parcursul perioadei luate în calcul.
  Tabelul 4 | EF2005 | EF2006 | EF2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitate de producție | | | | |
| Indice | 100 | 105 | 108 | 108 |
| Producție | | | | |
| Indice | 100 | 99 | 93 | 94 |
| Utilizarea capacităților | | | | |
| Indice | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Sursă: Răspuns la chestionar. |

(56)

Ca rezultat al scăderii volumului de producție, utilizarea capacităților a scăzut cu 14 % pe parcursul perioadei luate în calcul.

Tabelul 4

EF2005

EF2006

EF2007

PA

Capacitate de producție

Indice

100

105

108

108

Producție

Indice

100

99

93

94

Utilizarea capacităților

Indice

100

95

86

86

Sursă: Răspuns la chestionar.

4.4.2.   Volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii unitare din Comunitate

| (57) | Vânzările de MSG efectuate de către industria comunitară către clienți independenți de pe piața comunitară au crescut ușor în EF2006, înainte de a prezenta în EF2007 o scădere masivă de 25 de puncte procentuale. Pe perioada luată în calcul, scăderea vânzărilor a fost de 24 %. Această scădere masivă a volumului vânzărilor a dus la o scădere semnificativă în procentul de piață, cu un total de 12,5 puncte procentuale în decursul perioadei luate în calcul (de la 58,6 % procent de piață în EF2005 la 46,1 % în PA). |
| --- | --- |

(57)

Vânzările de MSG efectuate de către industria comunitară către clienți independenți de pe piața comunitară au crescut ușor în EF2006, înainte de a prezenta în EF2007 o scădere masivă de 25 de puncte procentuale. Pe perioada luată în calcul, scăderea vânzărilor a fost de 24 %. Această scădere masivă a volumului vânzărilor a dus la o scădere semnificativă în procentul de piață, cu un total de 12,5 puncte procentuale în decursul perioadei luate în calcul (de la 58,6 % procent de piață în EF2005 la 46,1 % în PA).

| (58) | Prețurile medii ale vânzărilor către clienți independenți de pe piața comunitară au crescut cu 19 % în perioada luată în calcul. Creșterea a fost chiar mai puternică în EF2007 (+ 23 %), dar apoi, în ultimele trei luni ale PA, a avut loc o ușoară scădere a prețurilor. Creșterea prețurilor a fost necesară pentru a acoperi creșterea costurilor materiilor prime și a altor elemente de intrare. În pofida faptului că industria comunitară a reușit, de fapt, să își sporească eficiența în ceea ce privește producția de MSG, prețurile de vânzare nu au putut acoperi costul de producție în cursul PA.
  Tabelul 5 | EF2005 | EF2006 | EF2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum de vânzări | | | | |
| Indice | 100 | 101 | 76 | 76 |
| Cotă de piață | | | | |
| Indice | 100 | 94 | 77 | 79 |
| Prețuri medii | | | | |
| Indice | 100 | 106 | 123 | 119 |
| Sursă: Răspuns la chestionar. |

(58)

Prețurile medii ale vânzărilor către clienți independenți de pe piața comunitară au crescut cu 19 % în perioada luată în calcul. Creșterea a fost chiar mai puternică în EF2007 (+ 23 %), dar apoi, în ultimele trei luni ale PA, a avut loc o ușoară scădere a prețurilor. Creșterea prețurilor a fost necesară pentru a acoperi creșterea costurilor materiilor prime și a altor elemente de intrare. În pofida faptului că industria comunitară a reușit, de fapt, să își sporească eficiența în ceea ce privește producția de MSG, prețurile de vânzare nu au putut acoperi costul de producție în cursul PA.

Tabelul 5

EF2005

EF2006

EF2007

PA

Volum de vânzări

Indice

100

101

76

76

Cotă de piață

Indice

100

94

77

79

Prețuri medii

Indice

100

106

123

119

Sursă: Răspuns la chestionar.

4.4.3.   Stocurile

| (59) | În perioada luată în calcul, stocurile au crescut cu 52 %. Această creștere a stocurilor a avut loc în a doua jumătate a perioadei luate în calcul și a coincis cu marea scădere a vânzărilor începând cu EF2007. La sfârșitul PA, nivelul stocurilor rămăsese ridicat.
  Tabelul 6 | EF2005 | EF2006 | EF2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri | | | | |
| Indice | 100 | 101 | 153 | 152 |
| Sursă: Răspuns la chestionar. |

(59)

În perioada luată în calcul, stocurile au crescut cu 52 %. Această creștere a stocurilor a avut loc în a doua jumătate a perioadei luate în calcul și a coincis cu marea scădere a vânzărilor începând cu EF2007. La sfârșitul PA, nivelul stocurilor rămăsese ridicat.

Tabelul 6

EF2005

EF2006

EF2007

PA

Stocuri

Indice

100

101

153

152

Sursă: Răspuns la chestionar.

4.4.4.   Rentabilitatea, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capitalurile

| (60) | Vânzările industriei comunitare din produsul similar pe piața comunitară nu au fost profitabile de-a lungul perioadei luate în calcul. La începutul acestei perioade, situația trebuia privită în contextul achiziționării Orsan S.A. de către Ajinomoto Foods Europe (AFE) și al restructurării care a avut loc în acel moment. Într-adevăr, Orsan S.A. fusese într-o situație financiară precară până în 2003 și AFE a trecut la o restructurare profundă pentru a reduce costurile și pentru a îmbunătăți eficiența, cu investiții specifice în 2004 și 2005. Țintele acestor investiții erau mărirea capacității de producție, dezvoltarea unei noi linii de produse și sporirea eficienței energetice. Grupul căreia aparține acum industria comunitară a transmis, de asemenea, know-how, inclusiv varietăți de bacterie noi și mai performante pentru procesul de fermentație necesar pentru producerea MSG în Comunitate. |
| --- | --- |

(60)

Vânzările industriei comunitare din produsul similar pe piața comunitară nu au fost profitabile de-a lungul perioadei luate în calcul. La începutul acestei perioade, situația trebuia privită în contextul achiziționării Orsan S.A. de către Ajinomoto Foods Europe (AFE) și al restructurării care a avut loc în acel moment. Într-adevăr, Orsan S.A. fusese într-o situație financiară precară până în 2003 și AFE a trecut la o restructurare profundă pentru a reduce costurile și pentru a îmbunătăți eficiența, cu investiții specifice în 2004 și 2005. Țintele acestor investiții erau mărirea capacității de producție, dezvoltarea unei noi linii de produse și sporirea eficienței energetice. Grupul căreia aparține acum industria comunitară a transmis, de asemenea, know-how, inclusiv varietăți de bacterie noi și mai performante pentru procesul de fermentație necesar pentru producerea MSG în Comunitate.

| (61) | Deși investițiile au continuat și în 2006 și 2007, industria comunitară a reușit să își reducă pierderile, mai ales pe parcursul PA, datorită creșterii prețurilor de vânzare, dar și datorită creșterii eficienței în folosirea materiei prime și a energiei. Totuși, nu a fost posibilă o creștere în continuare a prețurilor. Exportatorii chinezi erau din ce în ce mai prezenți și au pătruns rapid pe piața comunitară. Ca rezultat, industria comunitară a continuat să sufere pierderi semnificative în vânzările sale pe piața comunitară în timpul PA. |
| --- | --- |

(61)

Deși investițiile au continuat și în 2006 și 2007, industria comunitară a reușit să își reducă pierderile, mai ales pe parcursul PA, datorită creșterii prețurilor de vânzare, dar și datorită creșterii eficienței în folosirea materiei prime și a energiei. Totuși, nu a fost posibilă o creștere în continuare a prețurilor. Exportatorii chinezi erau din ce în ce mai prezenți și au pătruns rapid pe piața comunitară. Ca rezultat, industria comunitară a continuat să sufere pierderi semnificative în vânzările sale pe piața comunitară în timpul PA.

| (62) | Randamentul investițiilor din producția și vânzările produsului similar a fost negativ pe perioada luată în calcul, reflectând tendința negativă a profitabilității menționată anterior. |
| --- | --- |

(62)

Randamentul investițiilor din producția și vânzările produsului similar a fost negativ pe perioada luată în calcul, reflectând tendința negativă a profitabilității menționată anterior.

| (63) | În ceea ce privește ceilalți indicatori financiari, fluxul de lichidități generat de MSG produs și vândut în UE a fost negativ pe parcursul perioadei luate în calcul. |
| --- | --- |

(63)

În ceea ce privește ceilalți indicatori financiari, fluxul de lichidități generat de MSG produs și vândut în UE a fost negativ pe parcursul perioadei luate în calcul.

| (64) | În afara pierderilor financiare, nu au existat nici un fel de indicii că industria comunitară, ca parte a Ajinomoto Group, s-a confruntat cu alte probleme în ceea ce privește acumularea de capital pentru activitățile sale.
  Tabelul 7 | EF2005 | EF2006 | EF2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitate | | | | |
| Indice | (100) | (103) | (66) | (75) |
| Investiții | | | | |
| Indice | 100 | 211 | 65 | 51 |
| Randamentul investițiilor | | | | |
| Indice | (100) | (92) | (63) | (67) |
| Flux de lichidități | | | | |
| Indice | (100) | (102) | (59) | (83) |
| Sursă: Răspuns la chestionar. |

(64)

În afara pierderilor financiare, nu au existat nici un fel de indicii că industria comunitară, ca parte a Ajinomoto Group, s-a confruntat cu alte probleme în ceea ce privește acumularea de capital pentru activitățile sale.

Tabelul 7

EF2005

EF2006

EF2007

PA

Profitabilitate

Indice

(100)

(103)

(66)

(75)

Investiții

Indice

100

211

65

51

Randamentul investițiilor

Indice

(100)

(92)

(63)

(67)

Flux de lichidități

Indice

(100)

(102)

(59)

(83)

Sursă: Răspuns la chestionar.

4.4.5.   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

| (65) | Ocuparea forței de muncă în industria comunitară a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate. Salariile au crescut inițial cu 6 % în EF2006 față de EF2005. Totuși, în EF2007 și în PA, salariile au scăzut la nivelul din EF2005. |
| --- | --- |

(65)

Ocuparea forței de muncă în industria comunitară a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate. Salariile au crescut inițial cu 6 % în EF2006 față de EF2005. Totuși, în EF2007 și în PA, salariile au scăzut la nivelul din EF2005.

| (66) | Productivitatea a crescut cu 3 % în EF2006, după care a urmat o ușoară scădere în EF2007. În PA, productivitatea a crescut din nou la același nivel cu EF2006.
  Tabelul 8 | EF2005 | EF2006 | EF2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă | | | | |
| Indice | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Salarii | | | | |
| Indice | 100 | 106 | 100 | 100 |
| Productivitate | | | | |
| Indice | 100 | 103 | 101 | 103 |
| Sursă: Răspuns la chestionar. |

(66)

Productivitatea a crescut cu 3 % în EF2006, după care a urmat o ușoară scădere în EF2007. În PA, productivitatea a crescut din nou la același nivel cu EF2006.

Tabelul 8

EF2005

EF2006

EF2007

PA

Ocuparea forței de muncă

Indice

100

95

92

91

Salarii

Indice

100

106

100

100

Productivitate

Indice

100

103

101

103

Sursă: Răspuns la chestionar.

4.4.6.   Creșterea

| (67) | În timp ce consumul comunitar a scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu 24 %. Aceasta a dus la pierderea de către industria comunitară în perioada luată în calcul a unui procent de piață de 12,5 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(67)

În timp ce consumul comunitar a scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu 24 %. Aceasta a dus la pierderea de către industria comunitară în perioada luată în calcul a unui procent de piață de 12,5 puncte procentuale.

4.4.7.   Dimensiunea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (68) | Marjele de dumping pentru exportatorii din RPC sunt specificate mai sus, în secțiunea privitoare la dumping, și sunt semnificativ peste pragul de minimis. În afară de aceasta, date fiind volumele și prețurile importurilor în condiții de dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(68)

Marjele de dumping pentru exportatorii din RPC sunt specificate mai sus, în secțiunea privitoare la dumping, și sunt semnificativ peste pragul de minimis. În afară de aceasta, date fiind volumele și prețurile importurilor în condiții de dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.

| (69) | Nu există niciun indiciu că industria comunitară se redresează după efectele dumpingurilor precedente. Se observă că importurile de MSG nu au fost supuse niciunor măsuri din anul 2003. |
| --- | --- |

(69)

Nu există niciun indiciu că industria comunitară se redresează după efectele dumpingurilor precedente. Se observă că importurile de MSG nu au fost supuse niciunor măsuri din anul 2003.

4.5.   Concluzii privind prejudiciul

| (70) | Cei mai mulți indicatori de prejudiciu referitori la industria comunitară au evoluat negativ în perioada luată în calcul. Producția și utilizarea capacităților au scăzut cu 6 %, respectiv 14 %. În timp ce consumul pe piața comunitară a scăzut cu 4 %, volumul vânzărilor realizate de industria comunitară a scăzut semnificativ mai mult, adică 24 %, ceea ce a dus la o pierdere a procentului de piață de 12,5 puncte procentuale. Alți indicatori de prejudiciu, de exemplu stocurile și ocuparea forței de muncă, au evoluat, de asemenea, negativ în perioada luată în calcul. |
| --- | --- |

(70)

Cei mai mulți indicatori de prejudiciu referitori la industria comunitară au evoluat negativ în perioada luată în calcul. Producția și utilizarea capacităților au scăzut cu 6 %, respectiv 14 %. În timp ce consumul pe piața comunitară a scăzut cu 4 %, volumul vânzărilor realizate de industria comunitară a scăzut semnificativ mai mult, adică 24 %, ceea ce a dus la o pierdere a procentului de piață de 12,5 puncte procentuale. Alți indicatori de prejudiciu, de exemplu stocurile și ocuparea forței de muncă, au evoluat, de asemenea, negativ în perioada luată în calcul.

| (71) | Investigația a arătat că importurile chinezești cu preț scăzut au subcotat prețurile industriei comunitare cu până la 24 % în timpul PA. Prețurile la vânzare ale industriei comunitare au crescut în perioada luată în calcul cu 19 %, din cauza creșterilor de costuri, dar consecința acestui fapt a fost o scădere a volumului vânzărilor și o pierdere a procentului de piață. În consecință, ceilalți indicatori financiari de prejudiciu, inclusiv randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și profitabilitatea au evoluat, de asemenea, negativ în perioada luată în calcul. |
| --- | --- |

(71)

Investigația a arătat că importurile chinezești cu preț scăzut au subcotat prețurile industriei comunitare cu până la 24 % în timpul PA. Prețurile la vânzare ale industriei comunitare au crescut în perioada luată în calcul cu 19 %, din cauza creșterilor de costuri, dar consecința acestui fapt a fost o scădere a volumului vânzărilor și o pierdere a procentului de piață. În consecință, ceilalți indicatori financiari de prejudiciu, inclusiv randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și profitabilitatea au evoluat, de asemenea, negativ în perioada luată în calcul.

| (72) | Date fiind argumentele de mai sus, se poate concluziona că industria comunitară a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(72)

Date fiind argumentele de mai sus, se poate concluziona că industria comunitară a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

5.1.   Introducere

| (73) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile de MSG originare din RPC, care au făcut obiectul dumpingului, au cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost verificați și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar mai putea prejudicia industria comunitară, pentru a se evita ca eventualele prejudicii cauzate de acești factori diferiți să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(73)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile de MSG originare din RPC, care au făcut obiectul dumpingului, au cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost verificați și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar mai putea prejudicia industria comunitară, pentru a se evita ca eventualele prejudicii cauzate de acești factori diferiți să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping.

5.2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (74) | Pe perioada luată în calcul, importuri la preț scăzut, care au făcut obiectul unui dumping, originare din RPC au crescut în volum de peste șapte ori, ceea ce a dus la o creștere a procentului de piață deținut de MSG chinez din gama 3 % până la 7 % în EF2005 la gama 38 % până la 43 % în PA. În același timp, exportatorii chinezi au fost singurii jucători de pe piață care și-au redus prețurile de vânzare. Informația disponibilă arată că atât producătorul comunitar, cât și exportatorii din alte țări terțe și-au mărit prețurile ca urmare a creșterii costurilor de producție (în principal creșteri de prețuri la materia primă și energie). |
| --- | --- |

(74)

Pe perioada luată în calcul, importuri la preț scăzut, care au făcut obiectul unui dumping, originare din RPC au crescut în volum de peste șapte ori, ceea ce a dus la o creștere a procentului de piață deținut de MSG chinez din gama 3 % până la 7 % în EF2005 la gama 38 % până la 43 % în PA. În același timp, exportatorii chinezi au fost singurii jucători de pe piață care și-au redus prețurile de vânzare. Informația disponibilă arată că atât producătorul comunitar, cât și exportatorii din alte țări terțe și-au mărit prețurile ca urmare a creșterii costurilor de producție (în principal creșteri de prețuri la materia primă și energie).

| (75) | Această creștere a importurilor din RPC a coincis cu deteriorarea situației industriei comunitare. În EF2006, volumul importurilor din RPC a crescut cu 142 %, în timp ce volumul vânzărilor comunitare a crescut cu 1 %. În EF2007, volumul importurilor din RPC a crescut cu încă 201 % și prețurile de vânzare au scăzut cu 4 %, în timp ce volumul vânzărilor comunitare a scăzut cu 25 de puncte procentuale. Ca rezultat, industria comunitară a suferit o scădere a volumului de vânzări pe piața comunitară și o pierdere a procentului de piață de 12,5 puncte procentuale în timpul PA. Presiunea impusă asupra prețurilor de către importurile chinezești care au făcut obiectul dumpingului nu au permis industriei comunitare să mărească propriile prețuri de vânzare la nivelul care ar fi eliminat pierderile și ar fi dus mai departe la îmbunătățirea situației sale financiare. |
| --- | --- |

(75)

Această creștere a importurilor din RPC a coincis cu deteriorarea situației industriei comunitare. În EF2006, volumul importurilor din RPC a crescut cu 142 %, în timp ce volumul vânzărilor comunitare a crescut cu 1 %. În EF2007, volumul importurilor din RPC a crescut cu încă 201 % și prețurile de vânzare au scăzut cu 4 %, în timp ce volumul vânzărilor comunitare a scăzut cu 25 de puncte procentuale. Ca rezultat, industria comunitară a suferit o scădere a volumului de vânzări pe piața comunitară și o pierdere a procentului de piață de 12,5 puncte procentuale în timpul PA. Presiunea impusă asupra prețurilor de către importurile chinezești care au făcut obiectul dumpingului nu au permis industriei comunitare să mărească propriile prețuri de vânzare la nivelul care ar fi eliminat pierderile și ar fi dus mai departe la îmbunătățirea situației sale financiare.

| (76) | Pe baza celor menționate anterior putem concluziona, momentan, că importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping și care au subcotat în mod considerabil prețurile industriei comunitare în cursul PA și care au sporit semnificativ în volum au avut un rol hotărâtor în prejudiciul suferit de industria comunitară, care se reflectă în slaba sa situație financiară și deteriorarea altor indicatori de prejudiciu în cursul PA, precum și o pierdere a cotei de piață. |
| --- | --- |

(76)

Pe baza celor menționate anterior putem concluziona, momentan, că importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping și care au subcotat în mod considerabil prețurile industriei comunitare în cursul PA și care au sporit semnificativ în volum au avut un rol hotărâtor în prejudiciul suferit de industria comunitară, care se reflectă în slaba sa situație financiară și deteriorarea altor indicatori de prejudiciu în cursul PA, precum și o pierdere a cotei de piață.

5.3.   Efectul altor factori

5.3.1.   Importurile din alte țări terțe

| (77) | Importurile din țări terțe care nu au fost implicate în această investigație au scăzut cu 65 % în perioada luată în calcul, rezultând o pierdere a procentului de piață de la gama 35 % până la 40 % în EF2005 la gama 10 % până la 15 % în PA. Prețurile acestor importuri au crescut cu 20 % în perioada luată în calcul, ceea ce urmează tendința de dezvoltare a prețurilor din industria comunitară. |
| --- | --- |

(77)

Importurile din țări terțe care nu au fost implicate în această investigație au scăzut cu 65 % în perioada luată în calcul, rezultând o pierdere a procentului de piață de la gama 35 % până la 40 % în EF2005 la gama 10 % până la 15 % în PA. Prețurile acestor importuri au crescut cu 20 % în perioada luată în calcul, ceea ce urmează tendința de dezvoltare a prețurilor din industria comunitară.

| (78) | Tendințele volumului importurilor și prețurilor din alte țări terțe între EF2005 și PA au fost după cum urmează:
  Tabelul 9









  Alte țări terțe | EF2005 | EF2006 | EF2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total importuri
  (tone) | 31 910 | 30 926 | 13 080 | 11 225 |
| Indice | 100 | 97 | 41 | 35 |
| Sursă: Eurostat |

(78)

Tendințele volumului importurilor și prețurilor din alte țări terțe între EF2005 și PA au fost după cum urmează:

Tabelul 9

Alte țări terțe

EF2005

EF2006

EF2007

PA

Total importuri

(tone)

31 910

30 926

13 080

11 225

Indice

100

97

41

35

Sursă: Eurostat

| Alte țări terțe | EF2005 | EF2006 | EF2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețuri medii toate importurile
  (EUR/tonă) | 789 | 831 | 976 | 945 |
| Indice | 100 | 105 | 124 | 120 |
| Sursă: Eurostat |

Alte țări terțe

EF2005

EF2006

EF2007

PA

Prețuri medii toate importurile

(EUR/tonă)

789

831

976

945

Indice

100

105

124

120

Sursă: Eurostat

| (79) | Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au rupt legătura de cauzalitate dintre dumping și prejudiciul important cauzat industriei comunitare de importurile din RPC. |
| --- | --- |

(79)

Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au rupt legătura de cauzalitate dintre dumping și prejudiciul important cauzat industriei comunitare de importurile din RPC.

5.3.2.   Evoluția cererii

| (80) | În ceea ce privește evoluția cererii, consumul comunitar de MSG a scăzut între EF2005 și PA. Această scădere nu a fost, totuși, semnificativă (– 4 %) și nu poate explica scăderea volumului de vânzări al industriei comunitare pe piața comunitară care a fost de 24 %. Trebuie subliniat că, în perioada luată în calcul, industria comunitară a pierdut 12,5 puncte procentuale din procentul său de piață și că aceste vânzări au fost înlocuite de importuri care au făcut obiectul unui dumping, originare din RPC. Prin urmare, prejudiciul important suferit de industria comunitară nu poate fi atribuit unei contractări a cererii pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește evoluția cererii, consumul comunitar de MSG a scăzut între EF2005 și PA. Această scădere nu a fost, totuși, semnificativă (– 4 %) și nu poate explica scăderea volumului de vânzări al industriei comunitare pe piața comunitară care a fost de 24 %. Trebuie subliniat că, în perioada luată în calcul, industria comunitară a pierdut 12,5 puncte procentuale din procentul său de piață și că aceste vânzări au fost înlocuite de importuri care au făcut obiectul unui dumping, originare din RPC. Prin urmare, prejudiciul important suferit de industria comunitară nu poate fi atribuit unei contractări a cererii pe piața comunitară.

5.3.3.   Rezultatele la export și productivitate ale industriei comunitare

| (81) | Contrar celor pretinse de unele părți interesate, conform cărora performanțele slabe la export ale industriei comunitare ar putea fi cauza prejudiciului suferit, trebuie să se observe că vânzările la export au crescut cu peste 50 % în perioada luată în calcul. Prin urmare, afirmația trebuie să fie respinsă. |
| --- | --- |

(81)

Contrar celor pretinse de unele părți interesate, conform cărora performanțele slabe la export ale industriei comunitare ar putea fi cauza prejudiciului suferit, trebuie să se observe că vânzările la export au crescut cu peste 50 % în perioada luată în calcul. Prin urmare, afirmația trebuie să fie respinsă.

| (82) | În ce privește factorul productivitate, trebuie să se observe că, în perioada luată în calcul, industria comunitară a reușit să își diminueze costurile fixe și costurile cu forța de muncă și a sporit productivitatea pe angajat. |
| --- | --- |

(82)

În ce privește factorul productivitate, trebuie să se observe că, în perioada luată în calcul, industria comunitară a reușit să își diminueze costurile fixe și costurile cu forța de muncă și a sporit productivitatea pe angajat.

| (83) | Luând în considerare cele menționate anterior, nici performanța la export, nici orice presupusă scădere a productivității industriei comunitare nu au contribuit la deteriorarea situației acesteia în decursul PA. |
| --- | --- |

(83)

Luând în considerare cele menționate anterior, nici performanța la export, nici orice presupusă scădere a productivității industriei comunitare nu au contribuit la deteriorarea situației acesteia în decursul PA.

5.3.4.   Fluctuațiile ratei de schimb

| (84) | Anumite părți interesate au susținut că deprecierea dolarului american (USD) în raport cu euro a favorizat importurile de MSG în Comunitatea Europeană. Într-adevăr, s-a constatat că vasta majoritate a tranzacțiilor de import din RPC în Comunitatea Europeană sunt facturate în USD. |
| --- | --- |

(84)

Anumite părți interesate au susținut că deprecierea dolarului american (USD) în raport cu euro a favorizat importurile de MSG în Comunitatea Europeană. Într-adevăr, s-a constatat că vasta majoritate a tranzacțiilor de import din RPC în Comunitatea Europeană sunt facturate în USD.

| (85) | Trebuie reamintit faptul că ancheta urmărește să stabilească dacă importurile care fac obiectul unui dumping (în termeni de preț și de volum) au cauzat prejudicii materiale industriei comunitare sau dacă astfel de prejudicii materiale se datorează altor factori. În acest sens, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că este necesar să se arate că nivelul prețului importurilor care fac obiectul dumpingului cauzează un prejudiciu. Acesta se referă, așadar, doar la o diferență între nivelurile prețurilor, nefiind, ca atare, necesar să se analizeze factorii care afectează nivelul acelor prețuri. |
| --- | --- |

(85)

Trebuie reamintit faptul că ancheta urmărește să stabilească dacă importurile care fac obiectul unui dumping (în termeni de preț și de volum) au cauzat prejudicii materiale industriei comunitare sau dacă astfel de prejudicii materiale se datorează altor factori. În acest sens, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că este necesar să se arate că nivelul prețului importurilor care fac obiectul dumpingului cauzează un prejudiciu. Acesta se referă, așadar, doar la o diferență între nivelurile prețurilor, nefiind, ca atare, necesar să se analizeze factorii care afectează nivelul acelor prețuri.

| (86) | În practică, efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor industriei comunitare se examinează, în principal, prin stabilirea subcotării prețurilor, a scăderii prețurilor și a presiunii asupra prețurilor. În acest scop, sunt comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei comunitare, iar prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului ar putea, în unele cazuri, să necesite convertirea într-o altă monedă pentru a dispune de o bază comparabilă. Prin urmare, utilizarea cursurilor de schimb în acest context garantează doar că diferența de preț se stabilește pe o bază comparabilă. Din cele menționate anterior reiese clar că, în principiu, cursul de schimb nu poate fi un alt factor al prejudiciului. |
| --- | --- |

(86)

În practică, efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor industriei comunitare se examinează, în principal, prin stabilirea subcotării prețurilor, a scăderii prețurilor și a presiunii asupra prețurilor. În acest scop, sunt comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei comunitare, iar prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului ar putea, în unele cazuri, să necesite convertirea într-o altă monedă pentru a dispune de o bază comparabilă. Prin urmare, utilizarea cursurilor de schimb în acest context garantează doar că diferența de preț se stabilește pe o bază comparabilă. Din cele menționate anterior reiese clar că, în principiu, cursul de schimb nu poate fi un alt factor al prejudiciului.

| (87) | Cele de mai sus sunt confirmate, de asemenea, de textul articolului 3 alineatul (7) din regulamentul de bază care se referă la factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping. Lista altor factori cunoscuți în articolul respectiv nu face trimitere la niciun factor care afectează nivelul prețului importurilor care fac obiectul unui dumping. În concluzie, în cazul în care importurile fac obiectul unui dumping și chiar dacă acestea au beneficiat de evoluția favorabilă a cursurilor de schimb, nu se consideră că evoluția acestor cursuri de schimb ar putea fi un alt factor care cauzează prejudicii. |
| --- | --- |

(87)

Cele de mai sus sunt confirmate, de asemenea, de textul articolului 3 alineatul (7) din regulamentul de bază care se referă la factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping. Lista altor factori cunoscuți în articolul respectiv nu face trimitere la niciun factor care afectează nivelul prețului importurilor care fac obiectul unui dumping. În concluzie, în cazul în care importurile fac obiectul unui dumping și chiar dacă acestea au beneficiat de evoluția favorabilă a cursurilor de schimb, nu se consideră că evoluția acestor cursuri de schimb ar putea fi un alt factor care cauzează prejudicii.

| (88) | Prin urmare, analiza factorilor care afectează nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, cum ar fi fluctuația cursului de schimb, nu poate fi concludentă, iar o astfel de analiză ar depăși cerințele prevăzute în regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(88)

Prin urmare, analiza factorilor care afectează nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, cum ar fi fluctuația cursului de schimb, nu poate fi concludentă, iar o astfel de analiză ar depăși cerințele prevăzute în regulamentul de bază.

| (89) | Cu toate acestea și fără să se aducă atingere celor afirmate mai înainte, chiar pe baza cursului de schimb în vigoare la începutul EF2005, importurile din RPC au subcotat semnificativ prețurile industriei comunitare. Prin urmare, această marjă semnificativă de subcotare nu poate fi explicată prin schimbarea cursului de schimb euro față de USD în perioada luată în calcul. |
| --- | --- |

(89)

Cu toate acestea și fără să se aducă atingere celor afirmate mai înainte, chiar pe baza cursului de schimb în vigoare la începutul EF2005, importurile din RPC au subcotat semnificativ prețurile industriei comunitare. Prin urmare, această marjă semnificativă de subcotare nu poate fi explicată prin schimbarea cursului de schimb euro față de USD în perioada luată în calcul.

| (90) | În temeiul celor menționate anterior, s-a concluzionat provizoriu că aprecierea euro față de USD nu este un factor suficient pentru ruperea legăturii cauzale între importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de către industria comunitară. |
| --- | --- |

(90)

În temeiul celor menționate anterior, s-a concluzionat provizoriu că aprecierea euro față de USD nu este un factor suficient pentru ruperea legăturii cauzale între importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de către industria comunitară.

5.3.5.   Importurile industriei comunitare

| (91) | Unele părți interesate au afirmat că industria comunitară a importat MSG din fabricile sale înrudite aflate în afara Chinei și în afara Comunității, ceea ce a avut un impact asupra volumului vânzărilor sale de MSG produs în interiorul Comunității. |
| --- | --- |

(91)

Unele părți interesate au afirmat că industria comunitară a importat MSG din fabricile sale înrudite aflate în afara Chinei și în afara Comunității, ceea ce a avut un impact asupra volumului vânzărilor sale de MSG produs în interiorul Comunității.

| (92) | Investigația a arătat că, după achiziționarea Orsan, industria comunitară și-a reorganizat structura/canalele de vânzare în Comunitate. Aproape întreaga cantitate de MSG pusă în vânzare pe piața comunitară de către industria comunitară în PA a fost produsă de singurul producător comunitar. Vânzările de MSG pe piața comunitară, provenite de la exportatori înrudiți cu industria comunitară din țări aflate în afara comunității, s-au redus constant și semnificativ pe perioada luată în calcul. |
| --- | --- |

(92)

Investigația a arătat că, după achiziționarea Orsan, industria comunitară și-a reorganizat structura/canalele de vânzare în Comunitate. Aproape întreaga cantitate de MSG pusă în vânzare pe piața comunitară de către industria comunitară în PA a fost produsă de singurul producător comunitar. Vânzările de MSG pe piața comunitară, provenite de la exportatori înrudiți cu industria comunitară din țări aflate în afara comunității, s-au redus constant și semnificativ pe perioada luată în calcul.

| (93) | Unele părți interesate au adus, de asemenea, argumentul că însăși industria comunitară sau alte societăți ale Ajinomoto Group au legături cu producătorii chinezi de MSG care exportă produsul respectiv în Comunitate. S-a afirmat că exporturile către Comunitate efectuate de către aceste societăți înrudite au produs prejudiciul suferit de către industria comunitară. S-a mai afirmat că însuși Ajinomoto Group este responsabil pentru politicile de prețuri practicate de către acești exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(93)

Unele părți interesate au adus, de asemenea, argumentul că însăși industria comunitară sau alte societăți ale Ajinomoto Group au legături cu producătorii chinezi de MSG care exportă produsul respectiv în Comunitate. S-a afirmat că exporturile către Comunitate efectuate de către aceste societăți înrudite au produs prejudiciul suferit de către industria comunitară. S-a mai afirmat că însuși Ajinomoto Group este responsabil pentru politicile de prețuri practicate de către acești exportatori chinezi.

| (94) | Investigația a arătat că, în cazul uneia dintre companiile din China despre care s-a afirmat că ar fi înrudită cu Ajinomoto Group, această relație a încetat să mai existe înainte de PA. Mai mult, s-a constatat că vânzările la export ale acestei companii către Comunitate în anii care au precedat PA sunt neglijabile. În cazul altor doi producători chinezi de MSG înrudiți cu unicul producător comunitar, s-a stabilit că exporturile acestora către Comunitate în PA au fost nesemnificative. Având în vedere acestea, faptul că Ajinomoto Group ar fi putut fi răspunzător pentru politicile de prețuri practicate de aceste societăți nu a fost considerat relevant. |
| --- | --- |

(94)

Investigația a arătat că, în cazul uneia dintre companiile din China despre care s-a afirmat că ar fi înrudită cu Ajinomoto Group, această relație a încetat să mai existe înainte de PA. Mai mult, s-a constatat că vânzările la export ale acestei companii către Comunitate în anii care au precedat PA sunt neglijabile. În cazul altor doi producători chinezi de MSG înrudiți cu unicul producător comunitar, s-a stabilit că exporturile acestora către Comunitate în PA au fost nesemnificative. Având în vedere acestea, faptul că Ajinomoto Group ar fi putut fi răspunzător pentru politicile de prețuri practicate de aceste societăți nu a fost considerat relevant.

| (95) | Astfel, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile industriei comunitare provenite din surse înrudite din afara Comunității nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(95)

Astfel, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile industriei comunitare provenite din surse înrudite din afara Comunității nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria comunitară.

5.3.6.   Noul regim al zahărului

| (96) | Afirmația făcută de către unele părți interesate cu privire la impactul negativ al noului regim al zahărului în Comunitate (și creșterea prețului zahărului rezultată din aceasta) asupra costurilor de producție ale industriei comunitare nu a fost confirmată. Investigația a arătat că industria comunitară a beneficiat de acorduri pe termen lung semnate cu mult înainte de punerea în aplicare a noului regim, ceea ce a asigurat menținerea unui preț scăzut de achiziție a zahărului pentru cea mai mare parte a perioadei luate în calcul. În a doua parte a PA, ca urmare a aplicării noului regim al zahărului, prețul de achiziție a zahărului a crescut ușor, dar acest impact a fost parțial contrabalansat de dezvoltarea unei tehnologii de fermentație mai eficientă. Productivitatea fermentației a crescut pe parcursul PA și este ridicată față de cea obținută în medie de către producătorii chinezi. Aceasta înseamnă că, pentru fiecare tonă de MSG, producătorul comunitar are nevoie de o cantitate substanțial mai mică de zahăr față de necesarul producătorilor chinezi. |
| --- | --- |

(96)

Afirmația făcută de către unele părți interesate cu privire la impactul negativ al noului regim al zahărului în Comunitate (și creșterea prețului zahărului rezultată din aceasta) asupra costurilor de producție ale industriei comunitare nu a fost confirmată. Investigația a arătat că industria comunitară a beneficiat de acorduri pe termen lung semnate cu mult înainte de punerea în aplicare a noului regim, ceea ce a asigurat menținerea unui preț scăzut de achiziție a zahărului pentru cea mai mare parte a perioadei luate în calcul. În a doua parte a PA, ca urmare a aplicării noului regim al zahărului, prețul de achiziție a zahărului a crescut ușor, dar acest impact a fost parțial contrabalansat de dezvoltarea unei tehnologii de fermentație mai eficientă. Productivitatea fermentației a crescut pe parcursul PA și este ridicată față de cea obținută în medie de către producătorii chinezi. Aceasta înseamnă că, pentru fiecare tonă de MSG, producătorul comunitar are nevoie de o cantitate substanțial mai mică de zahăr față de necesarul producătorilor chinezi.

5.3.7.   Diferența între materiile prime de bază

| (97) | MSG este produs în Comunitate din melase de zahăr, în timp ce în China este produs din amidon extras din porumb sau orez. Unele părți interesate au afirmat că evoluția prețurilor acestor materii prime poate să fi oferit un avantaj comparativ producătorilor chinezi. Totuși, compararea costurilor materiilor prime necesare pentru a produce aceeași cantitate de MSG arată că există un avantaj competitiv în cazul producției MSG din melase. Pe baza informației disponibile, există indicații conform cărora acest avantaj comparativ s-a mărit chiar în cursul PA prin creșterea rapidă a prețului porumbului, atât la nivel internațional, cât și pe piața chineză. Totuși, din cauza dumpingului produselor chinezești, acest avantaj comparativ nu a generat câștig de procent de piață pentru MSG produs din melase de către industria comunitară. |
| --- | --- |

(97)

MSG este produs în Comunitate din melase de zahăr, în timp ce în China este produs din amidon extras din porumb sau orez. Unele părți interesate au afirmat că evoluția prețurilor acestor materii prime poate să fi oferit un avantaj comparativ producătorilor chinezi. Totuși, compararea costurilor materiilor prime necesare pentru a produce aceeași cantitate de MSG arată că există un avantaj competitiv în cazul producției MSG din melase. Pe baza informației disponibile, există indicații conform cărora acest avantaj comparativ s-a mărit chiar în cursul PA prin creșterea rapidă a prețului porumbului, atât la nivel internațional, cât și pe piața chineză. Totuși, din cauza dumpingului produselor chinezești, acest avantaj comparativ nu a generat câștig de procent de piață pentru MSG produs din melase de către industria comunitară.

| (98) | În consecință, s-a concluzionat în mod provizoriu că diferența între materiile prime folosite de industria comunitară și cele folosite de producătorii-exportatori chinezi nu a contribuit la prejudiciul important suferit de către industria comunitară. |
| --- | --- |

(98)

În consecință, s-a concluzionat în mod provizoriu că diferența între materiile prime folosite de industria comunitară și cele folosite de producătorii-exportatori chinezi nu a contribuit la prejudiciul important suferit de către industria comunitară.

5.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (99) | Analiza anterioară a demonstrat că există o creștere substanțială de volum și procent de piață pentru importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din RPC între EF2005 și PA, odată cu un nivel ridicat al subcotării de preț în timpul PA. Această creștere a procentului de piață pentru importurile la preț scăzut din RPC a coincis cu o scădere semnificativă a procentului de piață pentru industria comunitară, ceea ce, împreună cu presiunea către scăderea prețurilor, a dus, între altele, la pierderi substanțiale pentru industria comunitară în perioada luată în calcul. Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut să prejudicieze industria comunitară a dezvăluit că niciunul dintre aceștia nu ar fi putut avea un impact negativ semnificativ. |
| --- | --- |

(99)

Analiza anterioară a demonstrat că există o creștere substanțială de volum și procent de piață pentru importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din RPC între EF2005 și PA, odată cu un nivel ridicat al subcotării de preț în timpul PA. Această creștere a procentului de piață pentru importurile la preț scăzut din RPC a coincis cu o scădere semnificativă a procentului de piață pentru industria comunitară, ceea ce, împreună cu presiunea către scăderea prețurilor, a dus, între altele, la pierderi substanțiale pentru industria comunitară în perioada luată în calcul. Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut să prejudicieze industria comunitară a dezvăluit că niciunul dintre aceștia nu ar fi putut avea un impact negativ semnificativ.

| (100) | Având în vedere analiza menționată mai sus, care a diferențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din țara respectivă au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(100)

Având în vedere analiza menționată mai sus, care a diferențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din țara respectivă au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

6.   INTERESUL COMUNITAR

6.1.   Observație preliminară

| (101) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. Determinarea interesului Comunității s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, adică cele ale industriei comunitare, ale furnizorilor de materii prime, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză. |
| --- | --- |

(101)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. Determinarea interesului Comunității s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, adică cele ale industriei comunitare, ale furnizorilor de materii prime, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.

6.2.   Industria comunitară

6.2.1.   Natura și structura industriei comunitare

| (102) | Industria comunitară este compusă dintr-un singur producător, stabilit în Franța. Societatea este proprietatea Ajinomoto Group, care este implicat, alături de alte activități, în producția și vânzarea de MSG pe plan mondial. Industria comunitară își procură materia primă de la furnizori comunitari, având prin urmare un impact asupra locurilor de muncă la nivelul furnizorilor de materie primă. |
| --- | --- |

(102)

Industria comunitară este compusă dintr-un singur producător, stabilit în Franța. Societatea este proprietatea Ajinomoto Group, care este implicat, alături de alte activități, în producția și vânzarea de MSG pe plan mondial. Industria comunitară își procură materia primă de la furnizori comunitari, având prin urmare un impact asupra locurilor de muncă la nivelul furnizorilor de materie primă.

6.2.2.   Efecte ale instituirii sau nu de măsuri asupra industriei comunitare

| (103) | Industria comunitară a făcut eforturi din timpul EF2005 pentru a investi într-o restructurare profundă cu scopul reducerii costurilor și, drept rezultat, poate fi considerată a fi viabilă. Cu toate acestea, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping, a apărut un prejudiciu sub forma unei scăderi semnificative a volumului vânzărilor și a unei creșteri insuficiente a prețului de vânzare, ceea ce, mai departe, a dus la pierderi financiare semnificative pentru industria comunitară. Urmare a impunerii unor taxe antidumping, volumul MSG vândut de industrie este de așteptat să crească și, până la un punct, să existe și o creștere a prețurilor practicate de aceasta pe piața comunitară. Aceasta va permite industriei comunitare să atingă un nivel acceptabil de profitabilitate. |
| --- | --- |

(103)

Industria comunitară a făcut eforturi din timpul EF2005 pentru a investi într-o restructurare profundă cu scopul reducerii costurilor și, drept rezultat, poate fi considerată a fi viabilă. Cu toate acestea, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping, a apărut un prejudiciu sub forma unei scăderi semnificative a volumului vânzărilor și a unei creșteri insuficiente a prețului de vânzare, ceea ce, mai departe, a dus la pierderi financiare semnificative pentru industria comunitară. Urmare a impunerii unor taxe antidumping, volumul MSG vândut de industrie este de așteptat să crească și, până la un punct, să existe și o creștere a prețurilor practicate de aceasta pe piața comunitară. Aceasta va permite industriei comunitare să atingă un nivel acceptabil de profitabilitate.

| (104) | Se consideră că instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Trebuie remarcat faptul că pierderile înregistrate de industria comunitară se datorează dificultății acesteia de a concura cu importuri la prețuri scăzute, în condiții de dumping, originare din RPC. Impunerea măsurilor antidumping este în măsură să plaseze industria comunitară în poziția de a recâștiga măcar o parte din procentul de piață pierdut, cu impact pozitiv, în consecință, asupra profitabilității. |
| --- | --- |

(104)

Se consideră că instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Trebuie remarcat faptul că pierderile înregistrate de industria comunitară se datorează dificultății acesteia de a concura cu importuri la prețuri scăzute, în condiții de dumping, originare din RPC. Impunerea măsurilor antidumping este în măsură să plaseze industria comunitară în poziția de a recâștiga măcar o parte din procentul de piață pierdut, cu impact pozitiv, în consecință, asupra profitabilității.

| (105) | Așa cum s-a menționat anterior, industria comunitară a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Dacă nu vor fi impuse măsuri, este probabilă o deteriorare în continuare a situației industriei comunitare, subminând astfel efectele pozitive ale investițiilor realizate în ultimii ani. Efectul de scădere a prețurilor provocat de importurile care fac obiectul unui dumping riscă să continue să zădărnicească toate eforturile depuse de industria comunitară, în special pentru a restabili rentabilitatea. Dacă nu se iau măsuri, industria comunitară riscă să nu mai fie prezentă pe termen lung. |
| --- | --- |

(105)

Așa cum s-a menționat anterior, industria comunitară a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Dacă nu vor fi impuse măsuri, este probabilă o deteriorare în continuare a situației industriei comunitare, subminând astfel efectele pozitive ale investițiilor realizate în ultimii ani. Efectul de scădere a prețurilor provocat de importurile care fac obiectul unui dumping riscă să continue să zădărnicească toate eforturile depuse de industria comunitară, în special pentru a restabili rentabilitatea. Dacă nu se iau măsuri, industria comunitară riscă să nu mai fie prezentă pe termen lung.

| (106) | În concluzie, se preconizează că măsurile vor permite industriei comunitare să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil stabilit în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(106)

În concluzie, se preconizează că măsurile vor permite industriei comunitare să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil stabilit în cursul anchetei.

6.3.   Importatorii

| (107) | Un total de trei importatori au cooperat la investigație și s-au pronunțat cu toții împotriva impunerii de măsuri antidumping. Acești importatori realizează în jur de 46 % din totalul importurilor din RPC în Comunitate și în jur de 19 % din consumul comunitar de MSG în cursul PA. |
| --- | --- |

(107)

Un total de trei importatori au cooperat la investigație și s-au pronunțat cu toții împotriva impunerii de măsuri antidumping. Acești importatori realizează în jur de 46 % din totalul importurilor din RPC în Comunitate și în jur de 19 % din consumul comunitar de MSG în cursul PA.

| (108) | Pe baza constatărilor provizorii, s-a concluzionat că impactul introducerii măsurilor antidumping ar fi neglijabil pentru doi dintre importatorii care au cooperat. Pentru celălalt importator care a cooperat, indiciile preliminare arată că MSG reprezintă 7 % până la 12 % din activitatea acestuia. Această companie are mai puțin de cinci oameni direct angajați în acea parte din afacere care se ocupă cu MSG. Profitul companiei din vânzările de MSG este redus. Având în vedere toate acestea, impactul impunerii unei taxe antidumping ar trebui să nu fie neglijabil. Totuși, efectul așteptat al impunerii de măsuri ar fi creșterea prețului MSG (din toate sursele) pe piața comunitară. Acest importator ar fi, astfel, în poziția de a transmite mai departe toată sau aproape toată creșterea de costuri care rezultă din impunerea de măsuri antidumping, fără ca aceasta să aibă vreun efect semnificativ asupra profitului său global. |
| --- | --- |

(108)

Pe baza constatărilor provizorii, s-a concluzionat că impactul introducerii măsurilor antidumping ar fi neglijabil pentru doi dintre importatorii care au cooperat. Pentru celălalt importator care a cooperat, indiciile preliminare arată că MSG reprezintă 7 % până la 12 % din activitatea acestuia. Această companie are mai puțin de cinci oameni direct angajați în acea parte din afacere care se ocupă cu MSG. Profitul companiei din vânzările de MSG este redus. Având în vedere toate acestea, impactul impunerii unei taxe antidumping ar trebui să nu fie neglijabil. Totuși, efectul așteptat al impunerii de măsuri ar fi creșterea prețului MSG (din toate sursele) pe piața comunitară. Acest importator ar fi, astfel, în poziția de a transmite mai departe toată sau aproape toată creșterea de costuri care rezultă din impunerea de măsuri antidumping, fără ca aceasta să aibă vreun efect semnificativ asupra profitului său global.

| (109) | În aceste condiții, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informației avute la dispoziție, este foarte probabil ca măsurile antidumping să aibă o influență puțin importantă asupra importatorilor, chiar nici una. |
| --- | --- |

(109)

În aceste condiții, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informației avute la dispoziție, este foarte probabil ca măsurile antidumping să aibă o influență puțin importantă asupra importatorilor, chiar nici una.

6.4.   Utilizatori

| (110) | Au cooperat la investigație în total patru societăți utilizatoare, care dețin 18 % din importurile de MSG din RPC. Aceste societăți activează în industria alimentară și în industria produselor cosmetice de uz personal. |
| --- | --- |

(110)

Au cooperat la investigație în total patru societăți utilizatoare, care dețin 18 % din importurile de MSG din RPC. Aceste societăți activează în industria alimentară și în industria produselor cosmetice de uz personal.

| (111) | Doi dintre utilizatorii care au cooperat activează în industria alimentară. În total, aceste două societăți dețin aproximativ 17 % din importurile de MSG din RPC în PA. Trebuie să se remarce că ambele societăți procură cantități semnificative de la industria comunitară, precum și din alte surse. Trebuie să se remarce, de asemenea, că activitățile legate de MSG reprezintă doar o mică parte din întreaga activitate a ambelor societăți. Pentru una dintre societăți, care a importat o cantitate foarte mică de MSG din RPC în PA, impactul impunerii oricăror măsuri va fi neglijabil. Pentru cealaltă companie, impactul posibilei impuneri de măsuri trebuie să continue a fi investigat. |
| --- | --- |

(111)

Doi dintre utilizatorii care au cooperat activează în industria alimentară. În total, aceste două societăți dețin aproximativ 17 % din importurile de MSG din RPC în PA. Trebuie să se remarce că ambele societăți procură cantități semnificative de la industria comunitară, precum și din alte surse. Trebuie să se remarce, de asemenea, că activitățile legate de MSG reprezintă doar o mică parte din întreaga activitate a ambelor societăți. Pentru una dintre societăți, care a importat o cantitate foarte mică de MSG din RPC în PA, impactul impunerii oricăror măsuri va fi neglijabil. Pentru cealaltă companie, impactul posibilei impuneri de măsuri trebuie să continue a fi investigat.

| (112) | În ce privește ceilalți doi utilizatori care au cooperat, s-a constatat că reprezintă doar aproximativ 1 % din importurile din China în PA. În aceste condiții, s-a considerat că impunerea de măsuri antidumping nu ar avea un efect semnificativ asupra situației financiare a acestor companii. |
| --- | --- |

(112)

În ce privește ceilalți doi utilizatori care au cooperat, s-a constatat că reprezintă doar aproximativ 1 % din importurile din China în PA. În aceste condiții, s-a considerat că impunerea de măsuri antidumping nu ar avea un efect semnificativ asupra situației financiare a acestor companii.

| (113) | În aceste condiții, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informației avute la dispoziție, este foarte probabil ca măsurile antidumping să aibă o influență puțin importantă asupra utilizatorilor, chiar nici una. |
| --- | --- |

(113)

În aceste condiții, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informației avute la dispoziție, este foarte probabil ca măsurile antidumping să aibă o influență puțin importantă asupra utilizatorilor, chiar nici una.

6.5.   Furnizori de materii prime

| (114) | Doi furnizori au răspuns la chestionar și au susținut impunerea de măsuri antidumping. Unul dintre aceștia este furnizor de materie primă, respectiv melasă de zahăr, pentru industria comunitară. Melasa de zahăr furnizată de către această societate industriei comunitare reprezintă aproximativ 5 % din cifra de afaceri a societății. Dacă nu se impun măsuri antidumping, există riscul, așa cum s-a menționat anterior, ca prezența pe termen lung a industriei comunitare să fie pusă la îndoială. Dacă s-ar întâmpla acest lucru, ar exista un impact negativ evident asupra situației furnizorilor de materie primă pentru industria comunitară. |
| --- | --- |

(114)

Doi furnizori au răspuns la chestionar și au susținut impunerea de măsuri antidumping. Unul dintre aceștia este furnizor de materie primă, respectiv melasă de zahăr, pentru industria comunitară. Melasa de zahăr furnizată de către această societate industriei comunitare reprezintă aproximativ 5 % din cifra de afaceri a societății. Dacă nu se impun măsuri antidumping, există riscul, așa cum s-a menționat anterior, ca prezența pe termen lung a industriei comunitare să fie pusă la îndoială. Dacă s-ar întâmpla acest lucru, ar exista un impact negativ evident asupra situației furnizorilor de materie primă pentru industria comunitară.

| (115) | În ceea ce îl privește pe cel de-al doilea furnizor, investigația va continua după impunerea de măsuri provizorii. |
| --- | --- |

(115)

În ceea ce îl privește pe cel de-al doilea furnizor, investigația va continua după impunerea de măsuri provizorii.

| (116) | Dacă nu vor fi impuse măsuri, vânzările industriei comunitare vor continua să scadă, ceea ce va duce mai departe la reducerea cererii acesteia de materii prime. Acest lucru va avea foarte probabil repercusiuni negative asupra profitabilității furnizorilor de materii prime. |
| --- | --- |

(116)

Dacă nu vor fi impuse măsuri, vânzările industriei comunitare vor continua să scadă, ceea ce va duce mai departe la reducerea cererii acesteia de materii prime. Acest lucru va avea foarte probabil repercusiuni negative asupra profitabilității furnizorilor de materii prime.

6.6.   Concurența și efectele de distorsionare a comerțului

| (117) | Unele părți interesate au declarat că Ajinomoto Group ar putea deține o poziție dominantă, nu numai pe piața comunitară, ci și pe piața mondială. Aceste părți interesate au susținut că, în afară de concurenții din China, Ajinomoto Group deține, de fapt, monopolul în domeniul producției de MSG la nivel mondial. Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că, pe baza informațiilor furnizate de către una dintre părțile interesate care au făcut această declarație, producția de MSG independentă de China și de Ajinomoto reprezintă, încă, peste 500 000 tone (ceea ce reprezintă mai mult decât producția totală de MSG a Ajinomoto Group). |
| --- | --- |

(117)

Unele părți interesate au declarat că Ajinomoto Group ar putea deține o poziție dominantă, nu numai pe piața comunitară, ci și pe piața mondială. Aceste părți interesate au susținut că, în afară de concurenții din China, Ajinomoto Group deține, de fapt, monopolul în domeniul producției de MSG la nivel mondial. Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că, pe baza informațiilor furnizate de către una dintre părțile interesate care au făcut această declarație, producția de MSG independentă de China și de Ajinomoto reprezintă, încă, peste 500 000 tone (ceea ce reprezintă mai mult decât producția totală de MSG a Ajinomoto Group).

| (118) | Referitor la piața comunitară, dacă se impun măsuri antidumping, este probabil ca producătorii-exportatori vizați din China, date fiind pozițiile puternice pe piață ale acestora, să continue să își vândă produsele, dar nu la prețuri de dumping. De asemenea, este probabil să existe încă un număr suficient de concurenți mari pe piața comunitară, inclusiv producători din Indonezia, Coreea de Sud, Vietnam, Brazilia și Taiwan. Trebuie subliniat faptul că, la începutul perioadei luate în considerare, importurile din aceste surse reprezentau 31,4 % din piața comunitară, dar au scăzut în mod substanțial din cauza importului la prețuri de dumping din RPC. În consecință, este probabil ca utilizatorii să poată alege în continuare între diferiți furnizori de MSG. În schimb, în absența măsurilor, va fi pus în joc viitorul industriei comunitare. Dispariția acesteia ar conduce la reducerea drastică a concurenței pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(118)

Referitor la piața comunitară, dacă se impun măsuri antidumping, este probabil ca producătorii-exportatori vizați din China, date fiind pozițiile puternice pe piață ale acestora, să continue să își vândă produsele, dar nu la prețuri de dumping. De asemenea, este probabil să existe încă un număr suficient de concurenți mari pe piața comunitară, inclusiv producători din Indonezia, Coreea de Sud, Vietnam, Brazilia și Taiwan. Trebuie subliniat faptul că, la începutul perioadei luate în considerare, importurile din aceste surse reprezentau 31,4 % din piața comunitară, dar au scăzut în mod substanțial din cauza importului la prețuri de dumping din RPC. În consecință, este probabil ca utilizatorii să poată alege în continuare între diferiți furnizori de MSG. În schimb, în absența măsurilor, va fi pus în joc viitorul industriei comunitare. Dispariția acesteia ar conduce la reducerea drastică a concurenței pe piața comunitară.

6.7.   Concluzie privind interesul Comunității

| (119) | Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive convingătoare împotriva impunerii de taxe antidumping în cazul de față. |
| --- | --- |

(119)

Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive convingătoare împotriva impunerii de taxe antidumping în cazul de față.

7.   PROPUNERE DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (120) | Având în vedere concluziile stabilite privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(120)

Având în vedere concluziile stabilite privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping.

| (121) | În sensul stabilirii nivelului taxei, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesară pentru a elimina prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(121)

În sensul stabilirii nivelului taxei, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesară pentru a elimina prejudiciul suferit de industria comunitară.

| (122) | Având în vedere că industria comunitară a suferit pierderi financiare pe parcursul întregii perioade luate în calcul, profitul care ar fi putut fi obținut în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping a fost calculat pe baza marjelor de profit pentru produsul analog, obținute în perioada luată în calcul de către producătorii de MSG în țări în care nu au fost prezente importurile din China, care au făcut obiectul unui dumping (și anume Taiwan și Thailanda). Pe această bază, s-a considerat că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un minimum corespunzător pe care industria comunitară l-ar putea atinge în absența dumpingului prejudiciabil. Majorarea necesară a prețului a fost determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat utilizat pentru calcularea subcotării cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin ajustarea prețurilor de vânzare ale industriei comunitare pentru a se lua în considerare pierderile/profiturile reale din cursul PA și prin adăugarea marjei de profit menționate anterior. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată ca procent din totalul valorii de import CIF. |
| --- | --- |

(122)

Având în vedere că industria comunitară a suferit pierderi financiare pe parcursul întregii perioade luate în calcul, profitul care ar fi putut fi obținut în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping a fost calculat pe baza marjelor de profit pentru produsul analog, obținute în perioada luată în calcul de către producătorii de MSG în țări în care nu au fost prezente importurile din China, care au făcut obiectul unui dumping (și anume Taiwan și Thailanda). Pe această bază, s-a considerat că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un minimum corespunzător pe care industria comunitară l-ar putea atinge în absența dumpingului prejudiciabil. Majorarea necesară a prețului a fost determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat utilizat pentru calcularea subcotării cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin ajustarea prețurilor de vânzare ale industriei comunitare pentru a se lua în considerare pierderile/profiturile reale din cursul PA și prin adăugarea marjei de profit menționate anterior. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată ca procent din totalul valorii de import CIF.

7.2.   Măsurile provizorii

| (123) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (dumping sau prejudiciu) în conformitate cu norma celei mai reduse taxe. |
| --- | --- |

(123)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (dumping sau prejudiciu) în conformitate cu norma celei mai reduse taxe.

| (124) | Ratele individuale ale taxei antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste rate ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză, fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile care au legătură cu societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(124)

Ratele individuale ale taxei antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste rate ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză, fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile care au legătură cu societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (125) | Taxele antidumping propuse sunt următoarele:








  Societatea | Marja de eliminarea prejudiciului | Marja de dumping | Nivelul taxeiantidumping |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Toate celelalte societăți | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(125)

Taxele antidumping propuse sunt următoarele:

Societatea

Marja de eliminarea prejudiciului

Marja de dumping

Nivelul taxeiantidumping

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Toate celelalte societăți

63,7 %

39,7 %

39,7 %

8.   NOTIFICAREA

| (126) | Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror decizii definitive. Reexaminarea rezultatelor provizorii ar putea fi necesară în scopul stabilirii oricăror rezultate definitive, |
| --- | --- |

(126)

Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror decizii definitive. Reexaminarea rezultatelor provizorii ar putea fi necesară în scopul stabilirii oricăror rezultate definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie pentru importurile de glutamat de monosodiu încadrat la codul NC ex 2922 42 00 (cod TARIC 2922420010) și originar din Republica Populară Chineză.

(2)   Rata taxei provizorii antidumping aplicabilă prețului net franco-frontieră comunitară, înainte de aplicarea taxei, pentru produsele fabricate de societățile de mai jos, este după cum urmează:

| Societatea | Nivelul taxei antidumping (%) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd | 36,5 | A884 |
| Toate celelalte societăți | 39,7 | A999 |

Societatea

Nivelul taxei antidumping (%)

Cod adițional TARIC

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd

36,5

A884

Toate celelalte societăți

39,7

A999

(3)   Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de oferirea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru o audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică timp de șase luni.

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 iunie 2008.

Pentru Comisie

Peter MANDELSON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO C 206, 5.9.2007, p. 20.

2

---

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/31

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 493/2008 AL COMISIEI

din 2 iunie 2008

de interzicere a pescuitului de cod în apele norvegiene din zonele I și II de către navele care arborează pavilionul Portugaliei

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru anul 2008. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru anul 2008.

| (2) | În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile pentru stocul menționat în anexa la prezentul regulament, efectuate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în anexa respectivă sau care sunt înregistrate în statul membru în cauză, au epuizat cota alocată pentru anul 2008. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile pentru stocul menționat în anexa la prezentul regulament, efectuate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în anexa respectivă sau care sunt înregistrate în statul membru în cauză, au epuizat cota alocată pentru anul 2008.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului pentru stocul respectiv, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestuia, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului pentru stocul respectiv, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2008 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul menționat în anexa respectivă se consideră epuizată de la data stabilită în anexa respectivă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul pentru stocul menționat în anexa la prezentul regulament, efectuat de către nave care arborează pavilionul statului membru menționat în anexă sau care sunt înregistrate în statul membru în cauză, se interzice de la data stabilită în anexa respectivă. Se interzice păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea stocului respectiv, capturat de către navele respective, după data menționată.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 iunie 2008.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru pescuit și probleme maritime

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 865/2007 (JO L 192, 24.7.2007, p. 1).

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (JO L 409, 30.12.2006, p. 11).

2

(3)  JO L 19, 23.1.2008, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 04/T & Q |
| --- | --- |
| Stat membru | PORTUGALIA |
| Stoc | COD/1N2AB. |
| Specie | Cod (Gadus morhua) |
| Zonă | Apele norvegiene din zonele I și II |
| Dată | 26.3.2008 |

Nr.

04/T & Q

Stat membru

PORTUGALIA

Stoc

COD/1N2AB.

Specie

Cod (Gadus morhua)

Zonă

Apele norvegiene din zonele I și II

Dată

26.3.2008

---

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/33

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 494/2008 AL COMISIEI

din 2 iunie 2008

de interzicere a pescuitului de cod în zona VI; în apele CE din zona Vb; în apele CE și internaționale din zonele XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Franței

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru anul 2008. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru anul 2008.

| (2) | În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în anexa respectivă sau care sunt înregistrate în statul membru în cauză, au epuizat cota stabilită pentru anul 2008. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în anexa respectivă sau care sunt înregistrate în statul membru în cauză, au epuizat cota stabilită pentru anul 2008.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din stocul respectiv, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestuia, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din stocul respectiv, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată, pentru 2008, statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în anexa respectivă se consideră epuizată de la data stabilită în anexa în cauză.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul indicat în anexa la prezentul regulament efectuat de navele care arborează pavilionul statului membru menționat în anexa respectivă sau care sunt înregistrate în statul membru în cauză se interzice începând cu data stabilită în anexa respectivă. După data indicată, se interzic păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea capturilor din stocul respectiv efectuate de navele menționate.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 iunie 2008.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru pescuit și probleme maritime

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 865/2007 (JO L 192, 24.7.2007, p. 1).

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (JO L 409, 30.12.2006, p. 11).

2

(3)  JO L 19, 23.1.2008, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 05/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | FRA |
| Stoc | COD/561214 |
| Specie | Cod (Gadus morhua) |
| Zonă | VI; apele CE din zona Vb; apele CE și internaționale din zonele XII și XIV |
| Dată | 6.5.2008 |

Nr.

05/T&Q

Stat membru

FRA

Stoc

COD/561214

Specie

Cod (Gadus morhua)

Zonă

VI; apele CE din zona Vb; apele CE și internaționale din zonele XII și XIV

Dată

6.5.2008

---

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/35

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 495/2008 AL COMISIEI

din 2 iunie 2008

de interzicere a pescuitului de putasu în apele comunitare și internaționale din zonele I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Spaniei

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru anul 2008. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru anul 2008.

| (2) | În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat sau care sunt înregistrate în statul membru respectiv, au epuizat cota alocată pentru anul 2008. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat sau care sunt înregistrate în statul membru respectiv, au epuizat cota alocată pentru anul 2008.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din stocul respectiv, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestuia, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din stocul respectiv, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată, pentru 2008, statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în anexa respectivă se consideră epuizată de la data stabilită în anexa respectivă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat sau care sunt înregistrate în statul membru în cauză se interzice de la data stabilită în anexă. Se interzice păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea stocului respectiv, capturat de navele în cauză, după data indicată.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 iunie 2008.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru pescuit și probleme maritime

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 865/2007 (JO L 192, 24.7.2007, p. 1).

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (JO L 409, 30.12.2006, p. 11).

2

(3)  JO L 19, 23.1.2008, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 06/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | ESP |
| Stoc | WHB/1X14 |
| Specie | Putasu (Micromesistius poutassou) |
| Zonă | Apele comunitare și internaționale din zonele I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII și XIV |
| Dată | 29.4.2008 |

Nr.

06/T&Q

Stat membru

ESP

Stoc

WHB/1X14

Specie

Putasu (Micromesistius poutassou)

Zonă

Apele comunitare și internaționale din zonele I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII și XIV

Dată

29.4.2008

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/37

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 noiembrie 2007

privind ajutorul de stat C 36/A/06 (ex NN 38/06) pus în aplicare de Italia în favoarea ThyssenKrupp, Cementir și Nuova Terni Industrie Chimiche

[notificată cu numărul C(2007) 5400]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/408/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

| (1) | În cazul C 13/06 (ex N 587/05 – Tarif preferențial pentru energia electrică în Sardinia) Comisia a fost informată de prelungirea a două măsuri care garantează un tarif preferențial pentru energia electrică. Prelungirea a fost acordată în temeiul articolului 11 alineatul (11) din Decretul-lege nr. 35/2005, transformat în Legea nr. 80 din 14 mai 2005 (denumită în continuare Legea nr. 80/2005) și a fost pusă în aplicare fără notificarea prealabilă către Comisie. Beneficiarii sunt producătorul de aluminiu Alcoa și cele trei întreprinderi succesoare ale întreprinderii Terni: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche și Cementir (denumite în continuare: „întreprinderile Terni”). |
| --- | --- |

(1)

În cazul C 13/06 (ex N 587/05 – Tarif preferențial pentru energia electrică în Sardinia) Comisia a fost informată de prelungirea a două măsuri care garantează un tarif preferențial pentru energia electrică. Prelungirea a fost acordată în temeiul articolului 11 alineatul (11) din Decretul-lege nr. 35/2005, transformat în Legea nr. 80 din 14 mai 2005 (denumită în continuare Legea nr. 80/2005) și a fost pusă în aplicare fără notificarea prealabilă către Comisie. Beneficiarii sunt producătorul de aluminiu Alcoa și cele trei întreprinderi succesoare ale întreprinderii Terni: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche și Cementir (denumite în continuare: „întreprinderile Terni”).

| (2) | Prin scrisoarea din 23 decembrie 2005, Comisia a solicitat Italiei informații, iar aceasta a răspuns prin scrisoarea din 24 februarie 2006. Prin scrisorile datate 2 martie 2006 și, respectiv, 27 aprilie 2006, Italia a furnizat informații suplimentare. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 23 decembrie 2005, Comisia a solicitat Italiei informații, iar aceasta a răspuns prin scrisoarea din 24 februarie 2006. Prin scrisorile datate 2 martie 2006 și, respectiv, 27 aprilie 2006, Italia a furnizat informații suplimentare.

| (3) | Prin scrisoarea din 19 iulie 2006, Comisia a informat Italia că a hotărât inițierea procedurii stabilite la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE referitor la ambele măsuri (Cazul C 36/06). |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 19 iulie 2006, Comisia a informat Italia că a hotărât inițierea procedurii stabilite la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE referitor la ambele măsuri (Cazul C 36/06).

| (4) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la măsurile în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la măsurile în cauză.

| (5) | Italia a transmis observațiile prin scrisoarea din 25 octombrie 2006. Informațiile suplimentare au fost transmise prin scrisorile datate 9 noiembrie 2006 și respectiv 7 decembrie 2006. |
| --- | --- |

(5)

Italia a transmis observațiile prin scrisoarea din 25 octombrie 2006. Informațiile suplimentare au fost transmise prin scrisorile datate 9 noiembrie 2006 și respectiv 7 decembrie 2006.

| (6) | Comisia a primit observațiile părților interesate. Aceasta le-a înaintat Italiei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a reacționa. Comentariile Italiei au fost primite prin scrisoarea din 22 decembrie 2006. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a primit observațiile părților interesate. Aceasta le-a înaintat Italiei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a reacționa. Comentariile Italiei au fost primite prin scrisoarea din 22 decembrie 2006.

| (7) | Prin scrisoarea din 20 februarie 2007, Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost furnizate de Italia prin scrisorile datate 16 aprilie 2007, 10 mai 2007 și 14 mai 2007. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 20 februarie 2007, Comisia a solicitat informații suplimentare, care au fost furnizate de Italia prin scrisorile datate 16 aprilie 2007, 10 mai 2007 și 14 mai 2007.

| (8) | La 18 septembrie 2007, dosarul a fost împărțit în partea A, care face referire la cele trei întreprinderi rezultate din divizarea Società Terni (întreprinderile Terni) și partea B, care face referire la Alcoa. Prezenta decizie privește exclusiv prelungirea tarifului preferențial în favoarea întreprinderilor Terni. |
| --- | --- |

(8)

La 18 septembrie 2007, dosarul a fost împărțit în partea A, care face referire la cele trei întreprinderi rezultate din divizarea Società Terni (întreprinderile Terni) și partea B, care face referire la Alcoa. Prezenta decizie privește exclusiv prelungirea tarifului preferențial în favoarea întreprinderilor Terni.

| (9) | Schimburile de corespondență cu privire la Alcoa nu sunt prezentate în acest document. |
| --- | --- |

(9)

Schimburile de corespondență cu privire la Alcoa nu sunt prezentate în acest document.

II.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

| (10) | Articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 prevede prelungirea duratei a două măsuri care garantează reduceri la tariful general la energie electrică. Beneficiarii acestor două măsuri, care diferă ca natură și care vor fi tratați separat, sunt, pe de o parte, producătorul de aluminiu Alcoa și, pe de altă parte, trei întreprinderi care rezultă din divizarea Società Terni. |
| --- | --- |

(10)

Articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 prevede prelungirea duratei a două măsuri care garantează reduceri la tariful general la energie electrică. Beneficiarii acestor două măsuri, care diferă ca natură și care vor fi tratați separat, sunt, pe de o parte, producătorul de aluminiu Alcoa și, pe de altă parte, trei întreprinderi care rezultă din divizarea Società Terni.

| (11) | Italia a naționalizat sectorul energiei electrice prin Legea nr. 1643 din 6 decembrie 1962 (denumită în continuare legea naționalizării). Legea prevedea transferul instalațiilor electrice existente în Italia către întreprinderea de stat nou înființată, ENEL, care urma să dețină monopolul asupra producerii, distribuției și alimentării cu energie electrică. |
| --- | --- |

(11)

Italia a naționalizat sectorul energiei electrice prin Legea nr. 1643 din 6 decembrie 1962 (denumită în continuare legea naționalizării). Legea prevedea transferul instalațiilor electrice existente în Italia către întreprinderea de stat nou înființată, ENEL, care urma să dețină monopolul asupra producerii, distribuției și alimentării cu energie electrică.

| (12) | La momentul naționalizării, Società Terni era o întreprindere de stat care se ocupa cu producerea de oțel, ciment și substanțe chimice. Statul exercita control efectiv asupra întreprinderii printr-o participare financiară majoritară la capitalul acesteia, deținut de holdingul de stat IRI și de grupul Finsider, proprietate a statului. De asemenea, Società Terni deținea și conducea o centrală hidroelectrică. Cea mai mare parte din energia electrică produsă era utilizată pentru alimentarea proceselor de producție ale întreprinderii. |
| --- | --- |

(12)

La momentul naționalizării, Società Terni era o întreprindere de stat care se ocupa cu producerea de oțel, ciment și substanțe chimice. Statul exercita control efectiv asupra întreprinderii printr-o participare financiară majoritară la capitalul acesteia, deținut de holdingul de stat IRI și de grupul Finsider, proprietate a statului. De asemenea, Società Terni deținea și conducea o centrală hidroelectrică. Cea mai mare parte din energia electrică produsă era utilizată pentru alimentarea proceselor de producție ale întreprinderii.

| (13) | Legea naționalizării a stabilit, ca regulă generală, că acele întreprinderi care produc energie electrică în principal pentru consumul propriu (autoproducători) erau excluse de la naționalizare și puteau să își păstreze activele generatoare de energie (3). Activele de energie electrică ale Società Terni au fost naționalizate în ciuda statutului de autoproducător al întreprinderii deoarece erau amplasate în mod strategic pe teritoriul italian. Transferul către ENEL a fost prevăzut la articolul 4 alineatul (5) a patra liniuță din legea naționalizării. |
| --- | --- |

(13)

Legea naționalizării a stabilit, ca regulă generală, că acele întreprinderi care produc energie electrică în principal pentru consumul propriu (autoproducători) erau excluse de la naționalizare și puteau să își păstreze activele generatoare de energie (3). Activele de energie electrică ale Società Terni au fost naționalizate în ciuda statutului de autoproducător al întreprinderii deoarece erau amplasate în mod strategic pe teritoriul italian. Transferul către ENEL a fost prevăzut la articolul 4 alineatul (5) a patra liniuță din legea naționalizării.

| (14) | Prin Decretul prezidențial nr. 1165/63, Italia a acordat întreprinderii o compensare pentru transferul activelor de energie electrică ale acesteia. Compensarea a luat forma unui tarif preferențial la energie electrică, care urma să se aplice din 1963 până în 1992. |
| --- | --- |

(14)

Prin Decretul prezidențial nr. 1165/63, Italia a acordat întreprinderii o compensare pentru transferul activelor de energie electrică ale acesteia. Compensarea a luat forma unui tarif preferențial la energie electrică, care urma să se aplice din 1963 până în 1992.

| (15) | În 1964, Società Terni a fost divizată în trei întreprinderi: producătorul de oțel Terni Acciai Speciali, producătorul de substanțe chimice Nuova Terni Industrie Chimiche și producătorul de ciment Cementir. Aceste întreprinderi au fost privatizate ulterior și achiziționate de ThyssenKrupp, Norsk Hydro și respectiv Caltagirone. |
| --- | --- |

(15)

În 1964, Società Terni a fost divizată în trei întreprinderi: producătorul de oțel Terni Acciai Speciali, producătorul de substanțe chimice Nuova Terni Industrie Chimiche și producătorul de ciment Cementir. Aceste întreprinderi au fost privatizate ulterior și achiziționate de ThyssenKrupp, Norsk Hydro și respectiv Caltagirone.

| (16) | Astfel cum s-a indicat la considerentul 1 din prezenta decizie, aceste întreprinderi succesoare vor fi denumite împreună „întreprinderile Terni”, în timp ce compania inițială va fi denumită „Società Terni”. Tariful aplicabil inițial întreprinderii Società Terni și, ulterior, întreprinderilor Terni va fi denumit „tariful Terni”. |
| --- | --- |

(16)

Astfel cum s-a indicat la considerentul 1 din prezenta decizie, aceste întreprinderi succesoare vor fi denumite împreună „întreprinderile Terni”, în timp ce compania inițială va fi denumită „Società Terni”. Tariful aplicabil inițial întreprinderii Società Terni și, ulterior, întreprinderilor Terni va fi denumit „tariful Terni”.

| (17) | Tariful preferențial a continuat să se aplice, în aceleași condiții, celor trei întreprinderi Terni. Principalul beneficiar este ThyssenKrupp (în ceea ce privește cantitatea de energie electrică subvenționată, atât în termeni absoluți, cât și ca proporție a consumului total de energie electrică al întreprinderii). |
| --- | --- |

(17)

Tariful preferențial a continuat să se aplice, în aceleași condiții, celor trei întreprinderi Terni. Principalul beneficiar este ThyssenKrupp (în ceea ce privește cantitatea de energie electrică subvenționată, atât în termeni absoluți, cât și ca proporție a consumului total de energie electrică al întreprinderii).

| (18) | Durata tarifului special a coincis cu durata generală a concesiunilor hidroelectrice (4) din Italia, care urmau să expire în 1992. Concesiunea hidroelectrică proprie a întreprinderii Società Terni a fost acordată pentru o durată excepțională de 60 de ani (față de cea normală de 30 de ani), urmând să expire la sfârșitul anilor 1980. |
| --- | --- |

(18)

Durata tarifului special a coincis cu durata generală a concesiunilor hidroelectrice (4) din Italia, care urmau să expire în 1992. Concesiunea hidroelectrică proprie a întreprinderii Società Terni a fost acordată pentru o durată excepțională de 60 de ani (față de cea normală de 30 de ani), urmând să expire la sfârșitul anilor 1980.

| (19) | În 1991, Italia a prelungit concesiunile hidroelectrice existente până în 2001 prin Legea nr. 9 din 9 ianuarie 1991„Punerea în aplicare a dispozițiilor privind noul plan național de energie electrică: aspecte instituționale, instalații și rețele hidroelectrice, energia pe bază de hidrocarburi și energia geotermală, autoproducători și dispoziții fiscale” (denumită în continuare Legea nr. 9/1991). De asemenea, în temeiul articolului 20 alineatul (4) din Legea nr. 9/1991, Italia a prelungit până în 2001 tariful preferențial pentru întreprinderile Terni. Pe parcursul următorilor 6 ani (2002-2007), cantitățile de energie electrică furnizată întreprinderilor Terni urmau să se reducă gradat (reducere treptată), astfel încât avantajul tarifar să dispară până la sfârșitul anului 2007. |
| --- | --- |

(19)

În 1991, Italia a prelungit concesiunile hidroelectrice existente până în 2001 prin Legea nr. 9 din 9 ianuarie 1991„Punerea în aplicare a dispozițiilor privind noul plan național de energie electrică: aspecte instituționale, instalații și rețele hidroelectrice, energia pe bază de hidrocarburi și energia geotermală, autoproducători și dispoziții fiscale” (denumită în continuare Legea nr. 9/1991). De asemenea, în temeiul articolului 20 alineatul (4) din Legea nr. 9/1991, Italia a prelungit până în 2001 tariful preferențial pentru întreprinderile Terni. Pe parcursul următorilor 6 ani (2002-2007), cantitățile de energie electrică furnizată întreprinderilor Terni urmau să se reducă gradat (reducere treptată), astfel încât avantajul tarifar să dispară până la sfârșitul anului 2007.

| (20) | Legea nr. 9/1991 a inclus un număr mare de dispoziții, dintre care unele implicau ajutorul de stat. Legea nr. 9/1991 a fost prezentată Comisiei împreună cu Legea nr. 10/1991 „Punerea în aplicare a dispozițiilor pentru planul național de energie referitor la eficiența energetică, resursele energetice și dezvoltarea surselor de energie regenerabilă”. Comisia a declarat compatibil ajutorul cuprins în ambele legi cu normele privind ajutorul de stat din 1991 (5). |
| --- | --- |

(20)

Legea nr. 9/1991 a inclus un număr mare de dispoziții, dintre care unele implicau ajutorul de stat. Legea nr. 9/1991 a fost prezentată Comisiei împreună cu Legea nr. 10/1991 „Punerea în aplicare a dispozițiilor pentru planul național de energie referitor la eficiența energetică, resursele energetice și dezvoltarea surselor de energie regenerabilă”. Comisia a declarat compatibil ajutorul cuprins în ambele legi cu normele privind ajutorul de stat din 1991 (5).

| (21) | Condițiile tarifului preferențial al Società Terni au fost stabilite la articolele 6, 7 și 8 din Decretul prezidențial nr. 1165/63 „Transferul către Instituția Națională pentru Energie Electrică al activelor folosite în activitățile menționate la articolul 1 alineatul (1) din Legea nr. 1643 din 6 decembrie 1962 desfășurate de Terni – Societatea pentru Industrie și Energie Electrică S.p.A.”(denumită în continuare DPR 1165/1963). DPR 1165/1963 a stabilit că ENEL urma să furnizeze către Società Terni o cantitate fixă de energie electrică (1 025 000 MWh pe an), echivalentul consumului de energie electrică al întreprinderii în 1961, plus o cantitate suplimentară (595 000 MWh pe an) corespunzând consumului suplimentar preconizat al acesteia rezultat din investiții întreprinse, dar încă nefinalizate în 1962: |
| --- | --- |

(21)

Condițiile tarifului preferențial al Società Terni au fost stabilite la articolele 6, 7 și 8 din Decretul prezidențial nr. 1165/63 „Transferul către Instituția Națională pentru Energie Electrică al activelor folosite în activitățile menționate la articolul 1 alineatul (1) din Legea nr. 1643 din 6 decembrie 1962 desfășurate de Terni – Societatea pentru Industrie și Energie Electrică S.p.A.”(denumită în continuare DPR 1165/1963). DPR 1165/1963 a stabilit că ENEL urma să furnizeze către Società Terni o cantitate fixă de energie electrică (1 025 000 MWh pe an), echivalentul consumului de energie electrică al întreprinderii în 1961, plus o cantitate suplimentară (595 000 MWh pe an) corespunzând consumului suplimentar preconizat al acesteia rezultat din investiții întreprinse, dar încă nefinalizate în 1962:

| (22) | Prețul preferențial a fost calculat prin compararea a două metode alternative și aplicarea celei care s-a dovedit favorabilă pentru întreprindere.






  (a) | Alternativa 1 avea la bază prețul mediu al energiei electrice plătit de filialele de producție ale Società Terni sucursalei electrice a întreprinderii (corespunzătoare costului de producție al instalației hidroelectrice a Terni). |
| --- | --- | --- |

(22)

Prețul preferențial a fost calculat prin compararea a două metode alternative și aplicarea celei care s-a dovedit favorabilă pentru întreprindere.

(a)

Alternativa 1 avea la bază prețul mediu al energiei electrice plătit de filialele de producție ale Società Terni sucursalei electrice a întreprinderii (corespunzătoare costului de producție al instalației hidroelectrice a Terni).

| (b) | Alternativa 2 era direct legată de prețul de referință al ENEL pentru un client cu același profil (autoproducător) ca Società Terni. |
| --- | --- |

(b)

Alternativa 2 era direct legată de prețul de referință al ENEL pentru un client cu același profil (autoproducător) ca Società Terni.

| (23) | În practică, prima metodă s-a folosit până în 2000, atunci când schimbările din structura tarifului italian datorate liberalizării pieței de energie electrică au făcut necesară trecerea la cea de-a doua metodă. |
| --- | --- |

(23)

În practică, prima metodă s-a folosit până în 2000, atunci când schimbările din structura tarifului italian datorate liberalizării pieței de energie electrică au făcut necesară trecerea la cea de-a doua metodă.

| (24) | În 1997 a început verificarea structurii tarifului, prin introducerea unui tarif structurat, alcătuit din două părți: Partea A, care reprezintă costurile fixe și generale și Partea B, care reflectă costurile variabile. La 1 ianuarie 2000, tariful Terni a fost acordat sub forma unei componente compensatorii (componente compensativa), calculată drept suma tuturor componentelor tarifului pe care Terni, ca autoproducător (virtual), nu a trebuit să le plătească (întreaga parte B și un fragment din partea A). Această metodă corespunde celei de-a doua metode alternative descrise în DPR 1165/63. |
| --- | --- |

(24)

În 1997 a început verificarea structurii tarifului, prin introducerea unui tarif structurat, alcătuit din două părți: Partea A, care reprezintă costurile fixe și generale și Partea B, care reflectă costurile variabile. La 1 ianuarie 2000, tariful Terni a fost acordat sub forma unei componente compensatorii (componente compensativa), calculată drept suma tuturor componentelor tarifului pe care Terni, ca autoproducător (virtual), nu a trebuit să le plătească (întreaga parte B și un fragment din partea A). Această metodă corespunde celei de-a doua metode alternative descrise în DPR 1165/63.

| (25) | Reducerea gradată a cantităților de electricitate și energie livrate întreprinderilor Terni la preț preferențial în timpul perioadei de reducere treptată (2002-2007) este prezentată în tabelul următor:







  An | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

(25)

Reducerea gradată a cantităților de electricitate și energie livrate întreprinderilor Terni la preț preferențial în timpul perioadei de reducere treptată (2002-2007) este prezentată în tabelul următor:

An

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| (26) | Prin articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005, Italia a hotărât întreruperea reducerii treptate și prelungirea din nou a acordului tarifar Terni până în 2010. Articolul 11 alineatul (13) din lege a făcut ca măsura în cauză să fie aplicabilă de la 1 ianuarie 2005. După o scurtă perioadă de timp, concesiunile hidroelectrice obișnuite au fost prelungite până în 2020 (6). |
| --- | --- |

(26)

Prin articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005, Italia a hotărât întreruperea reducerii treptate și prelungirea din nou a acordului tarifar Terni până în 2010. Articolul 11 alineatul (13) din lege a făcut ca măsura în cauză să fie aplicabilă de la 1 ianuarie 2005. După o scurtă perioadă de timp, concesiunile hidroelectrice obișnuite au fost prelungite până în 2020 (6).

| (27) | Cea de-a doua prelungire a tarifului reprezintă măsura pentru care Comisia a inițiat procedura formală de investigație în temeiul articolului 88 alineatul (2) din tratat și care face obiectul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(27)

Cea de-a doua prelungire a tarifului reprezintă măsura pentru care Comisia a inițiat procedura formală de investigație în temeiul articolului 88 alineatul (2) din tratat și care face obiectul prezentei decizii.

| (28) | Legea nr. 80/2005 a stabilit că, până în 2010, întreprinderile Terni vor beneficia de același tratament de care au beneficiat la 31 decembrie 2004 în ceea ce privește cantitățile furnizate (926 GWh pentru cele trei întreprinderi Terni) și prețurile (1,32 eurocenți/kWh). Cantitățile de energie electrică furnizate sunt împărțite în prezent după cum urmează: Thyssen-Krupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % și Cementir 4 %. |
| --- | --- |

(28)

Legea nr. 80/2005 a stabilit că, până în 2010, întreprinderile Terni vor beneficia de același tratament de care au beneficiat la 31 decembrie 2004 în ceea ce privește cantitățile furnizate (926 GWh pentru cele trei întreprinderi Terni) și prețurile (1,32 eurocenți/kWh). Cantitățile de energie electrică furnizate sunt împărțite în prezent după cum urmează: Thyssen-Krupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % și Cementir 4 %.

| (29) | De asemenea, Legea nr. 80/2005, astfel cum a fost interpretată și pusă în aplicare de AEEG, a introdus un mecanism de indexare prin care, de la 1 ianuarie 2006, tariful preferențial urmează să crească anual în linie cu creșterile de preț înregistrate la bursele europene de energie din Amsterdam și Frankfurt, supuse unui plafon de 4 %. |
| --- | --- |

(29)

De asemenea, Legea nr. 80/2005, astfel cum a fost interpretată și pusă în aplicare de AEEG, a introdus un mecanism de indexare prin care, de la 1 ianuarie 2006, tariful preferențial urmează să crească anual în linie cu creșterile de preț înregistrate la bursele europene de energie din Amsterdam și Frankfurt, supuse unui plafon de 4 %.

| (30) | Tariful preferențial Terni a fost administrat și plătit inițial de către întreprinderea de stat ENEL, care deținea o poziție de monopol în generarea, transmiterea, importul, distribuția și alimentarea cu energie electrică în Italia. |
| --- | --- |

(30)

Tariful preferențial Terni a fost administrat și plătit inițial de către întreprinderea de stat ENEL, care deținea o poziție de monopol în generarea, transmiterea, importul, distribuția și alimentarea cu energie electrică în Italia.

| (31) | În 2002, pe măsură ce piața energiei electrice a fost treptat liberalizată, iar ENEL nu a mai deținut monopolul, sarcina fiscală care rezultă din sistemele de tarife preferențiale a fost transferată de la ENEL către toți utilizatorii de energie electrică (7). Componentele compensatorii datorate întreprinderilor Terni au fost avansate de distribuitorii de energie electrică, cărora le-au fost ulterior rambursate cheltuielile de către organismul de stat Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (Fondul de egalizare pentru sectorul electric, denumit în continuare „Casa Conguaglio”) prin intermediul taxei parafiscale colectate prin componenta A4 a tarifului de energie electrică, reprezentând o rubrică de cheltuieli din factura de energie electrică. |
| --- | --- |

(31)

În 2002, pe măsură ce piața energiei electrice a fost treptat liberalizată, iar ENEL nu a mai deținut monopolul, sarcina fiscală care rezultă din sistemele de tarife preferențiale a fost transferată de la ENEL către toți utilizatorii de energie electrică (7). Componentele compensatorii datorate întreprinderilor Terni au fost avansate de distribuitorii de energie electrică, cărora le-au fost ulterior rambursate cheltuielile de către organismul de stat Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (Fondul de egalizare pentru sectorul electric, denumit în continuare „Casa Conguaglio”) prin intermediul taxei parafiscale colectate prin componenta A4 a tarifului de energie electrică, reprezentând o rubrică de cheltuieli din factura de energie electrică.

| (32) | În 2004, AEEG a hotărât să predea în întregime Cassa Conguaglio gestionarea administrativă a sistemelor de tarife speciale (8). Din septembrie 2004, întreprinderile Terni plătesc prețul de piață pentru energia electrică pe care o cumpără (pe piața liberalizată) și primesc din partea Cassa Conguaglio rambursarea corespunzătoare diferenței dintre prețul plătit și cel preferențial la care au dreptul (componentă compensatorie) minus taxele de transport, măsurare și vânzări. Cheltuielile sunt suportate de consumatorii de energie electrică din Italia prin intermediul taxelor parafiscale menționate la alineatul (19) de mai sus. |
| --- | --- |

(32)

În 2004, AEEG a hotărât să predea în întregime Cassa Conguaglio gestionarea administrativă a sistemelor de tarife speciale (8). Din septembrie 2004, întreprinderile Terni plătesc prețul de piață pentru energia electrică pe care o cumpără (pe piața liberalizată) și primesc din partea Cassa Conguaglio rambursarea corespunzătoare diferenței dintre prețul plătit și cel preferențial la care au dreptul (componentă compensatorie) minus taxele de transport, măsurare și vânzări. Cheltuielile sunt suportate de consumatorii de energie electrică din Italia prin intermediul taxelor parafiscale menționate la alineatul (19) de mai sus.

| (33) | După ce Comisia a inițiat procedura formală de investigație, AEEG, prin Delibera 190/06, a efectuat plăți în condițiile Legii 80/2005 condiționate de furnizarea de către întreprinderile Terni a unei garanții de acoperire a riscului de recuperare a ajutorului. |
| --- | --- |

(33)

După ce Comisia a inițiat procedura formală de investigație, AEEG, prin Delibera 190/06, a efectuat plăți în condițiile Legii 80/2005 condiționate de furnizarea de către întreprinderile Terni a unei garanții de acoperire a riscului de recuperare a ajutorului.

| (34) | În cadrul aceleiași Delibera, AEEG a anticipat, ca alternativă, posibilitatea de a plăti în 2006 ca avans sumele de ajutor care s-ar fi cuvenit până la sfârșitul schemei anterioare (2007) în temeiul Legii 9/1991. Pentru aceste sume, AEEG nu a solicitat garanție. Această opțiune a fost adoptată de întreprinderile Terni și pusă în aplicare de AEEG. |
| --- | --- |

(34)

În cadrul aceleiași Delibera, AEEG a anticipat, ca alternativă, posibilitatea de a plăti în 2006 ca avans sumele de ajutor care s-ar fi cuvenit până la sfârșitul schemei anterioare (2007) în temeiul Legii 9/1991. Pentru aceste sume, AEEG nu a solicitat garanție. Această opțiune a fost adoptată de întreprinderile Terni și pusă în aplicare de AEEG.

| (35) | Exceptând plățile în avans menționate la alineatul (34) de mai sus, toate celelalte plăți efectuate către întreprinderi de Cassa Conguaglio în temeiul Legii 80/2005 sunt acoperite de o garanție. |
| --- | --- |

(35)

Exceptând plățile în avans menționate la alineatul (34) de mai sus, toate celelalte plăți efectuate către întreprinderi de Cassa Conguaglio în temeiul Legii 80/2005 sunt acoperite de o garanție.

III.   DECIZIE DE INIȚIERE A PROCEDURILOR ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 88 ALINEATUL (2) DIN TRATATUL CE

| (36) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii formale de investigație a avut la bază motivele descrise la punctele (37)-(41). |
| --- | --- |

(36)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii formale de investigație a avut la bază motivele descrise la punctele (37)-(41).

| (37) | Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la posibilitatea de a considera tariful drept măsură compensatorie, întrucât Società Terni era o întreprindere de stat la momentul naționalizării. Dat fiind că statul nu se poate expropria pe sine, Comisia a avut îndoieli că transferul activelor de la Società Terni către ENEL putea fi interpretat ca o expropriere care oferea Società Terni dreptul la compensație și a formulat ipoteza că un astfel de transfer putea fi văzut, de fapt, ca fiind o simplă restructurare a activelor proprii ale statului. |
| --- | --- |

(37)

Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la posibilitatea de a considera tariful drept măsură compensatorie, întrucât Società Terni era o întreprindere de stat la momentul naționalizării. Dat fiind că statul nu se poate expropria pe sine, Comisia a avut îndoieli că transferul activelor de la Società Terni către ENEL putea fi interpretat ca o expropriere care oferea Società Terni dreptul la compensație și a formulat ipoteza că un astfel de transfer putea fi văzut, de fapt, ca fiind o simplă restructurare a activelor proprii ale statului.

| (38) | Comisia a fost de părere că, și în cazul în care ar fi acceptată natura compensatorie a măsurilor, ar exista totuși îndoieli cu privire la proporționalitatea acestei compensări cu pagubele financiare suferite de Società Terni. Comisia și-a exprimat îndoielile în special cu privire la faptul că respectiva compensare ar putea fi încă justificată după 44 de ani. |
| --- | --- |

(38)

Comisia a fost de părere că, și în cazul în care ar fi acceptată natura compensatorie a măsurilor, ar exista totuși îndoieli cu privire la proporționalitatea acestei compensări cu pagubele financiare suferite de Società Terni. Comisia și-a exprimat îndoielile în special cu privire la faptul că respectiva compensare ar putea fi încă justificată după 44 de ani.

| (39) | Comisia a evidențiat faptul că se pare că tipul de tarif s-a modificat atunci când ENEL a încetat să mai administreze schema și să mai suporte sarcina fiscală care rezulta din acesta. |
| --- | --- |

(39)

Comisia a evidențiat faptul că se pare că tipul de tarif s-a modificat atunci când ENEL a încetat să mai administreze schema și să mai suporte sarcina fiscală care rezulta din acesta.

| (40) | Decizia Comisiei de a iniția procedura s-a bazat și pe Decizia CECO 83/396: Decizia Comisiei din 29 iunie 1983 privind ajutorul pe care guvernul italian intenționează să îl acorde unor anumiți producători de oțel (9), care excludea posibilitatea ca un astfel de ajutor să fie acordat către Società Terni, precum și hotărârea Curții de Justiție în cauza C-99/92 (10), în care Curtea a sprijinit Decizia CECO menționată anterior, ca dovadă că se stabilise deja că tariful Terni constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(40)

Decizia Comisiei de a iniția procedura s-a bazat și pe Decizia CECO 83/396: Decizia Comisiei din 29 iunie 1983 privind ajutorul pe care guvernul italian intenționează să îl acorde unor anumiți producători de oțel (9), care excludea posibilitatea ca un astfel de ajutor să fie acordat către Società Terni, precum și hotărârea Curții de Justiție în cauza C-99/92 (10), în care Curtea a sprijinit Decizia CECO menționată anterior, ca dovadă că se stabilise deja că tariful Terni constituie ajutor de stat.

| (41) | Decizia de inițiere a procedurii a evidențiat de asemenea că ThyssenKrupp nu a rambursat încă un ajutor de stat acordat de Italia care a fost declarat incompatibil (11) și, prin urmare, conform jurisprudenței Deggendorf
   (12), nu poate primi un alt ajutor de stat. |
| --- | --- |

(41)

Decizia de inițiere a procedurii a evidențiat de asemenea că ThyssenKrupp nu a rambursat încă un ajutor de stat acordat de Italia care a fost declarat incompatibil (11) și, prin urmare, conform jurisprudenței Deggendorf
   (12), nu poate primi un alt ajutor de stat.

IV.   OBSERVAȚII ALE PĂRȚILOR INTERESATE

| (42) | Majoritatea observațiilor prezentate de întreprinderile Terni cu privire la funcționarea Società Terni ca entitate publică economică, natura operațiunii care conduce la transferul activelor întreprinderii, natura compensatorie a tarifului, interpretarea deciziei CECO și a deciziei CEJ, precum și rolul jucat de Cassa Conguaglio, sunt echivalente în mare parte cu cele prezentate de Italia, care sunt rezumate la considerentele 52-69. Prin urmare, la considerentele 43-51 se vor raporta numai esența observațiilor întreprinderilor Terni, precum și orice elemente suplimentare prezentate. |
| --- | --- |

(42)

Majoritatea observațiilor prezentate de întreprinderile Terni cu privire la funcționarea Società Terni ca entitate publică economică, natura operațiunii care conduce la transferul activelor întreprinderii, natura compensatorie a tarifului, interpretarea deciziei CECO și a deciziei CEJ, precum și rolul jucat de Cassa Conguaglio, sunt echivalente în mare parte cu cele prezentate de Italia, care sunt rezumate la considerentele 52-69. Prin urmare, la considerentele 43-51 se vor raporta numai esența observațiilor întreprinderilor Terni, precum și orice elemente suplimentare prezentate.

| (43) | În opinia întreprinderilor Terni, tariful reprezintă compensarea legală la care Società Terni avea dreptul ca urmare a exproprierii activelor acesteia și, prin urmare, nu poate fi calificat drept ajutor de stat. |
| --- | --- |

(43)

În opinia întreprinderilor Terni, tariful reprezintă compensarea legală la care Società Terni avea dreptul ca urmare a exproprierii activelor acesteia și, prin urmare, nu poate fi calificat drept ajutor de stat.

| (44) | În ceea ce privește acceptabilitatea compensării, întreprinderile Terni reamintesc istoricul tarifului, subliniind că toate prelungirile tarifelor Terni după 1991 au avut loc în același timp cu reînnoirea generală a concesiunilor hidroelectrice pentru alte generatoare și, astfel, în linie cu principiul că nu ar trebui să existe nicio discriminare între Terni și alți autoproducători care nu au fost expropriați și care ar putea continua prin urmare să producă și să consume energie electrică la un cost foarte scăzut. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește acceptabilitatea compensării, întreprinderile Terni reamintesc istoricul tarifului, subliniind că toate prelungirile tarifelor Terni după 1991 au avut loc în același timp cu reînnoirea generală a concesiunilor hidroelectrice pentru alte generatoare și, astfel, în linie cu principiul că nu ar trebui să existe nicio discriminare între Terni și alți autoproducători care nu au fost expropriați și care ar putea continua prin urmare să producă și să consume energie electrică la un cost foarte scăzut.

| (45) | De asemenea, întreprinderile Terni subliniază că sumele financiare primite sub formă de tarife mai mici la energia electrică nu au depășit niciodată diferența dintre costul de cumpărare a energiei pe piață și costul energiei electrice produse individual. |
| --- | --- |

(45)

De asemenea, întreprinderile Terni subliniază că sumele financiare primite sub formă de tarife mai mici la energia electrică nu au depășit niciodată diferența dintre costul de cumpărare a energiei pe piață și costul energiei electrice produse individual.

| (46) | Întreprinderile Terni pretind că măsura nu are niciun impact asupra schimburilor comerciale dintre statele membre din motive prezentate pe scurt în continuare:






  (a) | Cementir: În fabrica sa din Spoleto (fabrică care beneficiază de tariful menționat), Cementir produce și comercializează în principal ciment, folosit în industria de construcții. Cimentul este dificil de înlocuit cu alte produse. Întrucât transportul acestuia nu prezintă avantaje, piața geografică pentru ciment este fie regională, fie pluri-regională. Importurile de ciment sunt neglijabile în Italia, având în vedere că reprezintă numai 5 % din cererea totală din Italia, iar Cementir comercializează toată producția fabricii sale din Spoleto în Italia centrală; |
| --- | --- | --- |

(46)

Întreprinderile Terni pretind că măsura nu are niciun impact asupra schimburilor comerciale dintre statele membre din motive prezentate pe scurt în continuare:

(a)

Cementir: În fabrica sa din Spoleto (fabrică care beneficiază de tariful menționat), Cementir produce și comercializează în principal ciment, folosit în industria de construcții. Cimentul este dificil de înlocuit cu alte produse. Întrucât transportul acestuia nu prezintă avantaje, piața geografică pentru ciment este fie regională, fie pluri-regională. Importurile de ciment sunt neglijabile în Italia, având în vedere că reprezintă numai 5 % din cererea totală din Italia, iar Cementir comercializează toată producția fabricii sale din Spoleto în Italia centrală;

| (b) | Nuova Terni Industrie Chimiche: Fabrica ce beneficiază de tarif produce amoniac și acid azotic. Amoniacul poate fi transportat la un preț avantajos numai pe cale maritimă, iar porturile disponibile sunt dotate în mod corespunzător în vederea depozitării acestuia. Nu există astfel de fabrici de depozitare în centrul Italiei. Același lucru se aplică și acidului azotic. Prin urmare, întreprinderile Terni susțin că cea mai bună piață geografică este cea națională. Cererea la nivel național este acoperită prin producția internă și nu există fluxuri comerciale; |
| --- | --- |

(b)

Nuova Terni Industrie Chimiche: Fabrica ce beneficiază de tarif produce amoniac și acid azotic. Amoniacul poate fi transportat la un preț avantajos numai pe cale maritimă, iar porturile disponibile sunt dotate în mod corespunzător în vederea depozitării acestuia. Nu există astfel de fabrici de depozitare în centrul Italiei. Același lucru se aplică și acidului azotic. Prin urmare, întreprinderile Terni susțin că cea mai bună piață geografică este cea națională. Cererea la nivel național este acoperită prin producția internă și nu există fluxuri comerciale;

| (c) | ThyssenKrupp: întreprinderile Terni susțin că piața de distribuție (nu producția sau vânzarea) a produselor din oțel este națională. În particular, fabricile Terni ale întreprinderii ThyssenKrupp comercializează numai 6 % din producția acesteia în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(c)

ThyssenKrupp: întreprinderile Terni susțin că piața de distribuție (nu producția sau vânzarea) a produselor din oțel este națională. În particular, fabricile Terni ale întreprinderii ThyssenKrupp comercializează numai 6 % din producția acesteia în Uniunea Europeană.

| (47) | Întreprinderile Terni invocă expectative legitime din două motive:






  (a) | În primul rând, autoritățile italiene au confirmat în mod explicit, într-o scrisoare către AEEG, că natura tarifului a fost compensatorie și că prelungirea sistemului de tarifare existent nu a fost supusă notificării prealabile către Comisie în conformitate cu normele privind ajutorul de stat (13); |
| --- | --- | --- |

(47)

Întreprinderile Terni invocă expectative legitime din două motive:

(a)

În primul rând, autoritățile italiene au confirmat în mod explicit, într-o scrisoare către AEEG, că natura tarifului a fost compensatorie și că prelungirea sistemului de tarifare existent nu a fost supusă notificării prealabile către Comisie în conformitate cu normele privind ajutorul de stat (13);

| (b) | În al doilea rând, Comisia nu pusese măsura respectivă în discuție fie atunci când a fost prelungită prima dată prin Legea nr. 9/1991 (aprobată în contextul cauzei NN 52/91), fie atunci când informațiile referitoare la cea de-a doua prelungire au fost transmise în contextul unei alte proceduri privind ajutorul de stat (C 13/06). |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, Comisia nu pusese măsura respectivă în discuție fie atunci când a fost prelungită prima dată prin Legea nr. 9/1991 (aprobată în contextul cauzei NN 52/91), fie atunci când informațiile referitoare la cea de-a doua prelungire au fost transmise în contextul unei alte proceduri privind ajutorul de stat (C 13/06).

| (48) | Întreprinderile Terni afirmă în continuare că, în acest context, atunci când articolul 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005 (care stabilește un tarif preferențial pentru anumite întreprinderi energo-intensive din Sardinia, cauza C 13/06) a fost notificat Comisiei, autoritățile italiene transmiseseră informații și clarificări cu privire la tariful Terni, astfel încât notificarea ar putea fi considerată completă în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (14). Comisia nu a adoptat o decizie în acest sens pe parcursul a două luni și, prin urmare, chiar dacă tariful urma să fie considerat ajutor de stat, quod non, acesta ar trebui să fie considerat autorizat în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (15). |
| --- | --- |

(48)

Întreprinderile Terni afirmă în continuare că, în acest context, atunci când articolul 11 alineatul (12) din Legea nr. 80/2005 (care stabilește un tarif preferențial pentru anumite întreprinderi energo-intensive din Sardinia, cauza C 13/06) a fost notificat Comisiei, autoritățile italiene transmiseseră informații și clarificări cu privire la tariful Terni, astfel încât notificarea ar putea fi considerată completă în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (14). Comisia nu a adoptat o decizie în acest sens pe parcursul a două luni și, prin urmare, chiar dacă tariful urma să fie considerat ajutor de stat, quod non, acesta ar trebui să fie considerat autorizat în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (15).

| (49) | Întreprinderile Terni subliniază că buna lor credință este susținută de faptul că, în cazul apariției unor îndoieli cu privire la compatibilitatea tarifului, ThyssenKrupp cu siguranță nu s-ar fi lansat în investiții la scară largă în zona Terni. |
| --- | --- |

(49)

Întreprinderile Terni subliniază că buna lor credință este susținută de faptul că, în cazul apariției unor îndoieli cu privire la compatibilitatea tarifului, ThyssenKrupp cu siguranță nu s-ar fi lansat în investiții la scară largă în zona Terni.

| (50) | Întreprinderile Terni subliniază faptul că, în absența Legii 80/2005, acestea ar fi beneficiat până la 31 decembrie 2007 de tariful preferențial în temeiul articolului 20 alineatul (4) din Legea nr. 9/1991 (aprobat de Comisie). AEEG a autorizat Cassa Conguaglio să plătească în 2006 (ca plată în avans) doar sumele care s-ar fi datorat în 2007 (16). Prin urmare, ar trebui considerate autorizate sumele primite până la 31 decembrie 2006. În opinia întreprinderilor, dispozițiile din Decretul-lege nr. 80/2005 nu au fost de facto puse în aplicare referitor la aceste sume. |
| --- | --- |

(50)

Întreprinderile Terni subliniază faptul că, în absența Legii 80/2005, acestea ar fi beneficiat până la 31 decembrie 2007 de tariful preferențial în temeiul articolului 20 alineatul (4) din Legea nr. 9/1991 (aprobat de Comisie). AEEG a autorizat Cassa Conguaglio să plătească în 2006 (ca plată în avans) doar sumele care s-ar fi datorat în 2007 (16). Prin urmare, ar trebui considerate autorizate sumele primite până la 31 decembrie 2006. În opinia întreprinderilor, dispozițiile din Decretul-lege nr. 80/2005 nu au fost de facto puse în aplicare referitor la aceste sume.

| (51) | În ceea ce privește jurisprudența Deggendorf, ThyssenKrupp afirmă că este dispusă, în principiu, să ramburseze ajutorul, cu condiția ajungerii la un acord cu privire la suma care trebuie recuperată. |
| --- | --- |

(51)

În ceea ce privește jurisprudența Deggendorf, ThyssenKrupp afirmă că este dispusă, în principiu, să ramburseze ajutorul, cu condiția ajungerii la un acord cu privire la suma care trebuie recuperată.

V.   OBSERVAȚII DIN PARTEA ITALIEI

| (52) | Italia susține că activele generatoare ale întreprinderilor Terni au fost naționalizate ca excepție de la regula generală stabilită de legea naționalizării, conform căreia autoproducătorii nu ar face obiectul exproprierii. Legea naționalizării din 1962 s-a bazat pe articolul 43 din Constituția Italiei, conform căreia anumite întreprinderi care prestează servicii de interes public fundamental sau din sectorul energetic ar putea fi transferate către stat prin expropriere, cu condiția acordării unei compensări. |
| --- | --- |

(52)

Italia susține că activele generatoare ale întreprinderilor Terni au fost naționalizate ca excepție de la regula generală stabilită de legea naționalizării, conform căreia autoproducătorii nu ar face obiectul exproprierii. Legea naționalizării din 1962 s-a bazat pe articolul 43 din Constituția Italiei, conform căreia anumite întreprinderi care prestează servicii de interes public fundamental sau din sectorul energetic ar putea fi transferate către stat prin expropriere, cu condiția acordării unei compensări.

| (53) | Referitor la îndoielile Comisiei cu privire la posibilitatea de a expropria activele care aparțin unei întreprinderi de stat, Italia susține că nici articolul 42, nici articolul 43 din Constituție nu limitează noțiunea de expropriere la proprietatea privată. Exproprierea filialei electrice a Società Terni a fost impusă prin lege, în opinia Italiei, deoarece Terni era controlată de o „entitate publică economică” care, spre deosebire de o „entitate publică”, a fost obligată să funcționeze în funcție de principiile pieței. Legea naționalizării nu a avut în vedere o compensare pentru întreprinderile administrate de entități publice strictu sensu, ci pentru Terni, având în vedere statutul și modul său de funcționare diferit. |
| --- | --- |

(53)

Referitor la îndoielile Comisiei cu privire la posibilitatea de a expropria activele care aparțin unei întreprinderi de stat, Italia susține că nici articolul 42, nici articolul 43 din Constituție nu limitează noțiunea de expropriere la proprietatea privată. Exproprierea filialei electrice a Società Terni a fost impusă prin lege, în opinia Italiei, deoarece Terni era controlată de o „entitate publică economică” care, spre deosebire de o „entitate publică”, a fost obligată să funcționeze în funcție de principiile pieței. Legea naționalizării nu a avut în vedere o compensare pentru întreprinderile administrate de entități publice strictu sensu, ci pentru Terni, având în vedere statutul și modul său de funcționare diferit.

| (54) | În ceea ce privește structura dreptului de proprietate a Terni, Italia subliniază faptul că Terni era o societate pe acțiuni (società per azioni) în care statul deținea participarea majoritară, dar capitalul propriu se afla deja în posesia a numeroși investitori privați. Italia a furnizat documentația necesară care demonstrează că, parțial, capitalul Terni s-a aflat de asemenea în posesie privată, iar întreprinderea a fost cotată la bursa de valori. |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește structura dreptului de proprietate a Terni, Italia subliniază faptul că Terni era o societate pe acțiuni (società per azioni) în care statul deținea participarea majoritară, dar capitalul propriu se afla deja în posesia a numeroși investitori privați. Italia a furnizat documentația necesară care demonstrează că, parțial, capitalul Terni s-a aflat de asemenea în posesie privată, iar întreprinderea a fost cotată la bursa de valori.

| (55) | În opinia Italiei, privarea Terni de același drept la compensarea adecvată la care ar avea dreptul o întreprindere privată ar fi constituit o încălcare a principiului neutralității proprietății consacrat prin articolul 295 din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(55)

În opinia Italiei, privarea Terni de același drept la compensarea adecvată la care ar avea dreptul o întreprindere privată ar fi constituit o încălcare a principiului neutralității proprietății consacrat prin articolul 295 din Tratatul CE.

| (56) | Italia citează numeroase hotărâri judecătorești ale Corte di Cassazione (Curtea de Casație) și ale Consiglio di Stato (Consiliul de Stat), prin care aceste instanțe au confirmat că logica tarifului pentru Terni a fost situarea întreprinderii la nivel de egalitate cu autoproducătorii de electricitate din surse de energie regenerabilă și, prin urmare, tariful nu putea fi ridicat prin suplimentări care nu s-ar aplica și autoproducătorilor. |
| --- | --- |

(56)

Italia citează numeroase hotărâri judecătorești ale Corte di Cassazione (Curtea de Casație) și ale Consiglio di Stato (Consiliul de Stat), prin care aceste instanțe au confirmat că logica tarifului pentru Terni a fost situarea întreprinderii la nivel de egalitate cu autoproducătorii de electricitate din surse de energie regenerabilă și, prin urmare, tariful nu putea fi ridicat prin suplimentări care nu s-ar aplica și autoproducătorilor.

| (57) | În ceea ce privește alți producători de energie electrică care au fost de asemenea expropriați, Italia susține că, exceptând Terni, toți producătorii expropriați erau întreprinderi exclusiv sau în principal active în producția, importul sau furnizarea cu energie electrică. Ca regulă generală, compensarea plătită de stat a reflectat valoarea pe piață a activelor, care a fost calculată în modalități diferite în funcție de tipul întreprinderii. Valoarea contabilă netă a activelor a fost apreciată ca valoare de referință, dar a fost corectată pe baza altor factori pe care Italia nu i-a identificat în detaliu. În cazul producătorilor de hidroenergie, observațiile Italiei sugerează că durata reziduală a concesiunii a jucat un rol în calculul compensării. |
| --- | --- |

(57)

În ceea ce privește alți producători de energie electrică care au fost de asemenea expropriați, Italia susține că, exceptând Terni, toți producătorii expropriați erau întreprinderi exclusiv sau în principal active în producția, importul sau furnizarea cu energie electrică. Ca regulă generală, compensarea plătită de stat a reflectat valoarea pe piață a activelor, care a fost calculată în modalități diferite în funcție de tipul întreprinderii. Valoarea contabilă netă a activelor a fost apreciată ca valoare de referință, dar a fost corectată pe baza altor factori pe care Italia nu i-a identificat în detaliu. În cazul producătorilor de hidroenergie, observațiile Italiei sugerează că durata reziduală a concesiunii a jucat un rol în calculul compensării.

| (58) | Italia susține că atât planificarea tarifului inițial – care a constituit compensarea legală a întreprinderii Terni pentru exproprierea activelor acesteia –, cât și prelungirile acestuia de-a lungul timpului nu constituie ajutor de stat. Pentru a demonstra această afirmație, Italia citează numeroase hotărâri ale Curții Europene de Justiție, referitoare la faptul că anumite forme de compensare pentru întreprinderi nu constituie ajutor (17) , mai ales compensarea pentru daune și servicii de interes economic general. |
| --- | --- |

(58)

Italia susține că atât planificarea tarifului inițial – care a constituit compensarea legală a întreprinderii Terni pentru exproprierea activelor acesteia –, cât și prelungirile acestuia de-a lungul timpului nu constituie ajutor de stat. Pentru a demonstra această afirmație, Italia citează numeroase hotărâri ale Curții Europene de Justiție, referitoare la faptul că anumite forme de compensare pentru întreprinderi nu constituie ajutor (17) , mai ales compensarea pentru daune și servicii de interes economic general.

| (59) | În ceea ce privește ajutorul de stat pentru tariful Terni, Italia subliniază că Legea nr. 9/1991 care stabilește prima prelungire a tarifului a fost notificată în mod corespunzător Comisiei și aprobată de către aceasta. Prelungirile ulterioare ale tarifului de-a lungul timpului, concomitente cu prelungirile concesiunilor hidroelectrice pentru producătorii de hidroenergie, urmează aceeași logică, care nu a fost niciodată contestată de Comisie. Prin urmare, în opinia Italiei, tariful Terni ar trebui considerat drept o măsură existentă care nu constituie ajutor. |
| --- | --- |

(59)

În ceea ce privește ajutorul de stat pentru tariful Terni, Italia subliniază că Legea nr. 9/1991 care stabilește prima prelungire a tarifului a fost notificată în mod corespunzător Comisiei și aprobată de către aceasta. Prelungirile ulterioare ale tarifului de-a lungul timpului, concomitente cu prelungirile concesiunilor hidroelectrice pentru producătorii de hidroenergie, urmează aceeași logică, care nu a fost niciodată contestată de Comisie. Prin urmare, în opinia Italiei, tariful Terni ar trebui considerat drept o măsură existentă care nu constituie ajutor.

| (60) | Italia susține că a acționat întotdeauna cu bună credință. Aceasta nu a notificat în temeiul articolului 88 alineatul (3) prelungirea contestată a planificării tarifului pentru Terni deoarece considera că nu constituia ajutor de stat. Italia subliniază că măsura a fost adusă la cunoștința Comisiei (raportul din noiembrie 2005 și scrisoarea din februarie 2006). |
| --- | --- |

(60)

Italia susține că a acționat întotdeauna cu bună credință. Aceasta nu a notificat în temeiul articolului 88 alineatul (3) prelungirea contestată a planificării tarifului pentru Terni deoarece considera că nu constituia ajutor de stat. Italia subliniază că măsura a fost adusă la cunoștința Comisiei (raportul din noiembrie 2005 și scrisoarea din februarie 2006).

| (61) | În ceea ce privește motivele politice ale celei de-a doua prelungiri, Italia susține că tariful este necesar pentru stabilirea unui câmp de joc echitabil între aceste întreprinderi energo-intensive active în Italia și concurenții acestora din UE (18), care beneficiază de asemenea de prețuri reduse la energie (tarifare sau contractuale), până la finalizarea proiectelor de infrastructură aflate în derulare cu privire la generarea și transportul de energie electrică. Dacă s-ar renunța la tarif, întreprinderile respective și-ar transfera operațiunile în exteriorul UE. Acest lucru ar conduce în mod inevitabil la o criză industrială și la o pierdere serioasă de locuri de muncă în regiunile afectate. Prin urmare, în opinia Italiei, prelungirea tarifului ar trebui văzută ca o soluție de tranziție. Italia citează concluziile Grupului la nivel înalt pentru competitivitate, energie și mediu
   (19) care sugerează, ca soluție pe termen lung, îmbunătățirea interrelaționării și a infrastructurii iar, ca soluție pe termen mediu, contractele de furnizare pe termen lung și parteneriatele între clienți și furnizorii/generatorii de energie. |
| --- | --- |

(61)

În ceea ce privește motivele politice ale celei de-a doua prelungiri, Italia susține că tariful este necesar pentru stabilirea unui câmp de joc echitabil între aceste întreprinderi energo-intensive active în Italia și concurenții acestora din UE (18), care beneficiază de asemenea de prețuri reduse la energie (tarifare sau contractuale), până la finalizarea proiectelor de infrastructură aflate în derulare cu privire la generarea și transportul de energie electrică. Dacă s-ar renunța la tarif, întreprinderile respective și-ar transfera operațiunile în exteriorul UE. Acest lucru ar conduce în mod inevitabil la o criză industrială și la o pierdere serioasă de locuri de muncă în regiunile afectate. Prin urmare, în opinia Italiei, prelungirea tarifului ar trebui văzută ca o soluție de tranziție. Italia citează concluziile Grupului la nivel înalt pentru competitivitate, energie și mediu
   (19) care sugerează, ca soluție pe termen lung, îmbunătățirea interrelaționării și a infrastructurii iar, ca soluție pe termen mediu, contractele de furnizare pe termen lung și parteneriatele între clienți și furnizorii/generatorii de energie.

| (62) | În ceea ce privește absența supracompensării, Italia face următoarele observații. Dacă Terni și-ar fi păstrat activele generatoare, aceasta ar fi putut să își vândă o parte din energie unor terți, obținând astfel profituri suplimentare. Pagubele suferite de Terni au fost sporite de creșterea rapidă, de-a lungul timpului, a prețurilor la energia electrică. Procesul încă incomplet de liberalizare a piețelor energetice nu a generat totuși rezultate în ceea ce privește prețurile competitive ale energiei electrice și, prin urmare, persistă necesitatea de a continua compensarea grupului Terni. Întreprinderile Terni plătesc în prezent un preț (între 40 și 72 EUR/MWh) care este în linie cu prețurile la energie electrică plătite de întreprinderile cu un profil de consum echivalent din UE. De fapt, dacă Terni și-ar păstra activele, aceasta ar plăti între 5 și 7,0 EUR pe MWh din energia electrică produsă de propriile întreprinderi. Concluzia Italiei este că tariful nu implică nicio supracompensare. |
| --- | --- |

(62)

În ceea ce privește absența supracompensării, Italia face următoarele observații. Dacă Terni și-ar fi păstrat activele generatoare, aceasta ar fi putut să își vândă o parte din energie unor terți, obținând astfel profituri suplimentare. Pagubele suferite de Terni au fost sporite de creșterea rapidă, de-a lungul timpului, a prețurilor la energia electrică. Procesul încă incomplet de liberalizare a piețelor energetice nu a generat totuși rezultate în ceea ce privește prețurile competitive ale energiei electrice și, prin urmare, persistă necesitatea de a continua compensarea grupului Terni. Întreprinderile Terni plătesc în prezent un preț (între 40 și 72 EUR/MWh) care este în linie cu prețurile la energie electrică plătite de întreprinderile cu un profil de consum echivalent din UE. De fapt, dacă Terni și-ar păstra activele, aceasta ar plăti între 5 și 7,0 EUR pe MWh din energia electrică produsă de propriile întreprinderi. Concluzia Italiei este că tariful nu implică nicio supracompensare.

| (63) | Italia a transmis un „studiu” realizat de consultantul privat Energy Advisor S.r.l. cu privire la întreprinderile Terni. Studiul, care poate fi mai bine descris ca fiind un simplu „calcul” întrucât constă într-un tabel cuprinzând câteva pagini de explicații metodologice și vizează să analizeze valoarea activelor de energie electrică și să compare această cifră cu avantajul tarifar cumulativ de care beneficiază Terni. Studiul dobândește valoarea contabilă a activelor la energie electrică și o actualizează până în 2006 în conformitate cu inflația. Studiul calculează în continuare avantajul tarifar net pentru Terni. Pentru perioada 1963-1999, studiul are în vedere diferența dintre costurile anuale la energie electrică ale unui client comparabil (Alternativa 2) și costurile anuale reale suportate de Terni pe baza „costurilor de producție proprii” (Alternativa 1). În scopul acestui calcul, un client comparabil este un autoproducător de energie electrică (scutit, între altele, de la plata supraprețului termic). Pentru perioada 2000-2006, avantajul tarifar se calculează ca fiind diferența dintre costul anual pe care Terni l-ar fi suportat în cazul în care tariful s-ar fi calculat pe baza propriilor costuri de producție (Alternativa 1 nemaifiind posibilă după reforma tarifară) și costul real suportat de Terni pe baza metodei „clientului comparabil” (Alternativa 2). Rezultatele studiului sunt subliniate în continuare:






  (a) | Valoarea actualizată a activelor Terni (2006): 1 687 745 045,19 EUR; |
| --- | --- | --- |

(63)

Italia a transmis un „studiu” realizat de consultantul privat Energy Advisor S.r.l. cu privire la întreprinderile Terni. Studiul, care poate fi mai bine descris ca fiind un simplu „calcul” întrucât constă într-un tabel cuprinzând câteva pagini de explicații metodologice și vizează să analizeze valoarea activelor de energie electrică și să compare această cifră cu avantajul tarifar cumulativ de care beneficiază Terni. Studiul dobândește valoarea contabilă a activelor la energie electrică și o actualizează până în 2006 în conformitate cu inflația. Studiul calculează în continuare avantajul tarifar net pentru Terni. Pentru perioada 1963-1999, studiul are în vedere diferența dintre costurile anuale la energie electrică ale unui client comparabil (Alternativa 2) și costurile anuale reale suportate de Terni pe baza „costurilor de producție proprii” (Alternativa 1). În scopul acestui calcul, un client comparabil este un autoproducător de energie electrică (scutit, între altele, de la plata supraprețului termic). Pentru perioada 2000-2006, avantajul tarifar se calculează ca fiind diferența dintre costul anual pe care Terni l-ar fi suportat în cazul în care tariful s-ar fi calculat pe baza propriilor costuri de producție (Alternativa 1 nemaifiind posibilă după reforma tarifară) și costul real suportat de Terni pe baza metodei „clientului comparabil” (Alternativa 2). Rezultatele studiului sunt subliniate în continuare:

(a)

Valoarea actualizată a activelor Terni (2006): 1 687 745 045,19 EUR;

| (b) | Avantajul tarifar (de asemenea actualizat în 2006): 1 400 895 446,90 EUR. |
| --- | --- |

(b)

Avantajul tarifar (de asemenea actualizat în 2006): 1 400 895 446,90 EUR.

| (64) | Prin urmare, studiul aduce în discuție ideea că nu a existat nicio supracompensare pentru pierderile întreprinderilor Terni. Un calcul estimativ al avantajului tarifar acumulat pentru întreprinderile Terni până în 2010 ar demonstra, de asemenea, absența supracompensării. |
| --- | --- |

(64)

Prin urmare, studiul aduce în discuție ideea că nu a existat nicio supracompensare pentru pierderile întreprinderilor Terni. Un calcul estimativ al avantajului tarifar acumulat pentru întreprinderile Terni până în 2010 ar demonstra, de asemenea, absența supracompensării.

| (65) | Referitor la Decizia 83/396/CECO și la hotărârea C-99/92 a CJCE, Italia face următoarele clarificări factuale. Decizia CECO nu se referă nici la Cementir nici la Nuova Terni, care nu au activat niciodată în sectorul oțelului. Decizia CECO a făcut referire la compatibilitatea ajutorului acordat sub forma rambursării unei componente a tarifului, supraprețul termic pentru instalația aparținând filialei Terni producătoare de oțel, dar localizată în Lovere, Lombardia, nu în zona Terni. Acest ajutor ar putea fi acordat doar producătorilor de oțel privați. Decizia CECO prevedea că, întrucât Terni se afla în proprietatea statului, instalația din Lovere nu putea beneficia de ajutor. Hotărârea preliminară a Curții de Justiție privea aspectul referitor la posibila discriminare dintre producătorii privați și cei de stat. Aceasta a confirmat Decizia CECO în sensul afirmației că nu constituia discriminare urmărirea unor măsuri de ajutor diferite pentru producătorii privați față de producătorii de stat. |
| --- | --- |

(65)

Referitor la Decizia 83/396/CECO și la hotărârea C-99/92 a CJCE, Italia face următoarele clarificări factuale. Decizia CECO nu se referă nici la Cementir nici la Nuova Terni, care nu au activat niciodată în sectorul oțelului. Decizia CECO a făcut referire la compatibilitatea ajutorului acordat sub forma rambursării unei componente a tarifului, supraprețul termic pentru instalația aparținând filialei Terni producătoare de oțel, dar localizată în Lovere, Lombardia, nu în zona Terni. Acest ajutor ar putea fi acordat doar producătorilor de oțel privați. Decizia CECO prevedea că, întrucât Terni se afla în proprietatea statului, instalația din Lovere nu putea beneficia de ajutor. Hotărârea preliminară a Curții de Justiție privea aspectul referitor la posibila discriminare dintre producătorii privați și cei de stat. Aceasta a confirmat Decizia CECO în sensul afirmației că nu constituia discriminare urmărirea unor măsuri de ajutor diferite pentru producătorii privați față de producătorii de stat.

| (66) | Prin urmare, grupul Terni susține că atât Decizia CECO, cât și hotărârea CEJ sunt irelevante pentru această cauză, în sensul că se referă la supraprețul termic plătit de fabrica Lovere, nu la tariful global special acordat celor trei fabrici din zona Terni. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, grupul Terni susține că atât Decizia CECO, cât și hotărârea CEJ sunt irelevante pentru această cauză, în sensul că se referă la supraprețul termic plătit de fabrica Lovere, nu la tariful global special acordat celor trei fabrici din zona Terni.

| (67) | De asemenea, Italia subliniază că prelungirea contestată a tarifului, stabilită la articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 are legătură cu un program de investiții extins derulat de ThyssenKrupp în zona industrială Terni-Narni. În cadrul acestui plan de acțiune se va dezvolta o nouă capacitate generatoare în zona respectivă. Tariful are, prin urmare, rolul unei soluții temporare până când se creează o capacitate generatoare, iar renunțarea la acesta ar periclita investițiile derulate în prezent. |
| --- | --- |

(67)

De asemenea, Italia subliniază că prelungirea contestată a tarifului, stabilită la articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 are legătură cu un program de investiții extins derulat de ThyssenKrupp în zona industrială Terni-Narni. În cadrul acestui plan de acțiune se va dezvolta o nouă capacitate generatoare în zona respectivă. Tariful are, prin urmare, rolul unei soluții temporare până când se creează o capacitate generatoare, iar renunțarea la acesta ar periclita investițiile derulate în prezent.

| (68) | Referitor la natura și rolul Cassa Conguaglio, Italia susține că aceasta este un simplu intermediar tehnic, al cărui rol se limitează la colectarea și redirecționarea fluxurilor monetare. Cassa Conguaglio nu are o marjă de manevră în stabilirea tarifului și nu deține niciun fel de control asupra fondurilor. Prin urmare, în opinia Italiei, (a) resursele dirijate de Cassa Conguaglio nu reprezintă ajutor de stat în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție (20) și (b) modificările efectuate în gestionarea tarifelor speciale prin intervenția Cassa Conguaglio în 2004 nu au impact asupra naturii compensatorii a tarifului. |
| --- | --- |

(68)

Referitor la natura și rolul Cassa Conguaglio, Italia susține că aceasta este un simplu intermediar tehnic, al cărui rol se limitează la colectarea și redirecționarea fluxurilor monetare. Cassa Conguaglio nu are o marjă de manevră în stabilirea tarifului și nu deține niciun fel de control asupra fondurilor. Prin urmare, în opinia Italiei, (a) resursele dirijate de Cassa Conguaglio nu reprezintă ajutor de stat în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție (20) și (b) modificările efectuate în gestionarea tarifelor speciale prin intervenția Cassa Conguaglio în 2004 nu au impact asupra naturii compensatorii a tarifului.

| (69) | În ceea ce privește jurisprudența Deggendorf, Italia informează Comisia că îndeplinește ordinul de recuperare pendinte cu privire la ThyssenKrupp, iar întreprinderea a depus 865 538 EUR într-un cont blocat în vederea unei recuperări finale, cu condiția ajungerii la un acord privind suma în cauză. |
| --- | --- |

(69)

În ceea ce privește jurisprudența Deggendorf, Italia informează Comisia că îndeplinește ordinul de recuperare pendinte cu privire la ThyssenKrupp, iar întreprinderea a depus 865 538 EUR într-un cont blocat în vederea unei recuperări finale, cu condiția ajungerii la un acord privind suma în cauză.

VI.   EVALUAREA MĂSURII

| (70) | Compensarea acordată de stat pentru exproprierea activelor nu poate constitui ajutor de stat. Este necesar prin urmare, în cadrul evaluării acestei măsuri, să se constate în primul rând dacă transferul de active din sectorul hidroenergetic ale Società Terni către ENEL a condus la obligația de a oferi compensare sau dacă acesta ar trebui considerat ca o simplă reorganizare a activelor publice. În cazul în care răspunsul este că s-a justificat compensarea, Comisia trebuie să decidă până la ce dată și/sau ce valoare poate fi considerat tariful preferențial Terni o măsură compensatorie corespunzătoare. |
| --- | --- |

(70)

Compensarea acordată de stat pentru exproprierea activelor nu poate constitui ajutor de stat. Este necesar prin urmare, în cadrul evaluării acestei măsuri, să se constate în primul rând dacă transferul de active din sectorul hidroenergetic ale Società Terni către ENEL a condus la obligația de a oferi compensare sau dacă acesta ar trebui considerat ca o simplă reorganizare a activelor publice. În cazul în care răspunsul este că s-a justificat compensarea, Comisia trebuie să decidă până la ce dată și/sau ce valoare poate fi considerat tariful preferențial Terni o măsură compensatorie corespunzătoare.

| (71) | În 1962, atunci când activele acesteia în sectorul hidroenergetic au fost transferate către ENEL, Società Terni era o întreprindere de stat, controlată de o entitate publică economică. În opinia autorităților italiene, asemenea entități necesitau gestionare în conformitate cu principiile pieței. Statul era acționarul majoritar la Società Terni, dar o parte din capital era de asemenea deținută de investitori privați, iar întreprinderea era cotată la bursa de valori. Legea naționalizării nu a prevăzut compensare pentru entități publice strictu sensu, ci pentru entități publice economice, precum Società Terni. Acest lucru reflectă principiile diferite care guvernează funcționarea acestor entități. În plus, alți producători „puri” de energie electrică au fost expropriați pe parcursul aceleiași perioade, primind de asemenea compensare (deși în baza unor criterii diferite). |
| --- | --- |

(71)

În 1962, atunci când activele acesteia în sectorul hidroenergetic au fost transferate către ENEL, Società Terni era o întreprindere de stat, controlată de o entitate publică economică. În opinia autorităților italiene, asemenea entități necesitau gestionare în conformitate cu principiile pieței. Statul era acționarul majoritar la Società Terni, dar o parte din capital era de asemenea deținută de investitori privați, iar întreprinderea era cotată la bursa de valori. Legea naționalizării nu a prevăzut compensare pentru entități publice strictu sensu, ci pentru entități publice economice, precum Società Terni. Acest lucru reflectă principiile diferite care guvernează funcționarea acestor entități. În plus, alți producători „puri” de energie electrică au fost expropriați pe parcursul aceleiași perioade, primind de asemenea compensare (deși în baza unor criterii diferite).

| (72) | Comisia constată că pierderea activelor Società Terni fără compensare ar fi dăunat intereselor întreprinderii, în special intereselor acționarilor privați ai acesteia. În conformitate cu principiul egalității de tratament între întreprinderile private și cele publice și având în vedere necesitatea de a proteja drepturile constituționale ale acționarilor privați ai Società Terni de a primi compensare, Comisia consideră că poate fi considerată justificată decizia Italiei de a trata Terni în același mod ca întreprindere privată aflată pe aceeași poziție și de a-i acorda compensare pentru pierderea activelor acesteia. |
| --- | --- |

(72)

Comisia constată că pierderea activelor Società Terni fără compensare ar fi dăunat intereselor întreprinderii, în special intereselor acționarilor privați ai acesteia. În conformitate cu principiul egalității de tratament între întreprinderile private și cele publice și având în vedere necesitatea de a proteja drepturile constituționale ale acționarilor privați ai Società Terni de a primi compensare, Comisia consideră că poate fi considerată justificată decizia Italiei de a trata Terni în același mod ca întreprindere privată aflată pe aceeași poziție și de a-i acorda compensare pentru pierderea activelor acesteia.

| (73) | În 1962, Italia a hotărât să nu compenseze Società Terni până la o sumă fixă având la bază valoarea de pe piață a activelor expropriate (spre deosebire de ceea ce s-a făcut în cazul producătorilor „puri” de energie electrică). În schimb, compensarea a luat forma furnizării unei cantități fixe de energie electrică la prețul pe care întreprinderea l-ar fi plătit dacă și-ar fi păstrat activele generatoare. Ar trebui observat că această metodă avea sens din punct de vedere economic: tratarea Società Terni drept „autoproducător virtual” de energie electrică prezenta avantajul de a neutraliza riscul unor daune suplimentare care s-ar fi produs la Terni, pe parcursul anilor, în cazul unei creșteri a prețurilor la energie, de exemplu. |
| --- | --- |

(73)

În 1962, Italia a hotărât să nu compenseze Società Terni până la o sumă fixă având la bază valoarea de pe piață a activelor expropriate (spre deosebire de ceea ce s-a făcut în cazul producătorilor „puri” de energie electrică). În schimb, compensarea a luat forma furnizării unei cantități fixe de energie electrică la prețul pe care întreprinderea l-ar fi plătit dacă și-ar fi păstrat activele generatoare. Ar trebui observat că această metodă avea sens din punct de vedere economic: tratarea Società Terni drept „autoproducător virtual” de energie electrică prezenta avantajul de a neutraliza riscul unor daune suplimentare care s-ar fi produs la Terni, pe parcursul anilor, în cazul unei creșteri a prețurilor la energie, de exemplu.

| (74) | Comisia poate accepta principiul acestei metode. Cu toate acestea, compensarea pentru o expropriere nu poate consta într-o planificare cu final deschis, ci trebuie să fie stabilită în mod clar și previzibil la momentul exproprierii, supusă posibilității ca întreprinderea expropriată să conteste suma propusă. Odată acceptat, un pachet compensatoriu nu poate fi redeschis într-o etapă ulterioară. |
| --- | --- |

(74)

Comisia poate accepta principiul acestei metode. Cu toate acestea, compensarea pentru o expropriere nu poate consta într-o planificare cu final deschis, ci trebuie să fie stabilită în mod clar și previzibil la momentul exproprierii, supusă posibilității ca întreprinderea expropriată să conteste suma propusă. Odată acceptat, un pachet compensatoriu nu poate fi redeschis într-o etapă ulterioară.

| (75) | În cazul de față, valoarea totală a compensării a depins de durata tarifului. Pachetul compensatoriu inițial oferit de autoritățile italiene a prevăzut că tariful va dura treizeci de ani și deci va lua sfârșit în 1992. Società Terni ar fi putut contesta acest mecanism în temeiul legii naționalizării dacă l-ar fi considerat inadecvat (21), dar a ales să nu procedeze astfel. |
| --- | --- |

(75)

În cazul de față, valoarea totală a compensării a depins de durata tarifului. Pachetul compensatoriu inițial oferit de autoritățile italiene a prevăzut că tariful va dura treizeci de ani și deci va lua sfârșit în 1992. Società Terni ar fi putut contesta acest mecanism în temeiul legii naționalizării dacă l-ar fi considerat inadecvat (21), dar a ales să nu procedeze astfel.

| (76) | Comisia a evaluat dacă, având în vedere mecanismul și durata acestuia, planificarea compensatorie inițială ar putea fi considerată adecvată. |
| --- | --- |

(76)

Comisia a evaluat dacă, având în vedere mecanismul și durata acestuia, planificarea compensatorie inițială ar putea fi considerată adecvată.

| (77) | În Italia, funcționarea unei instalații hidroenergetice este supusă concesionării, durata acesteia fiind astfel prevăzută încât să permită întreprinderii să amortizeze investiția. Atunci când concesionarea expiră, întreprinderea pierde, în principiu, dreptul de a-și exploata activele. Având în vedere metoda compensatorie a grupului Terni, era logic din punct de vedere economic ca furnizarea de energie electrică la costul de producție să nu depășească durata reziduală a concesionării întreprinderii. Într-adevăr, aceasta pare explicația rațională a dispoziției inițiale a legislației italiene care limitează durata tarifului preferențial la anul 1992. În timp ce propria concesionare a grupului Terni ar fi expirat deja câțiva ani mai devreme, se înțelege că autoritățile italiene au intenționat să alinieze expirarea tarifului Terni la expirarea generală a concesionărilor hidroenergetice din Italia în 1992. În plus, Società Terni primise o concesionare deosebit de lungă (60 de ani în loc de 30) și, prin urmare, la momentul exproprierii, întreprinderea avusese deja treizeci de ani pentru a-și amortiza investițiile. |
| --- | --- |

(77)

În Italia, funcționarea unei instalații hidroenergetice este supusă concesionării, durata acesteia fiind astfel prevăzută încât să permită întreprinderii să amortizeze investiția. Atunci când concesionarea expiră, întreprinderea pierde, în principiu, dreptul de a-și exploata activele. Având în vedere metoda compensatorie a grupului Terni, era logic din punct de vedere economic ca furnizarea de energie electrică la costul de producție să nu depășească durata reziduală a concesionării întreprinderii. Într-adevăr, aceasta pare explicația rațională a dispoziției inițiale a legislației italiene care limitează durata tarifului preferențial la anul 1992. În timp ce propria concesionare a grupului Terni ar fi expirat deja câțiva ani mai devreme, se înțelege că autoritățile italiene au intenționat să alinieze expirarea tarifului Terni la expirarea generală a concesionărilor hidroenergetice din Italia în 1992. În plus, Società Terni primise o concesionare deosebit de lungă (60 de ani în loc de 30) și, prin urmare, la momentul exproprierii, întreprinderea avusese deja treizeci de ani pentru a-și amortiza investițiile.

| (78) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul compensatoriu inițial a fost proporțional și nu a penalizat sub nicio formă întreprinderea. |
| --- | --- |

(78)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul compensatoriu inițial a fost proporțional și nu a penalizat sub nicio formă întreprinderea.

| (79) | Aspectul crucial în acest caz este dacă prelungirile repetate ale planificării tarifare pot fi considerate încă parte a compensării. Comisia consideră că nu poate fi cazul. Atunci când statul expropriază, acesta stabilește ex-ante fie o valoare absolută a compensării, fie, ca în acest caz, un mecanism compensatoriu. Orice revizuire ex-post a sumelor sau a mecanismului modifică obligatoriu tipul de măsură, care nu mai poate fi considerată compensatorie deoarece se distanțează de planificarea inițială. A accepta contrariul ar avea drept rezultat excluderea acestui tip de măsuri din sfera de aplicare a controlului privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(79)

Aspectul crucial în acest caz este dacă prelungirile repetate ale planificării tarifare pot fi considerate încă parte a compensării. Comisia consideră că nu poate fi cazul. Atunci când statul expropriază, acesta stabilește ex-ante fie o valoare absolută a compensării, fie, ca în acest caz, un mecanism compensatoriu. Orice revizuire ex-post a sumelor sau a mecanismului modifică obligatoriu tipul de măsură, care nu mai poate fi considerată compensatorie deoarece se distanțează de planificarea inițială. A accepta contrariul ar avea drept rezultat excluderea acestui tip de măsuri din sfera de aplicare a controlului privind ajutorul de stat.

| (80) | Cu toate acestea, un stat membru poate notifica Comisia cu privire la intenția sa de a acorda avantaje ulterioare unei întreprinderi expropriate. O asemenea notificare va fi analizată de Comisie în lumina normelor privind ajutorul de stat și luând în considerare circumstanțele specifice invocate. |
| --- | --- |

(80)

Cu toate acestea, un stat membru poate notifica Comisia cu privire la intenția sa de a acorda avantaje ulterioare unei întreprinderi expropriate. O asemenea notificare va fi analizată de Comisie în lumina normelor privind ajutorul de stat și luând în considerare circumstanțele specifice invocate.

| (81) | Studiul la care se face referire la considerentul 63 urmărește să demonstreze că respectiva compensare acordată Società Terni și întreprinderilor succesoare ale acesteia de-a lungul timpului nu a acoperit în întregime valoarea pe piață a activelor expropriate și că, prin urmare, nu a existat o supracompensare, iar beneficiarii nu au beneficiat niciodată de facto de vreun avantaj. |
| --- | --- |

(81)

Studiul la care se face referire la considerentul 63 urmărește să demonstreze că respectiva compensare acordată Società Terni și întreprinderilor succesoare ale acesteia de-a lungul timpului nu a acoperit în întregime valoarea pe piață a activelor expropriate și că, prin urmare, nu a existat o supracompensare, iar beneficiarii nu au beneficiat niciodată de facto de vreun avantaj.

| (82) | Ca o remarcă preliminară, Comisia ar dori să sublinieze că o analiză referitoare la caracterul adecvat al acordului compensatoriu se poate desfășura doar ex ante, adică la momentul exproprierii. În contextul respectiv, ar trebui observat că mecanismul ales de autoritățile italiene viza situarea Società Terni pe aceeași poziție, ca și cum instalația energetică a acesteia nu ar fi fost expropriată, dându-i acces la energie electrică la prețul de cost pe tot parcursul concesionării. Prin urmare, este greu de urmat argumentul că, în condițiile actualei planificări, întreprinderile Terni ar fi obținut mai puțin decât valoarea la care aveau dreptul în mod legal. În plus, Comisia afirmă că, deși constatările studiului erau confirmate (ceea ce nu este cazul, astfel cum s-a demonstrat la considerentele 87-91, situația respectivă ar fi irelevantă în scopul stabilirii dacă tariful oferea vreun avantaj beneficiarilor. |
| --- | --- |

(82)

Ca o remarcă preliminară, Comisia ar dori să sublinieze că o analiză referitoare la caracterul adecvat al acordului compensatoriu se poate desfășura doar ex ante, adică la momentul exproprierii. În contextul respectiv, ar trebui observat că mecanismul ales de autoritățile italiene viza situarea Società Terni pe aceeași poziție, ca și cum instalația energetică a acesteia nu ar fi fost expropriată, dându-i acces la energie electrică la prețul de cost pe tot parcursul concesionării. Prin urmare, este greu de urmat argumentul că, în condițiile actualei planificări, întreprinderile Terni ar fi obținut mai puțin decât valoarea la care aveau dreptul în mod legal. În plus, Comisia afirmă că, deși constatările studiului erau confirmate (ceea ce nu este cazul, astfel cum s-a demonstrat la considerentele 87-91, situația respectivă ar fi irelevantă în scopul stabilirii dacă tariful oferea vreun avantaj beneficiarilor.

| (83) | Ar trebui reamintit că, la momentul exproprierii, Italia ar fi putut alege să compenseze grupul Terni prin plata unei sume financiare fixe având la bază valoarea activelor expropriate. Cu toate acestea, Italia a optat pentru o metodă diferită, constând în situarea Società Terni drept autoproducător virtual. Această metodă era justificată din punct de vedere economic, iar existența unui avantaj ar trebui analizată în acest cadru de referință. Ca urmare a acestei abordări, trebuie concluzionat că, până la expirarea planificării tarifului compensatoriu inițial (și numai până la acea dată), beneficiarii nu au primit un beneficiu. Această concluzie nu poate fi pusă în discuție ca rezultat al aplicării calculelor alternative privind beneficiile și pierderile, în special atunci când acestea se desfășoară retrospectiv. |
| --- | --- |

(83)

Ar trebui reamintit că, la momentul exproprierii, Italia ar fi putut alege să compenseze grupul Terni prin plata unei sume financiare fixe având la bază valoarea activelor expropriate. Cu toate acestea, Italia a optat pentru o metodă diferită, constând în situarea Società Terni drept autoproducător virtual. Această metodă era justificată din punct de vedere economic, iar existența unui avantaj ar trebui analizată în acest cadru de referință. Ca urmare a acestei abordări, trebuie concluzionat că, până la expirarea planificării tarifului compensatoriu inițial (și numai până la acea dată), beneficiarii nu au primit un beneficiu. Această concluzie nu poate fi pusă în discuție ca rezultat al aplicării calculelor alternative privind beneficiile și pierderile, în special atunci când acestea se desfășoară retrospectiv.

| (84) | Utilizarea unei metode diferite în mod retrospectiv (ex post) ar conduce la rezultate contradictorii sau chiar ilogice, astfel cum ilustrează următorul exemplu. Presupunând că, datorită unei explozii a prețurilor la energie, sumele financiare primite de beneficiari au depășit deja valoarea pe piață a instalației Terni în primii 10 de planificare tarifară, conform metodologiei studiului concluzia ar trebui să fie că a existat o supracompensare, deși pachetul pentru expropriere prevedea că tariful va dura 30 de ani. Aceasta ar fi o eroare evidentă, întrucât nu ar lua în considerare raportul planificării inițiale. Aceeași concluzie trebuie să se aplice a contrario, în ipoteza că sumele reale primite nu au reușit să acopere valoarea activelor. |
| --- | --- |

(84)

Utilizarea unei metode diferite în mod retrospectiv (ex post) ar conduce la rezultate contradictorii sau chiar ilogice, astfel cum ilustrează următorul exemplu. Presupunând că, datorită unei explozii a prețurilor la energie, sumele financiare primite de beneficiari au depășit deja valoarea pe piață a instalației Terni în primii 10 de planificare tarifară, conform metodologiei studiului concluzia ar trebui să fie că a existat o supracompensare, deși pachetul pentru expropriere prevedea că tariful va dura 30 de ani. Aceasta ar fi o eroare evidentă, întrucât nu ar lua în considerare raportul planificării inițiale. Aceeași concluzie trebuie să se aplice a contrario, în ipoteza că sumele reale primite nu au reușit să acopere valoarea activelor.

| (85) | În plus, în contextul unei exproprieri, o recalculare ulterioară a beneficiilor și pierderilor nu este luată în considerare. Rezultatul economic pe termen lung pentru întreprinderea expropriată, care nu a putut fi prevăzut la momentul exproprierii, nu poate face obiectul unei revizuiri după zeci de ani pentru a justifica tranșele ulterioare de compensare. |
| --- | --- |

(85)

În plus, în contextul unei exproprieri, o recalculare ulterioară a beneficiilor și pierderilor nu este luată în considerare. Rezultatul economic pe termen lung pentru întreprinderea expropriată, care nu a putut fi prevăzut la momentul exproprierii, nu poate face obiectul unei revizuiri după zeci de ani pentru a justifica tranșele ulterioare de compensare.

| (86) | Prin urmare, studiul poate fi respins ca irelevant. |
| --- | --- |

(86)

Prin urmare, studiul poate fi respins ca irelevant.

| (87) | Cu toate acestea, Comisia a analizat datele și constatările studiului. Această analiză a demonstrat că studiul prezintă puncte slabe din punct de vedere metodologic. Astfel cum se va demonstra în continuare, acesta subestimează în mod sistematic avantajul tarifar pentru întreprinderile Terni și, cel mai probabil, supraestimează valoarea activelor expropriate. |
| --- | --- |

(87)

Cu toate acestea, Comisia a analizat datele și constatările studiului. Această analiză a demonstrat că studiul prezintă puncte slabe din punct de vedere metodologic. Astfel cum se va demonstra în continuare, acesta subestimează în mod sistematic avantajul tarifar pentru întreprinderile Terni și, cel mai probabil, supraestimează valoarea activelor expropriate.

| (88) | Pentru a calcula avantajul tarifar pentru perioada 1963-1999, studiul compară prețul plătit de Terni (Alternativa 1 – costul energiei electrice produse individual) cu prețul obișnuit plătit de un client comparabil, și anume un autoproducător care a fost scutit de la anumite componente tarifare (Alternativa 2). Avantajul se calculează astfel drept diferența dintre cele două tratamente alternative preferențiale prevăzute drept o compensare pentru Terni. Comisia constată că, pentru a calcula avantajul tarifar, tariful actual al Terni ar fi trebuit comparat cu tariful obișnuit plătit de o persoană care nu este autoproducător având profilul de consum al grupului Terni. Prin urmare, studiul subestimează avantajul tarifar al grupului Terni. |
| --- | --- |

(88)

Pentru a calcula avantajul tarifar pentru perioada 1963-1999, studiul compară prețul plătit de Terni (Alternativa 1 – costul energiei electrice produse individual) cu prețul obișnuit plătit de un client comparabil, și anume un autoproducător care a fost scutit de la anumite componente tarifare (Alternativa 2). Avantajul se calculează astfel drept diferența dintre cele două tratamente alternative preferențiale prevăzute drept o compensare pentru Terni. Comisia constată că, pentru a calcula avantajul tarifar, tariful actual al Terni ar fi trebuit comparat cu tariful obișnuit plătit de o persoană care nu este autoproducător având profilul de consum al grupului Terni. Prin urmare, studiul subestimează avantajul tarifar al grupului Terni.

| (89) | Pentru perioada 2000-2006, avantajul este din nou apreciat drept diferența dintre cele două tratamente preferențiale, singura diferență fiind că prețul real plătit de Terni corespunde Alternativei 2 (și nu mai corespunde Alternativei 1, care nu a mai fost posibilă după reforma tarifară). Folosind această metodă timp de câțiva ani, avantajul se dovedește a fi negativ, ceea ce demonstrează lipsurile metodologiei, având în vedere că întreprinderile Terni au plătit întotdeauna un tarif sub prețul pieței. În principiu, pentru această perioadă, avantajul tarifar ar fi trebuit să fie pur și simplu echivalent cu componenta compensatorie plătită de Cassa Conguaglio. Prin urmare, avantajul este iarăși subestimat în mare măsură. |
| --- | --- |

(89)

Pentru perioada 2000-2006, avantajul este din nou apreciat drept diferența dintre cele două tratamente preferențiale, singura diferență fiind că prețul real plătit de Terni corespunde Alternativei 2 (și nu mai corespunde Alternativei 1, care nu a mai fost posibilă după reforma tarifară). Folosind această metodă timp de câțiva ani, avantajul se dovedește a fi negativ, ceea ce demonstrează lipsurile metodologiei, având în vedere că întreprinderile Terni au plătit întotdeauna un tarif sub prețul pieței. În principiu, pentru această perioadă, avantajul tarifar ar fi trebuit să fie pur și simplu echivalent cu componenta compensatorie plătită de Cassa Conguaglio. Prin urmare, avantajul este iarăși subestimat în mare măsură.

| (90) | Un alt defect al studiului se referă la valoarea activelor. Studiul consideră pur și simplu drept valoarea contabilă a activelor diferența dintre elementul „fabrică și utilaje” din bugetul Terni pentru 1962 (anul anterior naționalizării) și același element din anul următor. În primul rând, ar trebui observat că nu există o dovadă concretă că diferența este atribuită exclusiv pierderii centralei hidroenergetice. Cu toate acestea, chiar dacă presupunem că s-ar putea accepta valoarea contabilă respectivă, metoda utilizată în studiu ar prezenta totuși lipsuri. Astfel cum a confirmat Italia, valoarea reală a unei centrale hidroenergetice la momentul exproprierii are legătură cu durata reziduală a concesiunii de bază (22). Prin urmare, valoarea contabilă a centralei ar fi trebuit corectată pentru a lua în considerare acest aspect. În cadrul studiului, valoarea contabilă este pur și simplu actualizată până în 2006 în linie cu inflația. Prin urmare, există dovezi că studiul supraestimează valoarea activelor. |
| --- | --- |

(90)

Un alt defect al studiului se referă la valoarea activelor. Studiul consideră pur și simplu drept valoarea contabilă a activelor diferența dintre elementul „fabrică și utilaje” din bugetul Terni pentru 1962 (anul anterior naționalizării) și același element din anul următor. În primul rând, ar trebui observat că nu există o dovadă concretă că diferența este atribuită exclusiv pierderii centralei hidroenergetice. Cu toate acestea, chiar dacă presupunem că s-ar putea accepta valoarea contabilă respectivă, metoda utilizată în studiu ar prezenta totuși lipsuri. Astfel cum a confirmat Italia, valoarea reală a unei centrale hidroenergetice la momentul exproprierii are legătură cu durata reziduală a concesiunii de bază (22). Prin urmare, valoarea contabilă a centralei ar fi trebuit corectată pentru a lua în considerare acest aspect. În cadrul studiului, valoarea contabilă este pur și simplu actualizată până în 2006 în linie cu inflația. Prin urmare, există dovezi că studiul supraestimează valoarea activelor.

| (91) | În concluzie, studiul poate fi respins în totalitate. |
| --- | --- |

(91)

În concluzie, studiul poate fi respins în totalitate.

| (92) | În ceea ce privește prelungirile în timp ale tarifului Terni, Comisia apreciază că explicația rațională pentru acestea a fost păstrarea paralelismului de tratament pentru acei producători de hidroenergie care și-au văzut reînnoite concesionările. Cu toate acestea, un asemenea paralelism, care se află la baza mecanismului compensatoriu, a fost prevăzut în planificarea exproprierii doar pe o perioadă de treizeci de ani, nu nelimitată. Prin urmare, din motivele explicate deja în punctele 73-78 de mai sus, aceste prelungiri nu au avut un caracter compensatoriu. |
| --- | --- |

(92)

În ceea ce privește prelungirile în timp ale tarifului Terni, Comisia apreciază că explicația rațională pentru acestea a fost păstrarea paralelismului de tratament pentru acei producători de hidroenergie care și-au văzut reînnoite concesionările. Cu toate acestea, un asemenea paralelism, care se află la baza mecanismului compensatoriu, a fost prevăzut în planificarea exproprierii doar pe o perioadă de treizeci de ani, nu nelimitată. Prin urmare, din motivele explicate deja în punctele 73-78 de mai sus, aceste prelungiri nu au avut un caracter compensatoriu.

| (93) | Această concluzie este și mai evidentă pentru cea de-a doua prelungire a tarifului. Această prelungire a întrerupt un mecanism de reducere treptată care viza facilitarea tranziției întreprinderilor către tariful total și care semnala convingerea autorităților italiene că întreprinderile au primit compensare totală. Italia însăși a explicat pe larg motivele care au condus la această a doua prelungire și care au legătură doar cu politica industrială (a se vedea observațiile Italiei de la considerentul 60 de mai sus). |
| --- | --- |

(93)

Această concluzie este și mai evidentă pentru cea de-a doua prelungire a tarifului. Această prelungire a întrerupt un mecanism de reducere treptată care viza facilitarea tranziției întreprinderilor către tariful total și care semnala convingerea autorităților italiene că întreprinderile au primit compensare totală. Italia însăși a explicat pe larg motivele care au condus la această a doua prelungire și care au legătură doar cu politica industrială (a se vedea observațiile Italiei de la considerentul 60 de mai sus).

| (94) | În lumina celor descrise anterior, Comisia consideră că tariful Terni poate fi considerat compensatoriu până în 1992. Până la data respectivă, măsura nu reprezintă ajutor de stat. Toate prelungirile ulterioare ale tarifului trebuie însă analizate în lumina normelor privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(94)

În lumina celor descrise anterior, Comisia consideră că tariful Terni poate fi considerat compensatoriu până în 1992. Până la data respectivă, măsura nu reprezintă ajutor de stat. Toate prelungirile ulterioare ale tarifului trebuie însă analizate în lumina normelor privind ajutorul de stat.

| (95) | Comisia a analizat prin urmare dacă tariful preferențial acordat grupului Terni după 1992 și, în special, începând cu 1 ianuarie 2005, data intrării în vigoare a articolului 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005, care face obiectul prezentelor proceduri, constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(95)

Comisia a analizat prin urmare dacă tariful preferențial acordat grupului Terni după 1992 și, în special, începând cu 1 ianuarie 2005, data intrării în vigoare a articolului 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005, care face obiectul prezentelor proceduri, constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (96) | În acest context, Comisia notează clarificările Italiei cu privire la lipsa de relevanță a Deciziei 83/396 a CECO și a Hotărârii C-99/92 a Curții de Justiție și poate fi de acord că asemenea decizii nu au importanță pentru analizarea tipului de ajutor de stat a tarifului acordat celor trei fabrici din zona Terni. |
| --- | --- |

(96)

În acest context, Comisia notează clarificările Italiei cu privire la lipsa de relevanță a Deciziei 83/396 a CECO și a Hotărârii C-99/92 a Curții de Justiție și poate fi de acord că asemenea decizii nu au importanță pentru analizarea tipului de ajutor de stat a tarifului acordat celor trei fabrici din zona Terni.

| (97) | O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul privind CE dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: măsura (a) conferă beneficiarului un avantaj economic; (b) este garantată de stat sau prin resurse de la stat și este imputabilă statului; (c) este selectivă; (d) are impact asupra schimbului intracomunitar și poate denatura concurența în cadrul UE. |
| --- | --- |

(97)

O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul privind CE dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: măsura (a) conferă beneficiarului un avantaj economic; (b) este garantată de stat sau prin resurse de la stat și este imputabilă statului; (c) este selectivă; (d) are impact asupra schimbului intracomunitar și poate denatura concurența în cadrul UE.

| (98) | În lumina raționamentului dezvoltat la considerentele 74-95, Comisia a ajuns la concluzia că tariful preferențial pentru Terni nu oferea beneficiarilor niciun avantaj pe toată durata pachetului compensatoriu inițial, adică până în 1992. Prin urmare, trebuie analizate doar prelungirile tarifului pentru a constata prezența unui avantaj. |
| --- | --- |

(98)

În lumina raționamentului dezvoltat la considerentele 74-95, Comisia a ajuns la concluzia că tariful preferențial pentru Terni nu oferea beneficiarilor niciun avantaj pe toată durata pachetului compensatoriu inițial, adică până în 1992. Prin urmare, trebuie analizate doar prelungirile tarifului pentru a constata prezența unui avantaj.

| (99) | Nu poate fi nicio îndoială că furnizarea de energie electrică la prețuri mai mici în comparație cu tariful obișnuit la energia electrică constituie un avantaj economic incontestabil pentru beneficiari, care asistă la reducerea costurilor de producție și la consolidarea poziției lor concurențiale. |
| --- | --- |

(99)

Nu poate fi nicio îndoială că furnizarea de energie electrică la prețuri mai mici în comparație cu tariful obișnuit la energia electrică constituie un avantaj economic incontestabil pentru beneficiari, care asistă la reducerea costurilor de producție și la consolidarea poziției lor concurențiale.

| (100) | Având în vedere că această planificare specială a tarifului se aplică doar grupului Terni, măsura este selectivă. |
| --- | --- |

(100)

Având în vedere că această planificare specială a tarifului se aplică doar grupului Terni, măsura este selectivă.

| (101) | În ceea ce privește finanțarea prin resurse de stat, ar trebui observat că, începând cu 2002, sarcina fiscală rezultată din tarif este suportată de toți consumatorii de energie electrică din Italia prin intermediul unei taxe parafiscale colectate de Cassa Conguaglio prin componenta A4 a tarifului la energie electrică. O asemenea taxă este obligatorie deoarece este impusă prin intermediul unei decizii a AEEG care pune în aplicare legislația națională. Cassa Conguaglio este un organism public instituit prin lege, care își îndeplinește funcțiile pe baza instrucțiunilor precise stabilite în Delibera AEEG și a dispozițiilor legislative și normative relevante. |
| --- | --- |

(101)

În ceea ce privește finanțarea prin resurse de stat, ar trebui observat că, începând cu 2002, sarcina fiscală rezultată din tarif este suportată de toți consumatorii de energie electrică din Italia prin intermediul unei taxe parafiscale colectate de Cassa Conguaglio prin componenta A4 a tarifului la energie electrică. O asemenea taxă este obligatorie deoarece este impusă prin intermediul unei decizii a AEEG care pune în aplicare legislația națională. Cassa Conguaglio este un organism public instituit prin lege, care își îndeplinește funcțiile pe baza instrucțiunilor precise stabilite în Delibera AEEG și a dispozițiilor legislative și normative relevante.

| (102) | Jurisprudența a stabilit că rezultatul perceperii unei taxe obligatorii în temeiul legislației naționale și plătite unui organism public stabilit prin lege constituie resurse de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat atunci când este alocat în vederea finanțării unei măsuri care îndeplinește celelalte criterii de la articolul respectiv (23). |
| --- | --- |

(102)

Jurisprudența a stabilit că rezultatul perceperii unei taxe obligatorii în temeiul legislației naționale și plătite unui organism public stabilit prin lege constituie resurse de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat atunci când este alocat în vederea finanțării unei măsuri care îndeplinește celelalte criterii de la articolul respectiv (23).

| (103) | La considerentul 68 de mai sus, Italia citează Pearle
   (24) pentru a-și demonstra pretenția ca resursele care trec prin Cassa Conguaglio să nu constituie ajutor de stat. În cauza Pearle, Curtea a constatat că, în anumite situații clar definite, resursele unei taxe care trece printr-un organism public nu au putut fi considerate resurse de stat. În Pearle, măsurile au fost finanțate în întregime de un sector economic, la inițiativa sectorului respectiv, prin intermediul unei taxe care a trecut în principal printr-un organism public, iar subiecții care au plătit taxa au fost identici cu cei care au primit avantajele măsurii de ajutor. Comisia afirmă că situația de față este în mod clar diferită. Tariful Terni a fost stabilit la inițiativa statului (nu a unui sector economic), beneficiarii tarifului nu suportă nicio sarcină financiară impusă de taxă, aceasta bazându-se doar pe consumatorii de energie electrică, iar statul poate oricând să dea instrucțiuni Cassa Conguaglio printr-o Delibera a AEEG sau alte dispoziții legislative sau normative, cu privire la modalitatea de utilizare a fondurilor colectate prin intermediul taxei. Prin urmare, Pearle este irelevant pentru acest caz. |
| --- | --- |

(103)

La considerentul 68 de mai sus, Italia citează Pearle
   (24) pentru a-și demonstra pretenția ca resursele care trec prin Cassa Conguaglio să nu constituie ajutor de stat. În cauza Pearle, Curtea a constatat că, în anumite situații clar definite, resursele unei taxe care trece printr-un organism public nu au putut fi considerate resurse de stat. În Pearle, măsurile au fost finanțate în întregime de un sector economic, la inițiativa sectorului respectiv, prin intermediul unei taxe care a trecut în principal printr-un organism public, iar subiecții care au plătit taxa au fost identici cu cei care au primit avantajele măsurii de ajutor. Comisia afirmă că situația de față este în mod clar diferită. Tariful Terni a fost stabilit la inițiativa statului (nu a unui sector economic), beneficiarii tarifului nu suportă nicio sarcină financiară impusă de taxă, aceasta bazându-se doar pe consumatorii de energie electrică, iar statul poate oricând să dea instrucțiuni Cassa Conguaglio printr-o Delibera a AEEG sau alte dispoziții legislative sau normative, cu privire la modalitatea de utilizare a fondurilor colectate prin intermediul taxei. Prin urmare, Pearle este irelevant pentru acest caz.

| (104) | În cauza Preussen-Elektra, citată de asemenea de Italia la considerentul 68 de mai sus, Curtea a considerat că o obligație de cumpărare impusă întreprinderilor furnizoare de energie electrică de a achiziționa energie electrică din surse regenerabile la prețuri minime mai mari decât valoarea economică reală a tipului respectiv de energie electrică nu a constituit ajutor de stat deoarece măsura nu a implicat vreun transfer direct sau indirect de resurse de la stat. |
| --- | --- |

(104)

În cauza Preussen-Elektra, citată de asemenea de Italia la considerentul 68 de mai sus, Curtea a considerat că o obligație de cumpărare impusă întreprinderilor furnizoare de energie electrică de a achiziționa energie electrică din surse regenerabile la prețuri minime mai mari decât valoarea economică reală a tipului respectiv de energie electrică nu a constituit ajutor de stat deoarece măsura nu a implicat vreun transfer direct sau indirect de resurse de la stat.

| (105) | Din nou esența cauzelor este clar diferită. În cauza Preussen Elektra, resursele necesare pentru finanțarea măsurii au fost furnizate direct de furnizorii de energie electrică fără implicarea vreunui organism public, nici măcar drept vehicul pasiv pentru tranzitul unor asemenea resurse. În cazul respectiv, nu s-a identificat niciun transfer al resurselor statului. În acest caz, totuși, resursele provin de la publicul general prin intermediul unei taxe parafiscale care trece printr-un organism public înainte de a fi canalizată către beneficiarii finali. Acesta este, prin urmare, un caz clasic de implicare a resurselor statului. |
| --- | --- |

(105)

Din nou esența cauzelor este clar diferită. În cauza Preussen Elektra, resursele necesare pentru finanțarea măsurii au fost furnizate direct de furnizorii de energie electrică fără implicarea vreunui organism public, nici măcar drept vehicul pasiv pentru tranzitul unor asemenea resurse. În cazul respectiv, nu s-a identificat niciun transfer al resurselor statului. În acest caz, totuși, resursele provin de la publicul general prin intermediul unei taxe parafiscale care trece printr-un organism public înainte de a fi canalizată către beneficiarii finali. Acesta este, prin urmare, un caz clasic de implicare a resurselor statului.

| (106) | În lumina aspectelor menționate mai sus, taxa parafiscală utilizată la finanțarea tarifului Terni constituie resurse de stat. |
| --- | --- |

(106)

În lumina aspectelor menționate mai sus, taxa parafiscală utilizată la finanțarea tarifului Terni constituie resurse de stat.

| (107) | Criteriul imputabilității statului (25) este de asemenea îndeplinit, întrucât baza juridică pentru tariful Terni este stabilită prin legislația națională, împreună cu Delibera AEEG, care este organism public. |
| --- | --- |

(107)

Criteriul imputabilității statului (25) este de asemenea îndeplinit, întrucât baza juridică pentru tariful Terni este stabilită prin legislația națională, împreună cu Delibera AEEG, care este organism public.

| (108) | În ceea ce privește ultimul criteriu de la articolul 87 alineatul (1) – impactul asupra schimbului comercial dintre statele membre și denaturarea concurenței – Comisia poate respinge argumentele avansate de întreprinderile Terni la considerentul 46 pe baza considerațiilor dezvoltate la considerentele 109-116. |
| --- | --- |

(108)

În ceea ce privește ultimul criteriu de la articolul 87 alineatul (1) – impactul asupra schimbului comercial dintre statele membre și denaturarea concurenței – Comisia poate respinge argumentele avansate de întreprinderile Terni la considerentul 46 pe baza considerațiilor dezvoltate la considerentele 109-116.

| (109) | Principalul argument forte al beneficiarilor este că fabricile care beneficiază de tarif nu sunt active în comerțul intracomunitar deoarece vând mare parte din produse pe piața internă. |
| --- | --- |

(109)

Principalul argument forte al beneficiarilor este că fabricile care beneficiază de tarif nu sunt active în comerțul intracomunitar deoarece vând mare parte din produse pe piața internă.

| (110) | Ar trebui observat în acest sens că analiza nu se poate limita la fabricile amplasate în zona Terni. Beneficiarii fac parte din grupuri internaționale active în diverse sectoare ale economiei (26), iar ajutorul operațional acordat unei filiale sau instalații poate fi utilizat la subvenționarea altor filiale ale grupului în sectoare deschise comerțului intracomunitar și, de fapt, doar această situație ar putea justifica concluzia că tariful are impact asupra schimbului comercial dintre statele membre. |
| --- | --- |

(110)

Ar trebui observat în acest sens că analiza nu se poate limita la fabricile amplasate în zona Terni. Beneficiarii fac parte din grupuri internaționale active în diverse sectoare ale economiei (26), iar ajutorul operațional acordat unei filiale sau instalații poate fi utilizat la subvenționarea altor filiale ale grupului în sectoare deschise comerțului intracomunitar și, de fapt, doar această situație ar putea justifica concluzia că tariful are impact asupra schimbului comercial dintre statele membre.

| (111) | În plus, chiar dacă s-a demonstrat că majoritatea sau totalitatea producției întreprinderilor a fost vândută pe piața internă din Italia, quod non, acest aspect ar fi irelevant în scopul stabilirii impactului măsurii asupra schimbului comercial intracomunitar. Curtea a hotărât că „ajutorul pentru o întreprindere poate fi de natură să afecteze schimbul dintre statele membre și să denatureze concurența atunci când întreprinderea respectivă concurează cu produse provenite din alte state membre, chiar dacă aceasta nu își exportă produsele (...). Atunci când un stat membru acordă ajutor unei întreprinderi, producția internă poate fi menținută sau crescută din acest motiv, având drept rezultat faptul că întreprinderile stabilite în alte state membre au mai puține șanse să își exporte produsele pe piața din statul membru respectiv” (27). |
| --- | --- |

(111)

În plus, chiar dacă s-a demonstrat că majoritatea sau totalitatea producției întreprinderilor a fost vândută pe piața internă din Italia, quod non, acest aspect ar fi irelevant în scopul stabilirii impactului măsurii asupra schimbului comercial intracomunitar. Curtea a hotărât că „ajutorul pentru o întreprindere poate fi de natură să afecteze schimbul dintre statele membre și să denatureze concurența atunci când întreprinderea respectivă concurează cu produse provenite din alte state membre, chiar dacă aceasta nu își exportă produsele (...). Atunci când un stat membru acordă ajutor unei întreprinderi, producția internă poate fi menținută sau crescută din acest motiv, având drept rezultat faptul că întreprinderile stabilite în alte state membre au mai puține șanse să își exporte produsele pe piața din statul membru respectiv” (27).

| (112) | Prin urmare, Comisia a analizat dacă, în termeni generali, există schimb intracomunitar în sectoarele în discuție. |
| --- | --- |

(112)

Prin urmare, Comisia a analizat dacă, în termeni generali, există schimb intracomunitar în sectoarele în discuție.

| (113) | În ceea ce privește producătorul de ciment Cementir, Comisia a analizat pe larg piața cimentului și diversele segmente ale acesteia, mai ales în decizia acesteia din 1994 în privința cimentului (28). Cimentul este un produs masiv cu valoare scăzută în raport cu greutatea sa, astfel încât costul de transport îl poate face costisitor pentru transportul pe distanțe lungi. Comisia a descoperit că, totuși, această constrângere nu a împiedicat schimbul comercial intracomunitar. Produsele din ciment sunt de facto negociate între statele membre, iar concluzia din trecut referitoare la acordurile ilegale și practicile concertate dintre producătorii de ciment (sancționate în decizia menționată mai sus) în vederea protejării piețelor interne ale acestora constituie încă o dovadă că există concurență efectivă la nivelul UE. |
| --- | --- |

(113)

În ceea ce privește producătorul de ciment Cementir, Comisia a analizat pe larg piața cimentului și diversele segmente ale acesteia, mai ales în decizia acesteia din 1994 în privința cimentului (28). Cimentul este un produs masiv cu valoare scăzută în raport cu greutatea sa, astfel încât costul de transport îl poate face costisitor pentru transportul pe distanțe lungi. Comisia a descoperit că, totuși, această constrângere nu a împiedicat schimbul comercial intracomunitar. Produsele din ciment sunt de facto negociate între statele membre, iar concluzia din trecut referitoare la acordurile ilegale și practicile concertate dintre producătorii de ciment (sancționate în decizia menționată mai sus) în vederea protejării piețelor interne ale acestora constituie încă o dovadă că există concurență efectivă la nivelul UE.

| (114) | În ceea ce privește Nuova Terni Industrie Chimiche, este suficient să afirmăm că, în decizia privind fuzionarea prin care Comisia a autorizat preluarea de către Norsk Hydro a Nuova Terni Industrie Chimiche (29), Comisia a constatat că, pentru produsele fabricate de filiala chimică Terni, a existat schimb comercial intracomunitar, iar piața geografică a fost cel puțin extinsă în SEE. |
| --- | --- |

(114)

În ceea ce privește Nuova Terni Industrie Chimiche, este suficient să afirmăm că, în decizia privind fuzionarea prin care Comisia a autorizat preluarea de către Norsk Hydro a Nuova Terni Industrie Chimiche (29), Comisia a constatat că, pentru produsele fabricate de filiala chimică Terni, a existat schimb comercial intracomunitar, iar piața geografică a fost cel puțin extinsă în SEE.

| (115) | Referitor la ThyssenKrupp, Comisia constată că piața oțelului este o piață mondială, extrem de competitivă. În deciziile anterioare, Comisia stabilise deja că segmentele de piață în care ThyssenKrupp este activă au fost cel puțin extinse la nivelul CE (30). |
| --- | --- |

(115)

Referitor la ThyssenKrupp, Comisia constată că piața oțelului este o piață mondială, extrem de competitivă. În deciziile anterioare, Comisia stabilise deja că segmentele de piață în care ThyssenKrupp este activă au fost cel puțin extinse la nivelul CE (30).

| (116) | Prin urmare, concluzia este că tariful preferențial la energie electrică acordat celor trei întreprinderi Terni este pasibil să îmbunătățească poziția concurențială a acestora în raport cu întreprinderile concurente din schimbul comercial intracomunitar. Jurisprudența (31) a stabilit că, în asemenea situații, schimbul intracomunitar ar trebui considerat afectat, iar concurența, denaturată. |
| --- | --- |

(116)

Prin urmare, concluzia este că tariful preferențial la energie electrică acordat celor trei întreprinderi Terni este pasibil să îmbunătățească poziția concurențială a acestora în raport cu întreprinderile concurente din schimbul comercial intracomunitar. Jurisprudența (31) a stabilit că, în asemenea situații, schimbul intracomunitar ar trebui considerat afectat, iar concurența, denaturată.

| (117) | În lumina aspectelor menționate mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că tariful preferențial acordat întreprinderilor Terni începând cu 1 ianuarie 2005 constituie ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul privind CE, putând fi autorizat doar dacă poate beneficia de una dintre derogările stabilite în tratat. |
| --- | --- |

(117)

În lumina aspectelor menționate mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că tariful preferențial acordat întreprinderilor Terni începând cu 1 ianuarie 2005 constituie ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul privind CE, putând fi autorizat doar dacă poate beneficia de una dintre derogările stabilite în tratat.

| (118) | Măsura nu poate fi considerată ajutor existent din motivele explicate la considerentele 119-132. |
| --- | --- |

(118)

Măsura nu poate fi considerată ajutor existent din motivele explicate la considerentele 119-132.

| (119) | Dispoziția inițială a Legii 9/1991, considerată a fi acoperită printr-o autorizație privind ajutorul de stat, a fost modificată în 2005 prin articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005. |
| --- | --- |

(119)

Dispoziția inițială a Legii 9/1991, considerată a fi acoperită printr-o autorizație privind ajutorul de stat, a fost modificată în 2005 prin articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005.

| (120) | Ar trebui observat că esența tarifului aprobat în mod implicit și cea a tarifului introdus de Legea nr. 80/2005 sunt similare doar în aparență. |
| --- | --- |

(120)

Ar trebui observat că esența tarifului aprobat în mod implicit și cea a tarifului introdus de Legea nr. 80/2005 sunt similare doar în aparență.

| (121) | Legea nr. 80/2005 stabilea că Terni ar trebui să continue să beneficieze de tarif preferențial până în 2010. Chiar dacă a doua prelungire a reprezentat doar o prelungire în timp a măsurii anterioare, aceasta ar fi constituit ajutor nou. Jurisprudența a stabilit că modificarea duratei ajutorului existent ar trebui văzută drept ajutor nou (32). |
| --- | --- |

(121)

Legea nr. 80/2005 stabilea că Terni ar trebui să continue să beneficieze de tarif preferențial până în 2010. Chiar dacă a doua prelungire a reprezentat doar o prelungire în timp a măsurii anterioare, aceasta ar fi constituit ajutor nou. Jurisprudența a stabilit că modificarea duratei ajutorului existent ar trebui văzută drept ajutor nou (32).

| (122) | Cu toate acestea, o analiză mai detaliată arată că diferențele dintre cele două măsuri sunt mult mai importante. |
| --- | --- |

(122)

Cu toate acestea, o analiză mai detaliată arată că diferențele dintre cele două măsuri sunt mult mai importante.

| (123) | Înainte de intrarea în vigoare a Legii 80/2005, prețul Terni (împreună cu actualizarea anuală a acestuia) s-a bazat pe paralelismul inițial în tratativele cu autoproducători. Legea nr. 80/2005 intervine criticând sever această legătură și decuplând efectiv Terni de la tratamentul ca autoproducător. Prețul stabilit pentru 2005 se întâmplă să coincidă cu prețul pentru 2004, dar mecanismul de formare a prețului este fundamental modificat, având în vedere că noul preț este actualizat în linie cu creșterile medii ale prețurilor la energie electrică, garantând că, oricât de mari pot fi asemenea creșteri ale prețurilor, tariful nu va crește cu mai mult de 4 % anual. |
| --- | --- |

(123)

Înainte de intrarea în vigoare a Legii 80/2005, prețul Terni (împreună cu actualizarea anuală a acestuia) s-a bazat pe paralelismul inițial în tratativele cu autoproducători. Legea nr. 80/2005 intervine criticând sever această legătură și decuplând efectiv Terni de la tratamentul ca autoproducător. Prețul stabilit pentru 2005 se întâmplă să coincidă cu prețul pentru 2004, dar mecanismul de formare a prețului este fundamental modificat, având în vedere că noul preț este actualizat în linie cu creșterile medii ale prețurilor la energie electrică, garantând că, oricât de mari pot fi asemenea creșteri ale prețurilor, tariful nu va crește cu mai mult de 4 % anual.

| (124) | Nivelul de ajutor crește de asemenea datorită creșterii cantităților furnizate la preț preferențial. Elementul de degresivitate este eliminat în totalitate. |
| --- | --- |

(124)

Nivelul de ajutor crește de asemenea datorită creșterii cantităților furnizate la preț preferențial. Elementul de degresivitate este eliminat în totalitate.

| (125) | Ar trebui subliniat că, în acest context, chiar dacă nivelul de ajutor a rămas neschimbat, aceeași concluzie ar trebui trasă în mod necesar dacă s-ar respecta opinia Avocatului General Fennelly în cauza Italia și Sardegna Lines/Comisia (33). Analizând sensul unei modificări esențiale a sistemului, Avocatul General Fennelly a afirmat că „introducerea unei metode cu totul noi de furnizare eficientă a aceluiași nivel de ajutor a constituit o modificare semnificativă a regimului inițial”. |
| --- | --- |

(125)

Ar trebui subliniat că, în acest context, chiar dacă nivelul de ajutor a rămas neschimbat, aceeași concluzie ar trebui trasă în mod necesar dacă s-ar respecta opinia Avocatului General Fennelly în cauza Italia și Sardegna Lines/Comisia (33). Analizând sensul unei modificări esențiale a sistemului, Avocatul General Fennelly a afirmat că „introducerea unei metode cu totul noi de furnizare eficientă a aceluiași nivel de ajutor a constituit o modificare semnificativă a regimului inițial”.

| (126) | De asemenea, Comisia constată că, în lumina diferitelor mecanisme care guvernează tariful, ar fi imposibil de identificat, în noua măsură pusă în aplicare în 2005, o parte care, până în 2007, ar continua să fie ajutor existent, și o modificare care poate fi clasificată drept ajutor nou (34). |
| --- | --- |

(126)

De asemenea, Comisia constată că, în lumina diferitelor mecanisme care guvernează tariful, ar fi imposibil de identificat, în noua măsură pusă în aplicare în 2005, o parte care, până în 2007, ar continua să fie ajutor existent, și o modificare care poate fi clasificată drept ajutor nou (34).

| (127) | Prin urmare, Comisia consideră că măsura la care s-a făcut referire drept „a doua prelungire” reprezintă de fapt un sistem de ajutor complet nou în sensul că este modificat în mod substanțial în comparație cu cel acoperit de Decizia din 1991. |
| --- | --- |

(127)

Prin urmare, Comisia consideră că măsura la care s-a făcut referire drept „a doua prelungire” reprezintă de fapt un sistem de ajutor complet nou în sensul că este modificat în mod substanțial în comparație cu cel acoperit de Decizia din 1991.

| (128) | În lumina aspectelor menționate mai sus, măsura trebuie considerată ajutor nou începând cu 1 ianuarie 2005, reprezentând data la care Legea nr. 80/2005 făcea aplicabilă prelungirea tarifului (35). |
| --- | --- |

(128)

În lumina aspectelor menționate mai sus, măsura trebuie considerată ajutor nou începând cu 1 ianuarie 2005, reprezentând data la care Legea nr. 80/2005 făcea aplicabilă prelungirea tarifului (35).

| (129) | Afirmația făcută la considerentele 48-60 potrivit căreia măsura ar trebui considerată autorizată în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 deoarece Comisia a fost informată în legătură cu aceasta și nu a reușit să ia o decizie în limitele de timp prevăzute de procedură este în mod evident nefondată. Există o diferență foarte mare între notificarea unei măsuri în temeiul articolului 88(3), pe de o parte, și simpla informare a Comisiei în legătură cu existența unei măsuri, pe de altă parte. În cauza Breda Fucine Meridionali
   (36), Tribunalul de Primă Instanță a hotărât că transmiterea documentelor care nu sunt adresate Secretarului General și care nu cuprind o trimitere explicită la articolul 93 alineatul (3) din Tratatul CE nu poate fi considerată notificare valabilă. |
| --- | --- |

(129)

Afirmația făcută la considerentele 48-60 potrivit căreia măsura ar trebui considerată autorizată în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 deoarece Comisia a fost informată în legătură cu aceasta și nu a reușit să ia o decizie în limitele de timp prevăzute de procedură este în mod evident nefondată. Există o diferență foarte mare între notificarea unei măsuri în temeiul articolului 88(3), pe de o parte, și simpla informare a Comisiei în legătură cu existența unei măsuri, pe de altă parte. În cauza Breda Fucine Meridionali
   (36), Tribunalul de Primă Instanță a hotărât că transmiterea documentelor care nu sunt adresate Secretarului General și care nu cuprind o trimitere explicită la articolul 93 alineatul (3) din Tratatul CE nu poate fi considerată notificare valabilă.

| (130) | Doar măsurile notificate în timp util în temeiul articolului 88 alineatul (3) și care nu sunt puse în aplicare înainte de o decizie a Comisiei pot beneficia de limite de timp procedurale stabilite în Regulamentul (CE) nr. 659/1999. În cazul în discuție, este indiscutabil că articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 nu a fost notificat. |
| --- | --- |

(130)

Doar măsurile notificate în timp util în temeiul articolului 88 alineatul (3) și care nu sunt puse în aplicare înainte de o decizie a Comisiei pot beneficia de limite de timp procedurale stabilite în Regulamentul (CE) nr. 659/1999. În cazul în discuție, este indiscutabil că articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 nu a fost notificat.

| (131) | În plus, în temeiul articolului 4 alineatul (6) din Regulamentul 659/1999, în cazul în care Comisia nu reușește să ia o decizie în limita de timp de două luni prevăzută de procedură, se consideră că ajutorul a fost autorizat cu condiția ca statele membre să anunțe în prealabil intenția de a pune în aplicare măsura în cauză și în condițiile în care Comisia nu ia o decizie pe parcursul a 15 zile lucrătoare de la primirea avizului. În acest caz, Italia nu a emis o notificare prealabilă. Prin urmare, chiar dacă afirmația întreprinderilor Terni ar fi fost justificată, ceea ce nu este cazul, după cum se explică în considerentele 129 și 130 de mai sus, articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul 659/1999 nu ar fi aplicabil. |
| --- | --- |

(131)

În plus, în temeiul articolului 4 alineatul (6) din Regulamentul 659/1999, în cazul în care Comisia nu reușește să ia o decizie în limita de timp de două luni prevăzută de procedură, se consideră că ajutorul a fost autorizat cu condiția ca statele membre să anunțe în prealabil intenția de a pune în aplicare măsura în cauză și în condițiile în care Comisia nu ia o decizie pe parcursul a 15 zile lucrătoare de la primirea avizului. În acest caz, Italia nu a emis o notificare prealabilă. Prin urmare, chiar dacă afirmația întreprinderilor Terni ar fi fost justificată, ceea ce nu este cazul, după cum se explică în considerentele 129 și 130 de mai sus, articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul 659/1999 nu ar fi aplicabil.

| (132) | Întrucât Italia nu a notificat articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005, ajutorul este ilegal. |
| --- | --- |

(132)

Întrucât Italia nu a notificat articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005, ajutorul este ilegal.

| (133) | Chiar dacă prezenta procedură face referire doar la cea de-a doua prelungire a tarifului, Comisia consideră adecvat să facă o serie de aprecieri cu privire la prima prelungire și la aprobarea acesteia în conformitate cu normele privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(133)

Chiar dacă prezenta procedură face referire doar la cea de-a doua prelungire a tarifului, Comisia consideră adecvat să facă o serie de aprecieri cu privire la prima prelungire și la aprobarea acesteia în conformitate cu normele privind ajutorul de stat.

| (134) | Prima prelungire a tarifului Terni a fost prevăzută la articolul 20 alineatul (4) din Legea nr. 9/1991. Legea în cauză a fost declarată compatibilă în temeiul normelor privind ajutorul de stat în cazul NN 52/1991 (37). Decizia Comisiei, astfel cum a fost notificată Italiei, nu specifică ce articole din lege au fost identificate drept compatibile. Cu toate acestea, documentele interne care indică decizia Comisiei au oferit o scurtă descriere și analiză a articolelor cu relevanță pentru ajutorul de stat. Nu a fost menționat articolul 20 alineatul (4) din lege, care prevede prelungirea tarifului Terni. |
| --- | --- |

(134)

Prima prelungire a tarifului Terni a fost prevăzută la articolul 20 alineatul (4) din Legea nr. 9/1991. Legea în cauză a fost declarată compatibilă în temeiul normelor privind ajutorul de stat în cazul NN 52/1991 (37). Decizia Comisiei, astfel cum a fost notificată Italiei, nu specifică ce articole din lege au fost identificate drept compatibile. Cu toate acestea, documentele interne care indică decizia Comisiei au oferit o scurtă descriere și analiză a articolelor cu relevanță pentru ajutorul de stat. Nu a fost menționat articolul 20 alineatul (4) din lege, care prevede prelungirea tarifului Terni.

| (135) | Datorită informațiilor insuficiente, este imposibil din păcate să se refacă raționamentul în cazul respectiv, în special să se știe dacă Comisia a analizat și a avut în vedere aprobarea tarifului Terni. |
| --- | --- |

(135)

Datorită informațiilor insuficiente, este imposibil din păcate să se refacă raționamentul în cazul respectiv, în special să se știe dacă Comisia a analizat și a avut în vedere aprobarea tarifului Terni.

| (136) | Cu toate acestea, întrucât Italia a notificat întreaga lege, iar decizia de aprobare de asemenea se referă la întreaga lege, prelungirea tarifului Terni ar trebui considerată acoperită de decizia Comisiei. |
| --- | --- |

(136)

Cu toate acestea, întrucât Italia a notificat întreaga lege, iar decizia de aprobare de asemenea se referă la întreaga lege, prelungirea tarifului Terni ar trebui considerată acoperită de decizia Comisiei.

| (137) | În derogarea de la interdicția generală privind ajutorul de stat stipulată la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, ajutorul poate fi declarat compatibil dacă poate beneficia de una dintre derogările enumerate în tratat. |
| --- | --- |

(137)

În derogarea de la interdicția generală privind ajutorul de stat stipulată la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, ajutorul poate fi declarat compatibil dacă poate beneficia de una dintre derogările enumerate în tratat.

| (138) | Ajutorul de stat acordat întreprinderilor Terni în temeiul articolului 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 poate fi clasificat drept ajutor operațional. |
| --- | --- |

(138)

Ajutorul de stat acordat întreprinderilor Terni în temeiul articolului 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 poate fi clasificat drept ajutor operațional.

| (139) | Jurisprudența a stabilit că ajutorul operațional, adică ajutorul pentru degrevarea unei întreprinderi de cheltuielile pe care le-ar avea în mod normal de suportat în cadrul gestionării zilnice sau în cadrul activităților obișnuite, denaturează în principiu concurența într-o măsură care se opune interesului comun în sectoarele în care este acordat (38). Comisia constată că ajutorul operațional acordat unei întreprinderi energo-intensive sub forma unui preț preferențial la energia electrică, adică o întreprindere în care energia electrică reprezintă unul dintre factorii principali ai costurilor, este o formă de sprijin deosebit de denaturantă, întrucât ajutorul are un impact direct și substanțial asupra costului de producție al întreprinderii și asupra poziției concurențiale care rezultă în acest sens. |
| --- | --- |

(139)

Jurisprudența a stabilit că ajutorul operațional, adică ajutorul pentru degrevarea unei întreprinderi de cheltuielile pe care le-ar avea în mod normal de suportat în cadrul gestionării zilnice sau în cadrul activităților obișnuite, denaturează în principiu concurența într-o măsură care se opune interesului comun în sectoarele în care este acordat (38). Comisia constată că ajutorul operațional acordat unei întreprinderi energo-intensive sub forma unui preț preferențial la energia electrică, adică o întreprindere în care energia electrică reprezintă unul dintre factorii principali ai costurilor, este o formă de sprijin deosebit de denaturantă, întrucât ajutorul are un impact direct și substanțial asupra costului de producție al întreprinderii și asupra poziției concurențiale care rezultă în acest sens.

| (140) | Ajutorul operațional se poate acorda, în condiții deosebite, în conformitate cu Orientările privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (39). Tariful în discuție nu are totuși niciun obiectiv legat de mediu. |
| --- | --- |

(140)

Ajutorul operațional se poate acorda, în condiții deosebite, în conformitate cu Orientările privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (39). Tariful în discuție nu are totuși niciun obiectiv legat de mediu.

| (141) | În mod excepțional, ajutorul operațional poate fi acordat în zonele asistate eligibile pentru ajutor în condițiile derogării de la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. Pe parcursul perioadei avute în vedere, Regiunea Umbria nu a fost eligibilă pentru ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din tratat. |
| --- | --- |

(141)

În mod excepțional, ajutorul operațional poate fi acordat în zonele asistate eligibile pentru ajutor în condițiile derogării de la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. Pe parcursul perioadei avute în vedere, Regiunea Umbria nu a fost eligibilă pentru ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din tratat.

| (142) | Chiar dacă, din motivele explicate anterior la considerentele 123-127, cele două prelungiri constituie măsuri diferite, Comisia consideră util să reamintească faptul că, atunci când a fost notificată prima prelungire, Regiunea Umbria traversa o criză economică gravă, care a afectat în special sectorul oțelului și sectoarele chimice din zona Terni. Această criză, care a atins punctul maxim la începutul anilor 1990, a fost recunoscută de Comisie atunci când, în 1997, aceasta a aprobat harta italiană referitoare la zonele eligibile pentru ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) (40). Zonele Terni și Perugia au fost declarate eligibile pentru ajutor în cadrul Obiectivului 2 al Fondurilor structurale. |
| --- | --- |

(142)

Chiar dacă, din motivele explicate anterior la considerentele 123-127, cele două prelungiri constituie măsuri diferite, Comisia consideră util să reamintească faptul că, atunci când a fost notificată prima prelungire, Regiunea Umbria traversa o criză economică gravă, care a afectat în special sectorul oțelului și sectoarele chimice din zona Terni. Această criză, care a atins punctul maxim la începutul anilor 1990, a fost recunoscută de Comisie atunci când, în 1997, aceasta a aprobat harta italiană referitoare la zonele eligibile pentru ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) (40). Zonele Terni și Perugia au fost declarate eligibile pentru ajutor în cadrul Obiectivului 2 al Fondurilor structurale.

| (143) | În 2005, la momentul adoptării Legii 80/2005, procesul de reglare structurală în Umbria se petrecuse deja la scară largă. În cadrul hărții propuse privind ajutorul regional pentru perioada 2007-2013, Umbria pierde în totalitate statutul de regiune asistată. Prin urmare, deși este dificil să se cunoască dacă aprecierile privind dezvoltarea regională au jucat un rol important în decizia inițială de aprobare, este clar, cu toate acestea, că Comisia nu se poate baza pe nicio astfel de apreciere în analiza celei de-a doua prelungiri a tarifului. |
| --- | --- |

(143)

În 2005, la momentul adoptării Legii 80/2005, procesul de reglare structurală în Umbria se petrecuse deja la scară largă. În cadrul hărții propuse privind ajutorul regional pentru perioada 2007-2013, Umbria pierde în totalitate statutul de regiune asistată. Prin urmare, deși este dificil să se cunoască dacă aprecierile privind dezvoltarea regională au jucat un rol important în decizia inițială de aprobare, este clar, cu toate acestea, că Comisia nu se poate baza pe nicio astfel de apreciere în analiza celei de-a doua prelungiri a tarifului.

| (144) | Italia a explicat de fapt pe larg motivele politicii industriale pentru a doua prelungire a tarifului Terni (a se vedea considerentul 61). Principala reacție la argumentul Italiei în favoarea tarifului este că întreprinderile energo-intensive din alte state membre pot de asemenea să beneficieze de prețuri reduse la energia electrică, iar tariful este necesar ca măsură tranzițională pentru evitarea schimbării sediului în afara UE până la liberalizarea deplină a pieței energiei și îmbunătățirea infrastructurii. Întâmplător, aceste explicații contrazic pretenția Italiei ca tariful Terni să fie compensatoriu și, desigur, nu oferă nicio justificare pentru revizuirea pachetului privind exproprierea. |
| --- | --- |

(144)

Italia a explicat de fapt pe larg motivele politicii industriale pentru a doua prelungire a tarifului Terni (a se vedea considerentul 61). Principala reacție la argumentul Italiei în favoarea tarifului este că întreprinderile energo-intensive din alte state membre pot de asemenea să beneficieze de prețuri reduse la energia electrică, iar tariful este necesar ca măsură tranzițională pentru evitarea schimbării sediului în afara UE până la liberalizarea deplină a pieței energiei și îmbunătățirea infrastructurii. Întâmplător, aceste explicații contrazic pretenția Italiei ca tariful Terni să fie compensatoriu și, desigur, nu oferă nicio justificare pentru revizuirea pachetului privind exproprierea.

| (145) | Comisia ia act de hotărârea Curții „și anume faptul că un stat membru încearcă să aproximeze, prin măsuri unilaterale, condițiile concurenței într-un sector anume al economiei față de cele existente în alte state membre nu poate lipsi măsurile în cauză de caracterul lor de ajutor de stat” (41). În continuare, argumentul Italiei că un asemenea ajutor de stat ar fi justificat de existența altor ajutoare de stat denaturante (la fel de denaturante) din UE urmează să fie eliminat în totalitate. O asemenea abordare ar conduce la competiții privind aprovizionarea și s-ar derula în sens opus obiectivului controlului ajutorului de stat. În ceea ce privește posibilul risc de localizare a sediului în exteriorul UE, Comisia constată că nu există precedent în practica decizională a acesteia sau în jurisprudența instanțelor comunitare în care un asemenea argument să fi fost acceptat drept justificare pentru acordarea ajutoarelor de stat. În cazul în discuție, nu este nici măcar necesar ca această chestiune să fie luată în considerare de către Comisie întrucât autoritățile italiene nu au oferit niciun fel de justificare pentru o asemenea afirmație. În special, nu s-a demonstrat că tariful a fost necesar și proporțional pentru prevenirea riscului respectiv. |
| --- | --- |

(145)

Comisia ia act de hotărârea Curții „și anume faptul că un stat membru încearcă să aproximeze, prin măsuri unilaterale, condițiile concurenței într-un sector anume al economiei față de cele existente în alte state membre nu poate lipsi măsurile în cauză de caracterul lor de ajutor de stat” (41). În continuare, argumentul Italiei că un asemenea ajutor de stat ar fi justificat de existența altor ajutoare de stat denaturante (la fel de denaturante) din UE urmează să fie eliminat în totalitate. O asemenea abordare ar conduce la competiții privind aprovizionarea și s-ar derula în sens opus obiectivului controlului ajutorului de stat. În ceea ce privește posibilul risc de localizare a sediului în exteriorul UE, Comisia constată că nu există precedent în practica decizională a acesteia sau în jurisprudența instanțelor comunitare în care un asemenea argument să fi fost acceptat drept justificare pentru acordarea ajutoarelor de stat. În cazul în discuție, nu este nici măcar necesar ca această chestiune să fie luată în considerare de către Comisie întrucât autoritățile italiene nu au oferit niciun fel de justificare pentru o asemenea afirmație. În special, nu s-a demonstrat că tariful a fost necesar și proporțional pentru prevenirea riscului respectiv.

| (146) | În ceea ce privește concluziile grupului la nivel înalt menționat la considerentul 61, acestea sunt irelevante deoarece reflectă rezultatul unei dezbateri politice generale și nu constituie dispoziții obligatorii din punct de vedere legal. Ar trebui observat, ca idee, că soluțiile propuse de grup și citate de Italia nu implică acordarea de ajutor de stat. |
| --- | --- |

(146)

În ceea ce privește concluziile grupului la nivel înalt menționat la considerentul 61, acestea sunt irelevante deoarece reflectă rezultatul unei dezbateri politice generale și nu constituie dispoziții obligatorii din punct de vedere legal. Ar trebui observat, ca idee, că soluțiile propuse de grup și citate de Italia nu implică acordarea de ajutor de stat.

| (147) | Întrucât ajutorul nu poate beneficia de niciuna dintre derogările stabilite la articolul 87 din Tratatul CE, cea de-a doua prelungire a tarifului preferențial în favoarea întreprinderilor Terni trebuie declarat incompatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(147)

Întrucât ajutorul nu poate beneficia de niciuna dintre derogările stabilite la articolul 87 din Tratatul CE, cea de-a doua prelungire a tarifului preferențial în favoarea întreprinderilor Terni trebuie declarat incompatibil cu piața comună.

| (148) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (42) de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE, în cazuri de ajutor ilegal care nu este compatibil cu piața comună, trebuie restabilită concurența reală iar ajutorul, inclusiv dobânda, trebuie recuperate fără amânare. |
| --- | --- |

(148)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (42) de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE, în cazuri de ajutor ilegal care nu este compatibil cu piața comună, trebuie restabilită concurența reală iar ajutorul, inclusiv dobânda, trebuie recuperate fără amânare.

| (149) | Jurisprudența a stabilit că, atunci când ajutorul a fost acordat fără notificare prealabilă în temeiul articolului 88 alineatul (3) din tratat, destinatarul ajutorului nu putea avea, la momentul respectiv, o expectativă legitimă ca acordarea acestuia să fie legală (43). Un om de afaceri precaut ar trebui să fie în mod normal capabil să decidă dacă s-a respectat procedura de notificare și dacă ajutorul este legal. |
| --- | --- |

(149)

Jurisprudența a stabilit că, atunci când ajutorul a fost acordat fără notificare prealabilă în temeiul articolului 88 alineatul (3) din tratat, destinatarul ajutorului nu putea avea, la momentul respectiv, o expectativă legitimă ca acordarea acestuia să fie legală (43). Un om de afaceri precaut ar trebui să fie în mod normal capabil să decidă dacă s-a respectat procedura de notificare și dacă ajutorul este legal.

| (150) | Cu toate acestea, destinatarul ajutorului acordat ilegal nu este împiedicat să se bazeze pe situații excepționale, presupunând în mod justificat că ajutorul este legal, refuzând astfel returnarea ajutorului respectiv (44). Comisia a analizat dacă situațiile excepționale invocate de întreprinderile Terni la considerentul 47 le-ar fi putut determina să aibă expectative justificate. |
| --- | --- |

(150)

Cu toate acestea, destinatarul ajutorului acordat ilegal nu este împiedicat să se bazeze pe situații excepționale, presupunând în mod justificat că ajutorul este legal, refuzând astfel returnarea ajutorului respectiv (44). Comisia a analizat dacă situațiile excepționale invocate de întreprinderile Terni la considerentul 47 le-ar fi putut determina să aibă expectative justificate.

| (151) | În esență, beneficiarii pledează că Italia le-a dat asigurări în legătură cu măsura care nu constituie ajutor și că măsura nu a fost pusă în discuție de Comisie, nici atunci când a fost prelungită prima oară, nici când au fost trimise informațiile referitoare la cea de-a doua prelungire. |
| --- | --- |

(151)

În esență, beneficiarii pledează că Italia le-a dat asigurări în legătură cu măsura care nu constituie ajutor și că măsura nu a fost pusă în discuție de Comisie, nici atunci când a fost prelungită prima oară, nici când au fost trimise informațiile referitoare la cea de-a doua prelungire.

| (152) | În ceea ce privește prima plângere, este suficient să ne amintim că, în temeiul jurisprudenței stabilite, existența expectativelor legitime nu poate depinde de comportamentul statelor membre care acordă ajutorul. Tribunalul de Primă Instanță a hotărât în special că „informațiile incorecte furnizate de un stat membru în legătură cu legalitatea unei măsuri nu pot genera sub nicio formă expectative legitime, în special atunci când Comisia nu a fost încă informată în legătură cu acele informații”
   (45). |
| --- | --- |

(152)

În ceea ce privește prima plângere, este suficient să ne amintim că, în temeiul jurisprudenței stabilite, existența expectativelor legitime nu poate depinde de comportamentul statelor membre care acordă ajutorul. Tribunalul de Primă Instanță a hotărât în special că „informațiile incorecte furnizate de un stat membru în legătură cu legalitatea unei măsuri nu pot genera sub nicio formă expectative legitime, în special atunci când Comisia nu a fost încă informată în legătură cu acele informații”
   (45).

| (153) | Doar comportamentul administrației comunitare poate da astfel naștere la expectative legitime. Curtea a dispus în mod special că „o persoană nu poate pleda încălcarea principiului respectiv decât dacă a primit asigurări precise (subliniere) din partea administrației comunitare” (46). |
| --- | --- |

(153)

Doar comportamentul administrației comunitare poate da astfel naștere la expectative legitime. Curtea a dispus în mod special că „o persoană nu poate pleda încălcarea principiului respectiv decât dacă a primit asigurări precise (subliniere) din partea administrației comunitare” (46).

| (154) | Întreprinderile Terni susțin că măsura nu a fost pusă în discuție în 1991, atunci când Comisia a aprobat Legea nr. 9/1991. Ar trebui subliniat că decizia Comisiei din 1991 acoperă doar măsura stabilită prin Legea nr. 9/1991, astfel încât aprobarea măsurii nu poate da naștere la expectative legitime cu privire la legitimitatea sau compatibilitatea noi măsuri de ajutor introdusă de Legea nr. 80/2005. Deși Comisia a afirmat în mod explicit că măsura din 1991 nu a constituit ajutor, quod non, beneficiarii nu au putut presupune că măsura din 2005 nu ar constitui în mod automat ajutor, deoarece există numeroase situații care pot transforma o măsură care nu constituie ajutor în ajutor de stat. |
| --- | --- |

(154)

Întreprinderile Terni susțin că măsura nu a fost pusă în discuție în 1991, atunci când Comisia a aprobat Legea nr. 9/1991. Ar trebui subliniat că decizia Comisiei din 1991 acoperă doar măsura stabilită prin Legea nr. 9/1991, astfel încât aprobarea măsurii nu poate da naștere la expectative legitime cu privire la legitimitatea sau compatibilitatea noi măsuri de ajutor introdusă de Legea nr. 80/2005. Deși Comisia a afirmat în mod explicit că măsura din 1991 nu a constituit ajutor, quod non, beneficiarii nu au putut presupune că măsura din 2005 nu ar constitui în mod automat ajutor, deoarece există numeroase situații care pot transforma o măsură care nu constituie ajutor în ajutor de stat.

| (155) | În plus, formularea deciziei Comisiei, astfel cum a fost notificată Italiei, care declară compatibile măsurile de ajutor cuprinse în Legea nr. 9/1991 și 10/1991, ar sugera contrariul, și anume că măsura Terni a constituit ajutor. |
| --- | --- |

(155)

În plus, formularea deciziei Comisiei, astfel cum a fost notificată Italiei, care declară compatibile măsurile de ajutor cuprinse în Legea nr. 9/1991 și 10/1991, ar sugera contrariul, și anume că măsura Terni a constituit ajutor.

| (156) | Prin urmare, decizia Comisiei nu ar fi putut da beneficiarilor asigurări precise referitor la tariful care nu constituie ajutor, ci – în cel mai bun caz – o expectativă legitimă că prelungirea din 1991 a tarifului a fost compatibilă. Nu puteau fi date asigurări, totuși, în privința prelungirii din 2005. Prin urmare, acest argument ar trebui de asemenea respins. |
| --- | --- |

(156)

Prin urmare, decizia Comisiei nu ar fi putut da beneficiarilor asigurări precise referitor la tariful care nu constituie ajutor, ci – în cel mai bun caz – o expectativă legitimă că prelungirea din 1991 a tarifului a fost compatibilă. Nu puteau fi date asigurări, totuși, în privința prelungirii din 2005. Prin urmare, acest argument ar trebui de asemenea respins.

| (157) | În ceea ce privește presupusa lipsă de acțiune rapidă a Comisiei atunci când a primit informații referitoare la a doua prelungire a tarifului, această pretenție este evident nefondată. Italia a menționat tariful Terni în Raportul privind ajutorul de stat din 2005. Informațiile detaliate referitoare la măsura prevăzută la articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 au fost furnizate, cu toate acestea, doar în februarie 2006, la cererea Comisiei, în contextul investigării ajutorului de stat cu privire la articolul 11 alineatul (12) din aceeași lege (ajutorul de stat C 13/06). Procedura de investigație formală a fost inițiată de Comisie în iulie 2006. |
| --- | --- |

(157)

În ceea ce privește presupusa lipsă de acțiune rapidă a Comisiei atunci când a primit informații referitoare la a doua prelungire a tarifului, această pretenție este evident nefondată. Italia a menționat tariful Terni în Raportul privind ajutorul de stat din 2005. Informațiile detaliate referitoare la măsura prevăzută la articolul 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 au fost furnizate, cu toate acestea, doar în februarie 2006, la cererea Comisiei, în contextul investigării ajutorului de stat cu privire la articolul 11 alineatul (12) din aceeași lege (ajutorul de stat C 13/06). Procedura de investigație formală a fost inițiată de Comisie în iulie 2006.

| (158) | Având în vedere timpul scurt dintre transmiterea informațiilor și acțiunea Comisiei, este evident că aceasta a acționat rapid. |
| --- | --- |

(158)

Având în vedere timpul scurt dintre transmiterea informațiilor și acțiunea Comisiei, este evident că aceasta a acționat rapid.

| (159) | În lumina considerațiilor anterioare, concluzia Comisiei este că nu există situații extraordinare care ar fi putut face astfel încât întreprinderile Terni să întrețină expectative legitime în ceea ce privește legitimitatea măsurii contestate. |
| --- | --- |

(159)

În lumina considerațiilor anterioare, concluzia Comisiei este că nu există situații extraordinare care ar fi putut face astfel încât întreprinderile Terni să întrețină expectative legitime în ceea ce privește legitimitatea măsurii contestate.

| (160) | Toate sumele de ajutor incompatibil primite de ThyssenKrupp, Cementir și Nuova Terni Industrie Chimiche în temeiul articolului 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 și care acoperă perioada începând cu 1 ianuarie 2005 (a se vedea considerentul 26) se vor recupera, cu dobândă, în conformitate cu Capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (47). |
| --- | --- |

(160)

Toate sumele de ajutor incompatibil primite de ThyssenKrupp, Cementir și Nuova Terni Industrie Chimiche în temeiul articolului 11 alineatul (11) din Legea nr. 80/2005 și care acoperă perioada începând cu 1 ianuarie 2005 (a se vedea considerentul 26) se vor recupera, cu dobândă, în conformitate cu Capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (47).

| (161) | Ar trebui reamintit, în acest context, că scopul recuperării este restabilirea situației concurențiale a beneficiarului existentă înainte de acordarea ajutorului incompatibil. Pentru a stabili care a fost situația concurențială a întreprinderilor Terni înainte de introducerea Legii 80/2005, trebuie luată în considerare existența măsurii de ajutor stabilite prin Legea nr. 9/1991, care a fost clarificată în conformitate cu normele privind ajutorul de stat până în 2007. |
| --- | --- |

(161)

Ar trebui reamintit, în acest context, că scopul recuperării este restabilirea situației concurențiale a beneficiarului existentă înainte de acordarea ajutorului incompatibil. Pentru a stabili care a fost situația concurențială a întreprinderilor Terni înainte de introducerea Legii 80/2005, trebuie luată în considerare existența măsurii de ajutor stabilite prin Legea nr. 9/1991, care a fost clarificată în conformitate cu normele privind ajutorul de stat până în 2007.

| (162) | Prin urmare, Comisia consideră că sumele reziduale de ajutor la care beneficiarii ar fi avut dreptul în temeiul Legii 9/1991 în 2005, 2006 și 2007 dacă Legea nr. 80/2005 nu ar fi fost pusă în aplicare pot fi deduse din sumele care trebuie recuperate, dacă Italia consideră că beneficiarii au dreptul la acestea în condițiile legislației naționale. |
| --- | --- |

(162)

Prin urmare, Comisia consideră că sumele reziduale de ajutor la care beneficiarii ar fi avut dreptul în temeiul Legii 9/1991 în 2005, 2006 și 2007 dacă Legea nr. 80/2005 nu ar fi fost pusă în aplicare pot fi deduse din sumele care trebuie recuperate, dacă Italia consideră că beneficiarii au dreptul la acestea în condițiile legislației naționale.

VII.   CONCLUZIE

| (163) | Comisia consideră că Italia a pus în aplicare în mod ilegal, încălcând articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE, dispoziția de la articolul 11 alineatul (11) din Decretul-lege nr. 80/2005, transformat în Legea nr. 80/05, care prevede modificarea și prelungirea până în 2010 a tarifului preferențial la energie electrică aplicabil celor trei întreprinderi Terni. Comisia consideră că o asemenea măsură, care constituie pur ajutor operațional, nu este eligibilă pentru nicio derogare în condițiile Tratatului CE și este, prin urmare, incompatibilă cu piața comună. Prin urmare, componentele măsurii care nu au fost încă acordate sau plătite nu trebuie puse în aplicare. Ajutorul plătit deja trebuie recuperat. Sumele la care beneficiarii ar fi avut dreptul în 2005, 2006 și 2007 în temeiul Legii nr. 9/1991 pot fi deduse din suma totală care trebuie recuperată, |
| --- | --- |

(163)

Comisia consideră că Italia a pus în aplicare în mod ilegal, încălcând articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE, dispoziția de la articolul 11 alineatul (11) din Decretul-lege nr. 80/2005, transformat în Legea nr. 80/05, care prevede modificarea și prelungirea până în 2010 a tarifului preferențial la energie electrică aplicabil celor trei întreprinderi Terni. Comisia consideră că o asemenea măsură, care constituie pur ajutor operațional, nu este eligibilă pentru nicio derogare în condițiile Tratatului CE și este, prin urmare, incompatibilă cu piața comună. Prin urmare, componentele măsurii care nu au fost încă acordate sau plătite nu trebuie puse în aplicare. Ajutorul plătit deja trebuie recuperat. Sumele la care beneficiarii ar fi avut dreptul în 2005, 2006 și 2007 în temeiul Legii nr. 9/1991 pot fi deduse din suma totală care trebuie recuperată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Ajutorul de stat pe care Italia l-a pus în aplicare în favoarea ThyssenKrupp, Cementir și Nuova Terni Industrie Chimiche este incompatibil cu piața comună.

(2)   Ajutorul de stat pe care Italia l-a garantat, dar încă nu l-a plătit întreprinderilor ThyssenKrupp, Cementir și Nuova Terni Industrie Chimiche este, de asemenea, incompatibil cu piața comună și, prin urmare, nu poate fi pus în aplicare.

Articolul 2

(1)   Italia recuperează de la beneficiari ajutorul la care se face referire la articolul 1 alineatul (1).

(2)   Sumele de recuperat includ dobânda pentru întreaga perioadă derulată de la data la care acestea au fost puse la dispoziția beneficiarilor până la data recuperării acestora.

(3)   Dobânda se calculează pe o bază compusă în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 794/2004.

Articolul 3

(1)   Italia ia toate măsurile necesare pentru a recupera de la beneficiar ajutorul ilegal și incompatibil menționat la articolul 1.

(2)   Recuperarea are loc fără amânare și în conformitate cu procedurile prevăzute de legislația națională, cu condiția ca acestea să permită executarea imediată și efectivă a deciziei.

(3)   Italia garantează că prezenta decizie este pusă în aplicare pe parcursul a patru luni de la data notificării.

Articolul 4

(1)   Italia informează permanent Comisia în legătură cu evoluția procedurilor naționale de punere în aplicare a prezentei decizii până la momentul finalizării acestora.

(2)   Pe parcursul a două luni de la notificarea prezentei decizii, Italia transmite informații menționând sumele totale (principale și dobânda) care trebuie recuperate de la beneficiari, împreună cu descrierea detaliată a măsurilor întreprinse deja sau planificate în vederea respectării prezentei decizii. Până la același termen limită, Italia transmite Comisiei toate documentele care demonstrează că beneficiarii au primit ordinul de rambursare a ajutorului.

(3)   La sfârșitul perioadei de două luni la care s-a făcut referire la alineatul (2), Italia trimite, la simpla cerere din partea Comisiei, un raport asupra măsurilor întreprinse deja sau planificate pentru a respecta prezenta decizie. Raportul va furniza, de asemenea, informații detaliate cu privire la sumele de ajutor și la dobânda recuperate deja de la beneficiari.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Încheiată la Bruxelles, la 20 noiembrie 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 214, 6.9.2006, p. 5.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Articolul 4 alineatul (6) prima liniuță literele (a) și (b) din Legea nr. 1643/62.

3

(4)  Întreprinderile care exploatează apa publică pentru a genera energie funcționează pe baza unei concesiuni temporare (concessione di derivazione idroelettrica). Durata acesteia (în general treizeci de ani în Italia) este suficient de mare pentru a permite întreprinderilor să acopere costurile de investiții. Întrucât concesiunile expiră, acestea ar trebui acordate din nou pe baza unei proceduri transparente de selecție.

4

concessione di derivazione idroelettrica

(5)  Ajutor de stat NN 52/1991, scrisoarea SG (91) D/15502.

5

(6)  Articolul 1 alineatul (285) din Legea nr. 266/2005.

6

(7)  Delibera AEEG nr. 228/01.

7

Delibera

(8)  Delibera AEEG nr. 148/04.

8

Delibera

(9)  JO L 227, 19.8.1983, p. 24.

9

(10)  Hotărârea din 24 februarie 1994, Terni SpA și Italsider/Cassa Conguaglio per il settore elettrico, cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare, C-99/92, Rec., p. I-00541.

10

Terni SpA și Italsider/Cassa Conguaglio per il settore elettrico

(11)  Decizia SEC/1999/687 a Comisiei din 11 mai 1999 în cauza C-49/98, Măsuri în favoarea ocupării forței de muncă, articolele 15 și 26 din Legea 196/97, JO L 42, 15.2.2000, p. 1-18.

11

(12)  Hotărârea Deggendorf/Comisia, C-355/95, Rec. 1997, p. I-02549.

12

Deggendorf/Comisia

(13)  Comunicarea din 16 decembrie 2005 a Ministerului pentru Activități Productive către AEEG.

13

(14)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

14

(15)  A se vedea nota de subsol 14.

15

(16)  Delibera AEEG 190/2006.

16

Delibera

(17)  A se vedea, în special, hotărârea din 7 decembrie 1985, A.D.B.H.U., C-240/83, Rec., p. 00531, hotărârea din 27 septembrie 1988, cauzele conexate 106-120/87, Rec., p. 05515, hotărârea din 24 iulie 2003, cauza C-280/00, Altmark, Rec., p. I-07747; hotărârea din 22 noiembrie 2001, C-53/00, Ferring, Rec., p. I-09067.

17

(18)  În special în Franța, Germania, Spania, Grecia și Finlanda. Italia a furnizat o descriere a posibilelor sisteme în vigoare în aceste țări în favoarea industriilor energo-intensive.

18

(19)  Primul raport al Grupului la nivel înalt „Contribuția la o abordare integrată în ceea ce privește politica concurenței, politica energetică și politica mediului înconjurător – funcționarea pieței energetice, accesul la energie electrică, eficiența energetică și Schema comercială europeană a emisiilor” din 2 iunie 2006.

19

(20)  Hotărârea din 15 iulie 2004, Pearle și alții, C-345/02, Rec., p. I-7139, și hotărârea din 13 martie 2001, Preussen-Elektra, C-379/98, Rec., p. I-02099.

20

(21)  Mecanismul de contestare a valorii compensației a fost stabilit la articolul 5 alineatul (5) din legea naționalizării.

21

(22)  Ar trebui observat că, în conformitate cu legislația italiană, la expirarea concesiunilor privind hidroenergia, întreprinderea hidroenergetică își pierde drepturile de proprietate asupra unei părți din active, în special unele lucrări de inginerie, care revin automat statului.

22

(23)  A se vedea hotărârea din 22 martie 1977, Steinike & Weinlig, C-78/76, Rec., p. 595, și hotărârea din 25 iunie 1970, Guvernul Francez/Comisia, C-47/69, Rec., p. 00487.

23

(24)  Hotărârea din 15 iulie 2004, Pearle și alții/Comisia, C-345/02, Rec., p. I-7139.

24

(25)  A se vedea hotărârea din 21 martie 1991, Italia/Comisia, C-303/88, Rec., p. I-1433, hotărârea din 25 iulie 1970, Franța/Comisia, C-47/69, Rec., p. 4393; hotărârea din 5 aprilie 2006, Deutsche Bahn/Comisia, T-351/02, Rec., p. II-1047.

25

(26)  Cementir aparține grupului Caltagirone, care conduce numeroase fabrici din Italia, dintre care unele în domeniul exporturilor. Societatea produce o varietate de ciment și produse de var și controlează un producător de ciment din Turcia care exportă către UE. Nuova Terni Industrie Chimiche aparține grupului Norsk Hydro, activ în producția de îngrășăminte chimice și minerale, ulei, gaz și petrochimice. ThyssenKrupp reprezintă un conglomerat global în principal activ, dar nu numai, în producția de oțel.

26

(27)  Hotărârea din 13 iulie 1988, Franța/Comisia, C-102/87, Rec., p. 04067.

27

(28)  Decizia Comisiei din 30 noiembrie 1994 (cauzele IV/33.322 – ciment), JO L 343, 30.12.1994, p. 1.

28

(29)  Decizia IV/M.832 din 25.10.1996 Norsk Hydro/Enichem Agricoltura – Terni (II).

29

(30)  A se vedea, între altele, Decizia IV/M.925 Krupp-Hoesch/Thyssen din 11 august 1997.

30

(31)  A se vedea, între altele, hotărârea din 17 septembrie 1980, Philip Morris/Comisia, 730/79, Rec., p. 02671, punctul 11, precum și hotărârea din 15 iunie 2006, Air Liquide Industries/Ville de Seraing et Province de Liège, cauzele conexate C-393/04 și C-41/05, Rec., p. I-05293.

31

(32)  A se vedea, de exemplu, în acest punct, hotărârea din 6 martie 2002, Territorio Historico de Alava – Diputacion Foral de Alava, cauzele conexate T-127/99 și T-148/99, Rec., p. II-012575, punctele 173-175.

32

(33)  Cauzele conexate C-15/98 și C-105/99, Italia și Sardegna Lines/Comisia, Rec. 2000, p. I-8855, punctul 74 din aviz.

33

(34)  Hotărârea din 30 aprilie 2002, Guvernul Gibraltar/Comisia, cauzele conexate T-195-01 și T-207/01, Rec., p. II-02309.

34

(35)  Legea conversiei din Decretul nr. 80/2005 prevedea intrarea retroactivă în vigoare a prelungirii tarifului de la 1 ianuarie 2005.

35

(36)  Hotărârea din 15 septembrie 1998, Breda Fucine Meridionali/Comisia, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, Rec., p. II-3437, punctul 47.

36

Breda Fucine Meridionali/Comisia

(37)  A se vedea nota de subsol 5.

37

(38)  A se vedea hotărârea din 6 noiembrie 1990, Italia/Comisia, C-86/89, Rec., p. I-3891, punctul 18, și Franța/Comisia, și hotărârea din 14 februarie 1990, Franța/Comisia, C-301/87, Rec., p. I-307, punctul 50; hotărârea din 8 iunie 1995, Siemens/Comisie, T-459/93, Rec., p. II-1675, punctul 48.

38

(39)  JO C 37, 3.2.2001 p. 3.

39

(40)  Ajutor de stat N 27/1997, Decizia Comisiei SG(97) 4949 din 30 iunie 1997.

40

(41)  A se vedea, de exemplu, hotărârea din 29 aprilie 2004, Italia/Comisia, C-372/97, Rec., p. I-03679.

41

(42)  A se vedea nota de subsol 14.

42

(43)  Hotărârea din 20 martie 1997, Alcan Deutschland, C-24/95, Rec., p. I-1591, punctele 25, 30 și 31, și hotărârea din 11 noiembrie 2004, Demesa și Territorio histórico de Álava/Comisia, cauzele conexate C-183/02 P și C-187/02, Rec., p. I-10609, punctul 45.

43

(44)  Hotărârea din 20 septembrie 1990, Comisia/Germania, C-5/89, Rec., p. I-3437, punctul 16.

44

(45)  A se vedea hotărârea din 14 ianuarie 2004, Fleuren Compost/Comisia, T-109/01, Rec., p. II-127, punctele 141-143.

45

(46)  A se vedea hotărârea din 24 noiembrie 2005, Germania/Comisia, C-506/03, punctul 58.

46

(47)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1-134.

47

---

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/55

---

DECIZIA COMISIEI

din 17 aprilie 2008

privind alocarea cantităților de substanțe controlate autorizate pentru utilizări esențiale în Comunitate în anul 2008, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2008) 1403]

(Numai textele în limbile daneză, engleză, estonă, franceză, germană, italiană, olandeză, slovenă și spaniolă sunt autentice)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/409/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2000 privind substanțele care diminuează stratul de ozon (1), în special articolul 3 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Comunitatea a redus producția și consumul de clorofluorocarburi, alte clorofluorocarburi complet halogenate, haloni, tetraclorură de carbon, 1,1,1 tricloroetan, hidrobromofluorocarburi și bromoclorometan. |
| --- | --- |

(1)

Comunitatea a redus producția și consumul de clorofluorocarburi, alte clorofluorocarburi complet halogenate, haloni, tetraclorură de carbon, 1,1,1 tricloroetan, hidrobromofluorocarburi și bromoclorometan.

| (2) | În fiecare an, Comisia trebuie să determine utilizările esențiale ale acestor substanțe controlate, cantitățile care pot fi utilizate și societățile care le pot utiliza. |
| --- | --- |

(2)

În fiecare an, Comisia trebuie să determine utilizările esențiale ale acestor substanțe controlate, cantitățile care pot fi utilizate și societățile care le pot utiliza.

| (3) | Decizia IV/25 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon, denumit în continuare „Protocolul de la Montreal”, stabilește criteriile folosite de Comisie pentru a determina utilizările esențiale și autorizează producerea și consumul necesare pentru satisfacerea utilizărilor esențiale ale substanțelor controlate de către fiecare parte. |
| --- | --- |

(3)

Decizia IV/25 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon, denumit în continuare „Protocolul de la Montreal”, stabilește criteriile folosite de Comisie pentru a determina utilizările esențiale și autorizează producerea și consumul necesare pentru satisfacerea utilizărilor esențiale ale substanțelor controlate de către fiecare parte.

| (4) | Decizia XIX/13 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal autorizează producerea în 2008 în Comunitatea Europeană a 200 de tone de clorofluorocarburi (CFC) pentru fabricarea și utilizarea inhalatorilor cu dozare măsurată (MDI) care se încadrează în categoria utilizărilor esențiale ale CFC, astfel cum sunt definite în Decizia IV/2005. |
| --- | --- |

(4)

Decizia XIX/13 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal autorizează producerea în 2008 în Comunitatea Europeană a 200 de tone de clorofluorocarburi (CFC) pentru fabricarea și utilizarea inhalatorilor cu dozare măsurată (MDI) care se încadrează în categoria utilizărilor esențiale ale CFC, astfel cum sunt definite în Decizia IV/2005.

| (5) | Decizia XIX/18 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal autorizează producerea și consumul necesare pentru satisfacerea utilizărilor esențiale ale substanțelor controlate enumerate în anexele A, B și C (substanțe din grupele II și III) la Protocolul de la Montreal pentru utilizări analitice și de laborator, așa cum sunt enumerate în anexa IV la raportul celei de-a șaptea întâlniri a părților, în conformitate cu condițiile stabilite în anexa II la raportul celei de-a șasea întâlniri a părților, precum și în Deciziile VII/11, XI/15 și XV/5 ale părților la Protocolul de la Montreal. Decizia XVII/10 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal autorizează producerea și consumul substanței controlate enumerate în anexa E la Protocolul de la Montreal, necesare pentru a satisface utilizările analitice și de laborator ale bromurii de metil. |
| --- | --- |

(5)

Decizia XIX/18 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal autorizează producerea și consumul necesare pentru satisfacerea utilizărilor esențiale ale substanțelor controlate enumerate în anexele A, B și C (substanțe din grupele II și III) la Protocolul de la Montreal pentru utilizări analitice și de laborator, așa cum sunt enumerate în anexa IV la raportul celei de-a șaptea întâlniri a părților, în conformitate cu condițiile stabilite în anexa II la raportul celei de-a șasea întâlniri a părților, precum și în Deciziile VII/11, XI/15 și XV/5 ale părților la Protocolul de la Montreal. Decizia XVII/10 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal autorizează producerea și consumul substanței controlate enumerate în anexa E la Protocolul de la Montreal, necesare pentru a satisface utilizările analitice și de laborator ale bromurii de metil.

| (6) | În conformitate cu alineatul (3) din Decizia XII/2 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal privind măsurile de facilitare a trecerii la inhalatorii cu dozare măsurată (MDI) fără clorofluorocarburi, toate statele membre au notificat (2) Programului de Mediu al Organizației Națiunilor Unite ingredientele active pentru care clorofluorocarburile (CFC) nu mai sunt esențiale la fabricarea CFC MDI destinate introducerii pe piața Comunității Europene. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu alineatul (3) din Decizia XII/2 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal privind măsurile de facilitare a trecerii la inhalatorii cu dozare măsurată (MDI) fără clorofluorocarburi, toate statele membre au notificat (2) Programului de Mediu al Organizației Națiunilor Unite ingredientele active pentru care clorofluorocarburile (CFC) nu mai sunt esențiale la fabricarea CFC MDI destinate introducerii pe piața Comunității Europene.

| (7) | Articolul 4 alineatul (4) punctul (i) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzice utilizarea și introducerea pe piață a CFC, cu excepția cazului în care sunt considerate esențiale în conformitate cu condițiile descrise la articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat. Prin urmare, aceste determinări cu caracter neesențial au redus cererea de CFC utilizate în MDI introduse pe piața Comunității Europene. În afară de aceasta, articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzice importul și introducerea de produse CFC-MDI pe piață, cu excepția cazului în care CFC utilizate în aceste produse sunt considerate esențiale în conformitate cu condițiile descrise la articolul 3 alineatul (1). |
| --- | --- |

(7)

Articolul 4 alineatul (4) punctul (i) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzice utilizarea și introducerea pe piață a CFC, cu excepția cazului în care sunt considerate esențiale în conformitate cu condițiile descrise la articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat. Prin urmare, aceste determinări cu caracter neesențial au redus cererea de CFC utilizate în MDI introduse pe piața Comunității Europene. În afară de aceasta, articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzice importul și introducerea de produse CFC-MDI pe piață, cu excepția cazului în care CFC utilizate în aceste produse sunt considerate esențiale în conformitate cu condițiile descrise la articolul 3 alineatul (1).

| (8) | La 18 iulie 2007, Comisia a publicat un aviz (3) adresat acelor societăți din Comunitatea celor 27 de state membre care solicită luarea în considerare de către Comisie a folosirii substanțelor controlate pentru utilizări esențiale în Comunitate în anul 2008 și a primit declarații privind utilizările esențiale ale substanțelor controlate, planificate pentru 2008. |
| --- | --- |

(8)

La 18 iulie 2007, Comisia a publicat un aviz (3) adresat acelor societăți din Comunitatea celor 27 de state membre care solicită luarea în considerare de către Comisie a folosirii substanțelor controlate pentru utilizări esențiale în Comunitate în anul 2008 și a primit declarații privind utilizările esențiale ale substanțelor controlate, planificate pentru 2008.

| (9) | Pentru a garanta că societățile și operatorii interesați vor putea continua să folosească în timp util sistemul de autorizare, este necesar ca prezenta decizie să se aplice începând cu 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a garanta că societățile și operatorii interesați vor putea continua să folosească în timp util sistemul de autorizare, este necesar ca prezenta decizie să se aplice începând cu 1 ianuarie 2008.

| (10) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare stabilit la articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare stabilit la articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa I (clorofluorocarburi 11, 12, 113, 114 și 115), reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită pentru utilizări medicale esențiale în Comunitate în 2008 este de 155 460,00 kilograme PDO (potențial de diminuare a stratului de ozon).

(2)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa I (clorofluorocarburi 11, 12, 113, 114 și 115) și din grupa II (alte clorofluorocarburi complet halogenate), reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită pentru utilizări esențiale în laborator în Comunitate în 2008 este de 56 213,60 kilograme PDO.

(3)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa III (haloni), reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită pentru utilizări esențiale în laborator în Comunitate în 2008 este de 418,7 kilograme PDO.

(4)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa IV (tetraclorură de carbon), reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită pentru utilizări esențiale în laborator în Comunitate în 2008 este de 150 832,836 kilograme PDO.

(5)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa V (1,1,1-tricloroetan), reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită pentru utilizări esențiale în laborator în Uniunea Europeană în 2008 este de 381,5 kilograme PDO.

(6)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa VI (bromură de metil), reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită în laborator și pentru utilizări analitice în Comunitate în 2008 este de 150,00 kilograme PDO.

(7)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa VII (hidrobromofluorocarburi), reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită pentru utilizări esențiale în laborator în Comunitate în 2008 este de 0,96 kilograme PDO.

(8)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa IX (bromoclorometan), reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită pentru utilizări esențiale în laborator în Comunitate în 2008 este de 13,368 kilograme PDO.

Articolul 2

Inhalatorii cu dozare măsurată cu clorofluorocarburi enumerați în anexa I nu se introduc pe piețele unde autoritatea competentă a stabilit că clorofluorocarburile pentru inhalatorii cu dozare măsurată sunt neesențiale.

Articolul 3

În perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 se aplică următoarele reguli:

| 1. | cotele de utilizare esențială în domeniul medical a clorofluorocarburilor 11, 12, 113, 114 și 115 se alocă societăților indicate în anexa II; |
| --- | --- |

1.

cotele de utilizare esențială în domeniul medical a clorofluorocarburilor 11, 12, 113, 114 și 115 se alocă societăților indicate în anexa II;

| 2. | cotele de utilizare esențială în laborator a clorofluorocarburilor 11, 12, 113, 114 și 115 și a altor clorofluorocarburi complet halogenate se alocă societăților indicate în anexa III; |
| --- | --- |

2.

cotele de utilizare esențială în laborator a clorofluorocarburilor 11, 12, 113, 114 și 115 și a altor clorofluorocarburi complet halogenate se alocă societăților indicate în anexa III;

| 3. | cotele de utilizare esențială în laborator a halonilor se alocă societăților indicate în anexa IV; |
| --- | --- |

3.

cotele de utilizare esențială în laborator a halonilor se alocă societăților indicate în anexa IV;

| 4. | cotele de utilizare esențială în laborator a tetraclorurii de carbon se alocă societăților indicate în anexa V; |
| --- | --- |

4.

cotele de utilizare esențială în laborator a tetraclorurii de carbon se alocă societăților indicate în anexa V;

| 5. | cotele de utilizare esențială în laborator a 1,1,1-tricloroetan se alocă societăților indicate în anexa VI; |
| --- | --- |

5.

cotele de utilizare esențială în laborator a 1,1,1-tricloroetan se alocă societăților indicate în anexa VI;

| 6. | cotele de utilizare analitică critică și în laborator pentru bromura de metil se alocă societăților indicate în anexa VII; |
| --- | --- |

6.

cotele de utilizare analitică critică și în laborator pentru bromura de metil se alocă societăților indicate în anexa VII;

| 7. | cotele de utilizare esențială în laborator a hidrobromofluorocarburilor se alocă societăților indicate în anexa VIII; |
| --- | --- |

7.

cotele de utilizare esențială în laborator a hidrobromofluorocarburilor se alocă societăților indicate în anexa VIII;

| 8. | cotele de utilizare esențială în laborator a bromoclorometanului se alocă societăților indicate în anexa IX; |
| --- | --- |

8.

cotele de utilizare esențială în laborator a bromoclorometanului se alocă societăților indicate în anexa IX;

| 9. | cotele de utilizare esențială pentru clorofluorocarburile 11, 12, 113, 114 și 115, alte clorofluorocarburi complet halogenate, tetraclorura de carbon, 1,1,1-tricloroetan, hidrobromofluorocarburi și bromoclorometan sunt cele indicate în anexa X. |
| --- | --- |

9.

cotele de utilizare esențială pentru clorofluorocarburile 11, 12, 113, 114 și 115, alte clorofluorocarburi complet halogenate, tetraclorura de carbon, 1,1,1-tricloroetan, hidrobromofluorocarburi și bromoclorometan sunt cele indicate în anexa X.

Articolul 4

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2008 până la 31 decembrie 2008.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează următoarelor întreprinderi:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3A° |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3A°

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| Service EVICS |
| BP M6322 |
| Route de Bayonne 316 |
| F-31060 Toulouse Cedex 16 |

Airbus France

Service EVICS

BP M6322

Route de Bayonne 316

F-31060 Toulouse Cedex 16

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbækvej 7 |
| DK-2610 Rødovre |

Bie & Berntsen

Sandbækvej 7

DK-2610 Rødovre

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| ZI de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

ZI de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Département Galilée |
| --- | --- |
| Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social |
| Boulevard de l'Observatoire, BP 4229 |
| F-06304 Nice Cedex 4 |

CNRS — Département Galilée

Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social

Boulevard de l'Observatoire, BP 4229

F-06304 Nice Cedex 4

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222 RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH

Wunstorfer Straße 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorio Aldo-Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo-Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker EMEA |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker EMEA

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory |
| PO Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory

PO Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SAU |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona |

Panreac Química SAU

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| Ljubljana |
| Slovenia |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

Ljubljana

Slovenia

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'Isle d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'Isle d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| D-30926 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH

Wunstorfer Straße 40

D-30926 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR I.SAS. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.SAS.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Adoptată la Bruxelles, 17 aprilie 2008.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 244, 29.9.2000, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Decizia 2007/540/CE a Comisiei (JO L 198, 31.7.2007, p. 35).

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  JO C 164, 18.7.2007, p. 37.

3

---

ANEXA I

În conformitate cu alineatul (3) din Decizia XII/2 adoptată la cea de-a douăsprezecea întâlnire a părților la Protocolul de la Montreal privind măsurile pentru facilitarea trecerii la inhalatorii cu dozare măsurată (MDI) fără clorofluorocarburi, următoarele state au stabilit că, datorită prezenței MDI fără CFC adecvate, conform Protocolului, CFC nu se mai califică drept „esențiale” atunci când sunt combinate cu următoarele ingrediente active:

LISTA SUBSTANȚELOR NEESENȚIALE

Sursa: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

Tabelul 1

Bronhodilatatori Beta-Agonist cu durată scurtă de acțiune

| Țara | Salbutamol | Terbutalină | Fenoterol | Orciprenalină | Reproterol | Carbuterol | Hexoprenalină | Pirbuterol | Clenbuterol | Bitolterol | Procaterol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgaria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cipru | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Republica Cehă | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danemarca | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Estonia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finlanda | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Franța | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Germania | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grecia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungaria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irlanda | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Letonia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lituania | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Țările de Jos | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Polonia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugalia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| România | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovacia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Spania | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Suedia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Regatul Unit | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Țara

Salbutamol

Terbutalină

Fenoterol

Orciprenalină

Reproterol

Carbuterol

Hexoprenalină

Pirbuterol

Clenbuterol

Bitolterol

Procaterol

Austria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgaria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cipru

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Republica Cehă

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danemarca

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estonia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finlanda

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Franța

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Germania

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grecia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungaria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irlanda

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Letonia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lituania

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Țările de Jos

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Polonia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugalia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

România

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovacia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spania

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Suedia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Regatul Unit

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tabelul 2

Steroizi inhalați

| Țara | Beclometason | Dexametason | Flunisolid | Fluticason | Budesonid | Triamcinolon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X |
| Bulgaria | X | X | X | X | X | X |
| Cipru | | | | | | |
| Republica Cehă | X | X | X | X | X | X |
| Danemarca | X | | | X | | |
| Estonia | X | X | X | X | X | X |
| Finlanda | X | | | X | | |
| Franța | X | | | X | | |
| Germania | X | X | X | X | X | X |
| Grecia | X | | X | X | X | X |
| Ungaria | X | X | X | X | X | X |
| Irlanda | X | | | X | | |
| Italia | X | X | X | X | X | X |
| Letonia | X | X | X | X | X | X |
| Lituania | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | | | X | | |
| Țările de Jos | X | X | X | X | X | X |
| Polonia | X | X | X | X | X | X |
| Portugalia | X | X | X | X | X | X |
| România | X | X | X | X | X | X |
| Slovacia | X | X | X | X | X | X |
| Slovenia | X | X | X | X | X | X |
| Spania | X | | | X | X | |
| Suedia | X | | | X | | |
| Regatul Unit | | | | X | | |

Țara

Beclometason

Dexametason

Flunisolid

Fluticason

Budesonid

Triamcinolon

Austria

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

Bulgaria

X

X

X

X

X

X

Cipru

Republica Cehă

X

X

X

X

X

X

Danemarca

X

X

Estonia

X

X

X

X

X

X

Finlanda

X

X

Franța

X

X

Germania

X

X

X

X

X

X

Grecia

X

X

X

X

X

Ungaria

X

X

X

X

X

X

Irlanda

X

X

Italia

X

X

X

X

X

X

Letonia

X

X

X

X

X

X

Lituania

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Țările de Jos

X

X

X

X

X

X

Polonia

X

X

X

X

X

X

Portugalia

X

X

X

X

X

X

România

X

X

X

X

X

X

Slovacia

X

X

X

X

X

X

Slovenia

X

X

X

X

X

X

Spania

X

X

X

Suedia

X

X

Regatul Unit

X

Tabelul 3

Antiinflamatoare nesteroidiene

| Țara | Acid cromoglicic | Nedrocromil | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Bulgaria | X | X | | | | |
| Cipru | X | X | | | | |
| Republica Cehă | X | X | | | | |
| Danemarca | X | X | | | | |
| Estonia | X | X | | | | |
| Finlanda | X | X | | | | |
| Franța | X | X | | | | |
| Germania | X | X | | | | |
| Grecia | X | X | | | | |
| Ungaria | X | | | | | |
| Irlanda | | | | | | |
| Italia | X | X | | | | |
| Letonia | X | X | | | | |
| Lituania | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | | | | | |
| Malta | | X | | | | |
| Țările de Jos | X | X | | | | |
| Polonia | X | X | | | | |
| Portugalia | X | | | | | |
| România | X | X | | | | |
| Slovacia | X | X | | | | |
| Slovenia | X | X | | | | |
| Spania | | X | | | | |
| Suedia | X | X | | | | |
| Regatul Unit | X | X | | | | |

Țara

Acid cromoglicic

Nedrocromil

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaria

X

X

Cipru

X

X

Republica Cehă

X

X

Danemarca

X

X

Estonia

X

X

Finlanda

X

X

Franța

X

X

Germania

X

X

Grecia

X

X

Ungaria

X

Irlanda

Italia

X

X

Letonia

X

X

Lituania

X

X

Luxemburg

X

Malta

X

Țările de Jos

X

X

Polonia

X

X

Portugalia

X

România

X

X

Slovacia

X

X

Slovenia

X

X

Spania

X

Suedia

X

X

Regatul Unit

X

X

Tabelul 4

Bronhodilatatori anticolinergici

| Țara | Bromură de ipratropiu | Bromură de oxitropiu | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Bulgaria | X | X | | | | |
| Cipru | X | X | | | | |
| Republica Cehă | X | X | | | | |
| Danemarca | X | X | | | | |
| Estonia | X | X | | | | |
| Finlanda | X | X | | | | |
| Franța | | | | | | |
| Germania | X | X | | | | |
| Grecia | X | X | | | | |
| Ungaria | X | X | | | | |
| Irlanda | X | X | | | | |
| Italia | | | | | | |
| Letonia | X | X | | | | |
| Lituania | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Țările de Jos | X | X | | | | |
| Polonia | X | X | | | | |
| Portugalia | X | | | | | |
| România | X | X | | | | |
| Slovacia | X | X | | | | |
| Slovenia | X | X | | | | |
| Spania | X | X | | | | |
| Suedia | X | X | | | | |
| Regatul Unit | X | X | | | | |

Țara

Bromură de ipratropiu

Bromură de oxitropiu

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaria

X

X

Cipru

X

X

Republica Cehă

X

X

Danemarca

X

X

Estonia

X

X

Finlanda

X

X

Franța

Germania

X

X

Grecia

X

X

Ungaria

X

X

Irlanda

X

X

Italia

Letonia

X

X

Lituania

X

X

Luxemburg

X

X

Malta

X

X

Țările de Jos

X

X

Polonia

X

X

Portugalia

X

România

X

X

Slovacia

X

X

Slovenia

X

X

Spania

X

X

Suedia

X

X

Regatul Unit

X

X

Tabelul 5

Bronhodilatatori Beta-Agonist cu acțiune de lungă durată

| Țara | Formoterol | Salmeterol | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Bulgaria | X | X | | | | |
| Cipru | X | | | | | |
| Republica Cehă | X | X | | | | |
| Danemarca | | X | | | | |
| Estonia | X | X | | | | |
| Finlanda | X | X | | | | |
| Franța | X | X | | | | |
| Germania | X | X | | | | |
| Grecia | | | | | | |
| Ungaria | X | X | | | | |
| Irlanda | X | X | | | | |
| Italia | X | X | | | | |
| Letonia | X | X | | | | |
| Lituania | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Țările de Jos | X | X | | | | |
| Polonia | X | X | | | | |
| Portugalia | X | X | | | | |
| România | X | X | | | | |
| Slovacia | X | X | | | | |
| Slovenia | X | X | | | | |
| Spania | | X | | | | |
| Suedia | X | X | | | | |
| Regatul Unit | X | X | | | | |

Țara

Formoterol

Salmeterol

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaria

X

X

Cipru

X

Republica Cehă

X

X

Danemarca

X

Estonia

X

X

Finlanda

X

X

Franța

X

X

Germania

X

X

Grecia

Ungaria

X

X

Irlanda

X

X

Italia

X

X

Letonia

X

X

Lituania

X

X

Luxemburg

X

X

Malta

X

X

Țările de Jos

X

X

Polonia

X

X

Portugalia

X

X

România

X

X

Slovacia

X

X

Slovenia

X

X

Spania

X

Suedia

X

X

Regatul Unit

X

X

Tabelul 6

Combinații de ingrediente active într-un singur MDI

| Țara | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | Toate produsele | | | | | |
| Belgia | Toate produsele | | | | | |
| Bulgaria | Toate produsele | | | | | |
| Cipru | | | | | | |
| Republica Cehă | Toate produsele | | | | | |
| Danemarca | Toate produsele | | | | | |
| Estonia | | | | | | |
| Finlanda | Toate produsele | | | | | |
| Franța | Toate produsele | | | | | |
| Germania | Toate produsele | | | | | |
| Grecia | Toate produsele | | | | | |
| Ungaria | Toate produsele | | | | | |
| Irlanda | | | | | | |
| Italia | Budenosid + Fenoterol | Fluticason + Salmeterol | | | | |
| Letonia | Toate produsele | | | | | |
| Lituania | Toate produsele | | | | | |
| Luxemburg | Toate produsele | | | | | |
| Malta | Toate produsele | | | | | |
| Țările de Jos | Toate produsele | | | | | |
| Polonia | Toate produsele | | | | | |
| Portugalia | Toate produsele | | | | | |
| România | Toate produsele | | | | | |
| Slovacia | Toate produsele | | | | | |
| Slovenia | Toate produsele | | | | | |
| Spania | | | | | | |
| Suedia | Toate produsele | | | | | |
| Regatul Unit | | | | | | |

Țara

Austria

Toate produsele

Belgia

Toate produsele

Bulgaria

Toate produsele

Cipru

Republica Cehă

Toate produsele

Danemarca

Toate produsele

Estonia

Finlanda

Toate produsele

Franța

Toate produsele

Germania

Toate produsele

Grecia

Toate produsele

Ungaria

Toate produsele

Irlanda

Italia

Budenosid + Fenoterol

Fluticason + Salmeterol

Letonia

Toate produsele

Lituania

Toate produsele

Luxemburg

Toate produsele

Malta

Toate produsele

Țările de Jos

Toate produsele

Polonia

Toate produsele

Portugalia

Toate produsele

România

Toate produsele

Slovacia

Toate produsele

Slovenia

Toate produsele

Spania

Suedia

Toate produsele

Regatul Unit

---

ANEXA II

UTILIZĂRI MEDICALE ESENȚIALE

Cotele de substanțe controlate din grupa I care pot fi utilizate pentru producerea inhalatorilor cu dozare măsurată (MDI) pentru tratamentul astmului și al altor boli pulmonare obstructive (BPOC) sunt alocate pentru:

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici S.p.A. (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici S.p.A. (IT)

| | Laboratorio Aldo Union S.A. (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union S.A. (ES)

| | SICOR S.p.A (IT) |
| --- | --- |

SICOR S.p.A (IT)

| | Valeas S.p.A. Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas S.p.A. Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) Spa – LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) Spa – LINDAL Group Italia (IT)

---

ANEXA III

UTILIZĂRI ESENȚIALE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupele I și II care pot fi folosite pentru utilizări analitice și de laborator sunt alocate pentru:

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | CNRS – Département Galilée (FR) |
| --- | --- |

CNRS – Département Galilée (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

ANEXA IV

UTILIZĂRI ESENȚIALE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa III care pot fi folosite pentru utilizări analitice și de laborator sunt alocate pentru:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

---

ANEXA V

UTILIZĂRI ESENȚIALE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa IV care pot fi folosite pentru utilizări analitice și de laborator sunt alocate pentru:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

ANEXA VI

UTILIZĂRI ESENȚIALE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa V care pot fi folosite pentru utilizări analitice și de laborator sunt alocate pentru:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Merck KgaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KgaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

ANEXA VII

UTILIZĂRI CRITICE ANALITICE ȘI DE LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa VI care pot fi folosite pentru utilizări critice analitice și de laborator sunt alocate pentru:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

ANEXA VIII

UTILIZĂRI ESENȚIALE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa VII care pot fi folosite pentru utilizări analitice și de laborator sunt alocate pentru:

Ineos Fluor (UK)

---

ANEXA IX

UTILIZĂRI ESENȚIALE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa IX care pot fi folosite pentru utilizări analitice și de laborator sunt alocate pentru:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

ANEXA X

[Prezenta anexă nu este publicată deoarece conține informații comerciale confidențiale.]

---

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/69

---

DECIZIA COMISIEI

din 30 aprilie 2008

privind alocarea contingentelor de import pentru substanțele controlate pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2008) 1639]

(Numai textele în limbile bulgară, engleză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovenă și spaniolă sunt autentice)

(2008/410/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2008 privind substanțele care diminuează stratul de ozon (1), în special articolul 7,

întrucât:

| (1) | Limitele cantitative pentru introducerea pe piața comunitară a substanțelor controlate sunt prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 și în anexa III la respectivul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Limitele cantitative pentru introducerea pe piața comunitară a substanțelor controlate sunt prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 și în anexa III la respectivul regulament.

| (2) | Articolul 4 alineatul (2) punctul (i) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzice oricărui producător și importator introducerea pe piață sau utilizarea în scopuri proprii a oricărei cantități de bromură de metil după 31 decembrie 2004. Articolul 4 alineatul (4) punctul (i) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 permite derogarea de la această interdicție, în cazul utilizării bromurii de metil pentru satisfacerea cererilor de licențe pentru utilizări critice de către utilizatorii identificați în temeiul articolului 3 alineatul (2) punctul (ii) din regulamentul menționat. Cantitatea de bromură de metil autorizată pentru utilizări critice pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 va fi publicată într-o decizie distinctă a Comisiei. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 4 alineatul (2) punctul (i) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzice oricărui producător și importator introducerea pe piață sau utilizarea în scopuri proprii a oricărei cantități de bromură de metil după 31 decembrie 2004. Articolul 4 alineatul (4) punctul (i) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 permite derogarea de la această interdicție, în cazul utilizării bromurii de metil pentru satisfacerea cererilor de licențe pentru utilizări critice de către utilizatorii identificați în temeiul articolului 3 alineatul (2) punctul (ii) din regulamentul menționat. Cantitatea de bromură de metil autorizată pentru utilizări critice pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 va fi publicată într-o decizie distinctă a Comisiei.

| (3) | Articolul 4 alineatul (2) punctul (iii) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 permite o derogare de la articolul 4 alineatul (2) punctul (i) litera (d), în cazul în care bromura de metil este importată sau produsă pentru operațiuni de carantină și tratamente de preexpediție. Cantitatea de bromură de metil care poate fi importată sau produsă în aceste scopuri în 2008 nu trebuie să depășească media nivelului calculat de bromură de metil pe care producătorul sau importatorul a introdus-o pe piață sau a utilizat-o în scopuri proprii pentru operațiuni de carantină și tratamente de preexpediție în anii 1996, 1997 și 1998. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 4 alineatul (2) punctul (iii) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 permite o derogare de la articolul 4 alineatul (2) punctul (i) litera (d), în cazul în care bromura de metil este importată sau produsă pentru operațiuni de carantină și tratamente de preexpediție. Cantitatea de bromură de metil care poate fi importată sau produsă în aceste scopuri în 2008 nu trebuie să depășească media nivelului calculat de bromură de metil pe care producătorul sau importatorul a introdus-o pe piață sau a utilizat-o în scopuri proprii pentru operațiuni de carantină și tratamente de preexpediție în anii 1996, 1997 și 1998.

| (4) | Articolul 4 alineatul (4) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 permite o derogare de la articolul 4 alineatul (2), în cazul în care bromura de metil este importată pentru distrugere sau pentru a fi utilizată ca intermediar de sinteză. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 4 alineatul (4) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 permite o derogare de la articolul 4 alineatul (2), în cazul în care bromura de metil este importată pentru distrugere sau pentru a fi utilizată ca intermediar de sinteză.

| (5) | Articolul 4 alineatul (3) punctul (i) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 stabilește nivelul total calculat de hidroclorofluorocarburi pe care producătorii și importatorii îl pot introduce pe piață sau utiliza în scopuri proprii în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 4 alineatul (3) punctul (i) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 stabilește nivelul total calculat de hidroclorofluorocarburi pe care producătorii și importatorii îl pot introduce pe piață sau utiliza în scopuri proprii în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008.

| (6) | Comisia a publicat un aviz adresat importatorilor care importă în Comunitate substanțe reglementate care diminuează stratul de ozon (2), primind în urma acestuia declarații privind importurile planificate pentru anul 2008. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a publicat un aviz adresat importatorilor care importă în Comunitate substanțe reglementate care diminuează stratul de ozon (2), primind în urma acestuia declarații privind importurile planificate pentru anul 2008.

| (7) | În cazul hidroclorofluorocarburilor, alocarea de contingente producătorilor și importatorilor se face în conformitate cu dispozițiile Deciziei 2007/195/CE a Comisiei din 27 martie 2007 de stabilire a unui mecanism de alocare a cotelor producătorilor și importatorilor de hidroclorofluorocarburi pentru perioada 2003-2009 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(7)

În cazul hidroclorofluorocarburilor, alocarea de contingente producătorilor și importatorilor se face în conformitate cu dispozițiile Deciziei 2007/195/CE a Comisiei din 27 martie 2007 de stabilire a unui mecanism de alocare a cotelor producătorilor și importatorilor de hidroclorofluorocarburi pentru perioada 2003-2009 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (8) | Pentru ca operatorii și companiile să beneficieze în timp util de contingentele de import alocate, asigurând astfel continuitatea necesară a operațiunilor acestora, este necesar ca prezenta decizie să se aplice începând cu data de 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

(8)

Pentru ca operatorii și companiile să beneficieze în timp util de contingentele de import alocate, asigurând astfel continuitatea necesară a operațiunilor acestora, este necesar ca prezenta decizie să se aplice începând cu data de 1 ianuarie 2008.

| (9) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa I (clorofluorocarburi 11, 12, 113, 114 și 115) și din grupa II (alte clorofluorocarburi complet halogenate), reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în anul 2008 din surse externe Comunității este de 8 608 000,00 kilograme PDO (potențial de diminuare a ozonului).

(2)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa III (haloni), reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în anul 2008 din surse externe Comunității este de 5 144 000,00 kilograme PDO.

(3)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa IV (tetraclorură de carbon), reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în anul 2008 din surse externe Comunității este de 10 000 330,00 kilograme PDO.

(4)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa V (1,1,1-tricloretan), reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în anul 2008 din surse externe Comunității este de 400 060,00 kilograme PDO.

(5)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa VI (bromură de metil), reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în anul 2008 din surse externe Comunității pentru utilizarea în operațiuni de carantină și tratamente de preexpediție, ca intermediar de sinteză și pentru distrugere, este de 1 372 411,20 kilograme PDO.

(6)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa VII (hidrobromofluorocarburi), reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, utilizate ca intermediari de sinteză, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în anul 2008 din surse externe Comunității este de 146,00 kilograme PDO.

(7)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa VIII (hidroclorofluorocarburi), reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în anul 2008 din surse externe Comunității este de 10 102 977,467 kilograme PDO.

(8)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa IX (bromoclorometan), reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în anul 2008 din surse externe Comunității este de 168 012,00 kilograme PDO.

Articolul 2

(1)   Alocarea contingentelor de import pentru clorofluorocarburile 11, 12, 113, 114 și 115 și pentru alte clorofluorocarburi complet halogenate pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa I.

(2)   Alocarea contingentelor de import pentru haloni pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa II.

(3)   Alocarea contingentelor de import pentru tetraclorura de carbon pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa III.

(4)   Alocarea contingentelor de import pentru 1,1,1-tricloretan pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa IV.

(5)   Alocarea contingentelor de import pentru bromura de metil pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa V.

(6)   Alocarea contingentelor de import pentru hidrobromofluorocarburi pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa VI.

(7)   Alocarea contingentelor de import pentru hidroclorofluorocarburi pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa VII.

(8)   Alocarea contingentelor de import pentru bromoclorometan pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa VIII.

(9)   Contingentele de import pentru clorofluorocarburile 11, 12, 113, 114 și 115 și pentru alte clorofluorocarburi complet halogenate, haloni, tetraclorură de carbon, 1,1,1-tricloretan, bromură de metil, hidrobromofluorocarburi, hidroclorofluorocarburi și bromoclorometan pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008 sunt stabilite în anexa IX.

Articolul 3

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2008 până la 31 decembrie 2008.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează următoarelor întreprinderi:

| | Agropest Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Górnicza 12/14 |
| PL-91-765 Łódź |

Agropest Sp. z o.o.

ul. Górnicza 12/14

PL-91-765 Łódź

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gaffette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gaffette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d'Estienne D'Orves |
| F-92705 Colombes |

Arkema SA

420, rue d'Estienne D'Orves

F-92705 Colombes

| | AT-Karlovo |
| --- | --- |
| 56 A, General Kartzov str. |
| Karlovo 4302 |
| Bulgaria |

AT-Karlovo

56 A, General Kartzov str.

Karlovo 4302

Bulgaria

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, Avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes |

Avantec SA

26, Avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| 20/22 - 3 Jekaba str |
| LV-1050 Riga |

Bang & Bonsomer

20/22 - 3 Jekaba str

LV-1050 Riga

| | BASF SE |
| --- | --- |
| Carl-Bosch-Str. 38 |
| D-67605 Ludwigshafen |

BASF SE

Carl-Bosch-Str. 38

D-67605 Ludwigshafen

| | BaySystems Ibéria |
| --- | --- |
| Crta Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibéria

Crta Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| Malta |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

Malta

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène Boucher |
| ZI Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène Boucher

ZI Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Desautel SAS |
| --- | --- |
| Parc d'Entreprises BP 9 |
| F-01121 Montluel (Cedex) |

Desautel SAS

Parc d'Entreprises BP 9

F-01121 Montluel (Cedex)

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SLO-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SLO-1000 Ljubljana

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SLO-1000 Ljubljana

| | Eurobrom BV |
| --- | --- |
| Fosfaatweg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

Eurobrom BV

Fosfaatweg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrine g. 1D |
| Ramučiai, Kauno r. LT-54464 |
| Lithuania |

Freolitus

Centrine g. 1D

Ramučiai, Kauno r. LT-54464

Lithuania

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| 2835 Nicosia |
| Cyprus |

G.A.L Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

2835 Nicosia

Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Harp International Ltd. |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd.

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (Lamirsa) |
| --- | --- |
| Geminis 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (Lamirsa)

Geminis 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawla II 41 a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawla II 41 a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

PO Box 51744

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia |
| --- | --- |
| C/Mexico no 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia

C/Mexico no 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| Kossuth u. 12 |
| HU-6763 Szatymaz |

Vrec-Co Import-Export Kft.

Kossuth u. 12

HU-6763 Szatymaz

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Maritime Service AS |
| --- | --- |
| Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB |
| Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Maritime Service AS

Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB

Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| ul. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

ul. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Adoptată la Bruxelles, 30 aprilie 2008.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 244, 29.9.2000, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Decizia 2007/540/CE a Comisiei (JO L 198, 31.7.2007, p. 35).

1

(2)  JO C 164, 18.7.2007, p. 22.

2

(3)  JO L 88, 29.3.2007, p. 51.

3

---

ANEXA I

GRUPELE I ȘI II

Contingentele de import pentru clorofluorocarburile 11, 12, 113, 114 și 115 și pentru alte clorofluorocarburi complet halogenate alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, utilizate ca intermediari de sinteză și destinate distrugerii, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008.

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

ANEXA II

GRUPA III

Contingentele de import pentru haloni, alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru utilizări critice și destinate distrugerii, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008.

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BASF SE (DE) |
| --- | --- |

BASF SE (DE)

| | Desautel SAS (FR) |
| --- | --- |

Desautel SAS (FR)

| | Poz-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz-Pliszka (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

ANEXA III

GRUPA IV

Contingentele de import pentru tetraclorură de carbon alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru utilizarea ca intermediari de sinteză și destinate distrugerii, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008.

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

ANEXA IV

GRUPA V

Contingentele de import pentru 1,1,1-tricloretan alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru utilizarea ca intermediar de sinteză și destinat distrugerii, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008.

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

ANEXA V

GRUPA VI

Contingentele de import pentru bromură de metil, alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, utilizată pentru operațiuni de carantină și tratamente de preexpediție, ca intermediar de sinteză și destinată distrugerii, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008.

| | AT-KARLOVO (BG) |
| --- | --- |

AT-KARLOVO (BG)

| | Agropest Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Agropest Sp. z o.o. (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena Srl (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena Srl (IT)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

ANEXA VI

GRUPA VII

Contingentele de import pentru hidrobromofluorocarburi alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru utilizarea ca intermediar de sinteză, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008.

Hovione Farmaciencia SA (PT)

---

ANEXA VII

GRUPA VIII

Contingentele de import pentru hidroclorofluorocarburi, alocate producătorilor și importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 și în conformitate cu dispozițiile Deciziei 2007/195/CE, pentru utilizarea ca intermediari de sinteză, ca agent de prelucrare, pentru regenerare, pentru distrugere și pentru alte aplicații autorizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008.

Fabricanți

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importatori

| | Alcobre SA (ES) |
| --- | --- |

Alcobre SA (ES)

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor SA (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor SA (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco SA (BE) |
| --- | --- |

Galco SA (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd. (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd. (UK)

| | SJB Energy Trading BV (NL) |
| --- | --- |

SJB Energy Trading BV (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Tazzetti Fluids SRL (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids SRL (IT)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

| | Zakłady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zakłady Azotowe (PL)

---

ANEXA VIII

GRUPA IX

Contingentele de import pentru bromoclorometan alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru utilizarea ca intermediar de sinteză, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2008.

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

---

ANEXA IX

(Prezenta anexă nu este publicată deoarece conține informații comerciale confidențiale.)

---

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/77

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 mai 2008

privind armonizarea benzii de frecvențe 3 400-3 800 MHz pentru sisteme terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în cadrul Comunității

[notificată cu numărul C(2008) 1873]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/411/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (Decizia privind spectrul de frecvențe radio) (1), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Comisia a sprijinit o utilizare mai flexibilă a spectrului în comunicarea sa privind „Accesul rapid la spectrul de frecvențe pentru serviciile de comunicații electronice fără fir prin mărirea flexibilității” (2), în care se referă, printre altele, la banda 3 400-3 800 MHz. Neutralitatea tehnologică și neutralitatea serviciilor au fost subliniate de către statele membre în avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG) asupra WAPECS (Wireless Access Policy for Electronic Communications Services – „Politica privind accesul fără fir pentru serviciile de comunicații electronice”) din 23 noiembrie 2005, în vederea unei utilizări mai flexibile a spectrului. Mai mult, conform avizului respectiv, aceste obiective de politică nu trebuie să fie impuse în mod brutal, ci progresiv, astfel încât să se evite perturbarea pieței. |
| --- | --- |

(1)

Comisia a sprijinit o utilizare mai flexibilă a spectrului în comunicarea sa privind „Accesul rapid la spectrul de frecvențe pentru serviciile de comunicații electronice fără fir prin mărirea flexibilității” (2), în care se referă, printre altele, la banda 3 400-3 800 MHz. Neutralitatea tehnologică și neutralitatea serviciilor au fost subliniate de către statele membre în avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG) asupra WAPECS (Wireless Access Policy for Electronic Communications Services – „Politica privind accesul fără fir pentru serviciile de comunicații electronice”) din 23 noiembrie 2005, în vederea unei utilizări mai flexibile a spectrului. Mai mult, conform avizului respectiv, aceste obiective de politică nu trebuie să fie impuse în mod brutal, ci progresiv, astfel încât să se evite perturbarea pieței.

| (2) | Desemnarea benzii 3 400-3 800 MHz pentru aplicații fixe, nomadice și mobile reprezintă un element important care implică convergența sectoarelor de comunicații mobile, fixe și de radiodifuziune, precum și care reflectă inovația tehnică. Serviciile oferite în această bandă de frecvențe ar trebui să fie destinate, în principal, accesului utilizatorului final la comunicațiile de bandă largă. |
| --- | --- |

(2)

Desemnarea benzii 3 400-3 800 MHz pentru aplicații fixe, nomadice și mobile reprezintă un element important care implică convergența sectoarelor de comunicații mobile, fixe și de radiodifuziune, precum și care reflectă inovația tehnică. Serviciile oferite în această bandă de frecvențe ar trebui să fie destinate, în principal, accesului utilizatorului final la comunicațiile de bandă largă.

| (3) | Se prevede că serviciile de comunicații electronice de bandă largă pe suport radio, pentru care urmează să se desemneze banda 3 400-3 800 MHz, vor fi, în mare parte, paneuropene, în sensul că utilizatorii acestor servicii de comunicații electronice dintr-un stat membru vor putea, de asemenea, să aibă acces la servicii echivalente în orice alt stat membru. |
| --- | --- |

(3)

Se prevede că serviciile de comunicații electronice de bandă largă pe suport radio, pentru care urmează să se desemneze banda 3 400-3 800 MHz, vor fi, în mare parte, paneuropene, în sensul că utilizatorii acestor servicii de comunicații electronice dintr-un stat membru vor putea, de asemenea, să aibă acces la servicii echivalente în orice alt stat membru.

| (4) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Decizia nr. 676/2002/CE, Comisia a acordat un mandat la data de 4 ianuarie 2006 Conferinței Europene a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații (denumită în continuare „CEPT”) pentru a identifica condițiile privind punerea la dispoziție de benzi de frecvențe radio armonizate în cadrul UE pentru aplicații de acces pe suport radio de bandă largă (BWA – Broadband Wireless Access). |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Decizia nr. 676/2002/CE, Comisia a acordat un mandat la data de 4 ianuarie 2006 Conferinței Europene a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații (denumită în continuare „CEPT”) pentru a identifica condițiile privind punerea la dispoziție de benzi de frecvențe radio armonizate în cadrul UE pentru aplicații de acces pe suport radio de bandă largă (BWA – Broadband Wireless Access).

| (5) | Ca răspuns la acest mandat, CEPT a publicat un raport (Raportul 15 al CEPT) cu privire la accesul fără fir în bandă largă (BWA), în care se concluzionează că instalarea de rețele fixe, nomadice și mobile este fezabilă din punct de vedere tehnic în banda de frecvențe 3 400-3 800 MHz, în condițiile tehnice descrise în Decizia ECC/DEC/(07)02 și în Recomandarea ECC/REC/(04)05 ale Comitetului pentru comunicații electronice. |
| --- | --- |

(5)

Ca răspuns la acest mandat, CEPT a publicat un raport (Raportul 15 al CEPT) cu privire la accesul fără fir în bandă largă (BWA), în care se concluzionează că instalarea de rețele fixe, nomadice și mobile este fezabilă din punct de vedere tehnic în banda de frecvențe 3 400-3 800 MHz, în condițiile tehnice descrise în Decizia ECC/DEC/(07)02 și în Recomandarea ECC/REC/(04)05 ale Comitetului pentru comunicații electronice.

| (6) | Rezultatele mandatului CEPT trebuie să devină aplicabile în Comunitate și puse în aplicare de îndată de către statele membre, ținându-se seama de cererea pieței în favoarea introducerii de servicii de comunicații electronice terestre care oferă acces de bandă largă în aceste benzi. Având în vedere diferențele existente cu privire la utilizarea actuală și la cererea pieței pentru subbenzile 3 400-3 600 MHz și 3 600-3 800 MHz la nivel național, ar trebui să se stabilească un termen diferit pentru desemnarea și disponibilitatea celor două subbenzi. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele mandatului CEPT trebuie să devină aplicabile în Comunitate și puse în aplicare de îndată de către statele membre, ținându-se seama de cererea pieței în favoarea introducerii de servicii de comunicații electronice terestre care oferă acces de bandă largă în aceste benzi. Având în vedere diferențele existente cu privire la utilizarea actuală și la cererea pieței pentru subbenzile 3 400-3 600 MHz și 3 600-3 800 MHz la nivel național, ar trebui să se stabilească un termen diferit pentru desemnarea și disponibilitatea celor două subbenzi.

| (7) | Prin desemnarea și punerea la dispoziție a benzii 3 400-3 800 MHz, în conformitate cu mandatul privind BWA, se recunoaște faptul că există și alte aplicații în aceste benzi și nu se exclude utilizarea viitoare a acestora de către alte sisteme și servicii cărora aceste benzi le sunt atribuite în conformitate cu Regulamentul radiocomunicațiilor al UIT (desemnare pe o bază neexclusivă). În Raportul 100 al Comitetului pentru comunicații electronice s-au elaborat criterii de partajare adecvate de coexistență cu alte sisteme și servicii în aceeași bandă sau în benzi adiacente. Acest raport confirmă, printre altele, că partajul cu serviciile prin satelit este adesea fezabil, având în vedere gradul de răspândire a acestora în Europa, cerințele de separare geografică și evaluarea de la caz la caz a topografiei reale a terenului. |
| --- | --- |

(7)

Prin desemnarea și punerea la dispoziție a benzii 3 400-3 800 MHz, în conformitate cu mandatul privind BWA, se recunoaște faptul că există și alte aplicații în aceste benzi și nu se exclude utilizarea viitoare a acestora de către alte sisteme și servicii cărora aceste benzi le sunt atribuite în conformitate cu Regulamentul radiocomunicațiilor al UIT (desemnare pe o bază neexclusivă). În Raportul 100 al Comitetului pentru comunicații electronice s-au elaborat criterii de partajare adecvate de coexistență cu alte sisteme și servicii în aceeași bandă sau în benzi adiacente. Acest raport confirmă, printre altele, că partajul cu serviciile prin satelit este adesea fezabil, având în vedere gradul de răspândire a acestora în Europa, cerințele de separare geografică și evaluarea de la caz la caz a topografiei reale a terenului.

| (8) | BEM (Block Edge Masks) sunt parametri tehnici care se aplică întregului bloc de frecvențe al unui utilizator specific, independent de numărul de canale necesare tehnologiei alese de acesta. Aceste măști sunt destinate să facă parte din regimul de autorizare pentru utilizarea spectrului. Acestea acoperă atât emisiile în cadrul blocului de frecvențe (adică puterea semnalului emis în cadrul blocului), cât și emisiile în afara blocului de frecvențe (adică emisia în afara blocului). Acestea reprezintă cerințe normative destinate gestionării riscului de interferențe prejudiciabile între rețele vecine și nu aduc atingere limitelor stabilite de standardele pentru echipamente în temeiul Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (3). |
| --- | --- |

(8)

BEM (Block Edge Masks) sunt parametri tehnici care se aplică întregului bloc de frecvențe al unui utilizator specific, independent de numărul de canale necesare tehnologiei alese de acesta. Aceste măști sunt destinate să facă parte din regimul de autorizare pentru utilizarea spectrului. Acestea acoperă atât emisiile în cadrul blocului de frecvențe (adică puterea semnalului emis în cadrul blocului), cât și emisiile în afara blocului de frecvențe (adică emisia în afara blocului). Acestea reprezintă cerințe normative destinate gestionării riscului de interferențe prejudiciabile între rețele vecine și nu aduc atingere limitelor stabilite de standardele pentru echipamente în temeiul Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (3).

| (9) | Armonizarea condițiilor tehnice pentru disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului nu include asignarea, procedurile și calendarul de acordare a licențelor, nici decizia de a recurge la proceduri de selecție competitive pentru asignarea de frecvențe radio, care vor fi organizate de statele membre în conformitate cu legislația comunitară. |
| --- | --- |

(9)

Armonizarea condițiilor tehnice pentru disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului nu include asignarea, procedurile și calendarul de acordare a licențelor, nici decizia de a recurge la proceduri de selecție competitive pentru asignarea de frecvențe radio, care vor fi organizate de statele membre în conformitate cu legislația comunitară.

| (10) | Diferențele dintre situațiile moștenite la nivel național ar putea duce la denaturări ale concurenței. Cadrul de reglementare existent oferă statelor membre mijloacele de a rezolva aceste probleme într-un mod proporționat, nediscriminatoriu și obiectiv, în conformitate cu legislația comunitară, în special cu Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și a serviciilor de comunicații electronice (4) (Directiva privind autorizarea) și cu Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (5) (directivă-cadru). |
| --- | --- |

(10)

Diferențele dintre situațiile moștenite la nivel național ar putea duce la denaturări ale concurenței. Cadrul de reglementare existent oferă statelor membre mijloacele de a rezolva aceste probleme într-un mod proporționat, nediscriminatoriu și obiectiv, în conformitate cu legislația comunitară, în special cu Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și a serviciilor de comunicații electronice (4) (Directiva privind autorizarea) și cu Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (5) (directivă-cadru).

| (11) | Utilizarea benzii 3 400-3 800 MHz de către alte aplicații existente în țările terțe poate limita introducerea și utilizarea acesteia de către rețele de comunicații electronice în mai multe state membre. Informațiile cu privire la astfel de limitări trebuie notificate Comisiei în conformitate cu articolul 7 și cu articolul 6 alineatul (2) din Decizia 676/2002/CE și publicate în conformitate cu articolul 5 din Decizia 676/2002/CE. |
| --- | --- |

(11)

Utilizarea benzii 3 400-3 800 MHz de către alte aplicații existente în țările terțe poate limita introducerea și utilizarea acesteia de către rețele de comunicații electronice în mai multe state membre. Informațiile cu privire la astfel de limitări trebuie notificate Comisiei în conformitate cu articolul 7 și cu articolul 6 alineatul (2) din Decizia 676/2002/CE și publicate în conformitate cu articolul 5 din Decizia 676/2002/CE.

| (12) | Pentru a asigura o utilizare eficientă a benzii 3 400-3 800 MHz și pe termen mai lung, administrațiile trebuie să continue să realizeze studii care pot contribui la o eficiență sporită și la o utilizare inovatoare, cum ar fi arhitecturile de rețea multinodală. Este necesar să se țină seama de astfel de studii, în cazul în care se are în vedere o revizuire a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a asigura o utilizare eficientă a benzii 3 400-3 800 MHz și pe termen mai lung, administrațiile trebuie să continue să realizeze studii care pot contribui la o eficiență sporită și la o utilizare inovatoare, cum ar fi arhitecturile de rețea multinodală. Este necesar să se țină seama de astfel de studii, în cazul în care se are în vedere o revizuire a prezentei decizii.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prezenta decizie urmărește să armonizeze condițiile pentru punerea la dispoziție și utilizarea eficientă a benzii 3 400-3 800 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice, fără a aduce atingere protecției și menținerii în funcțiune a altor utilizări existente în această bandă.

Articolul 2

(1)   În termen de șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei decizii, statele membre desemnează și pun la dispoziție, pe o bază neexclusivă, banda 3 400-3 600 MHz pentru rețelele terestre de comunicații electronice, în conformitate cu parametrii stabiliți în anexa la prezenta decizie.

(2)   Până la 1 ianuarie 2012, statele membre desemnează și ulterior pun la dispoziție, pe o bază neexclusivă, banda de 3 600-3 800 MHz pentru rețele terestre de comunicații electronice, în conformitate cu parametrii stabiliți în anexa la prezenta decizie.

(3)   Statele membre veghează ca rețelele prevăzute la alineatele (1) și (2) să ofere o protecție corespunzătoare sistemelor din benzile adiacente.

(4)   Statelor membre nu li se impune să respecte obligațiile care decurg din prezenta decizie în zonele geografice în care coordonarea cu țări terțe necesită o deviație de la parametrii din anexa la prezenta decizie.

Statele membre depun toate eforturile practic posibile pentru a soluționa astfel de deviații, pe care le notifică Comisiei, inclusiv zonele geografice afectate, și publică informațiile relevante în conformitate cu Decizia nr. 676/2002/CE.

Articolul 3

Statele membre permit utilizarea benzii 3 400-3 800 MHz în conformitate cu articolul 2 pentru rețele fixe, nomadice și mobile de comunicații electronice.

Articolul 4

Statele membre mențin sub observație folosirea benzii 3 400-3 800 MHz și raportează constatările lor Comisiei pentru a permite revizuirea periodică și oportună a deciziei.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 21 mai 2008.

Pentru Comisie

Viviane REDING

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 108, 24.4.2002, p. 1.

1

(2)  COM(2007) 50.

2

(3)  JO L 91, 7.4.1999, p. 10. Directivă modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 (JO L 284, 31.10.2003, p. 1).

3

(4)  JO L 108, 24.4.2002, p. 21.

4

(5)  JO L 108, 24.4.2002, p. 33. Directivă modificată prin Regulamentul (CE) nr. 717/2007 (JO L 171, 29.6.2007, p. 32).

5

---

ANEXĂ

PARAMETRII MENȚIONAȚI LA ARTICOLUL 2

Următorii parametri tehnici, denumiți BEM (Block Edge Masks), reprezintă o componentă esențială a condițiilor necesare pentru asigurarea coexistenței, în absența unor acorduri bilaterale sau multilaterale între rețele vecine. De asemenea, se pot utiliza parametri tehnici mai puțin stricți, în cazul în care operatorii unor astfel de rețele ajung la un acord în acest sens. Echipamentele care operează în această bandă pot utiliza, de asemenea, alte limite de putere echivalentă izotrop radiată (p.e.i.r.) (1) decât cele stabilite mai jos, cu condiția să se aplice tehnici de atenuare corespunzătoare, conforme cu Directiva 1999/5/CE și care oferă un nivel de protecție cel puțin echivalent cu cel prevăzut de acești parametri tehnici (2).

A.   LIMITE PENTRU EMISIILE ÎN CADRUL BLOCULUI

Tabelul 1

Limite ale densității spectrale a p.e.i.r. pentru instalarea de rețele fixe sau mobile în benzile cuprinse între 3 400 și 3 800 MHz

| Tipul de stație | Densitatea spectrală maximă a p.e.i.r.
  (dBm/MHz)
  (inclusiv toleranțele și intervalul de control automat al puterii emițătorului) |
| --- | --- |
| Stație centrală (și legăturile descendente ale stațiilor repetoare) | +53 (3) |
| Stația terminală în exterior (și legăturile ascendente ale stațiilor repetoare) | +50 |
| Stația terminală în interior | +42 |

Tipul de stație

Densitatea spectrală maximă a p.e.i.r.

(dBm/MHz)

(inclusiv toleranțele și intervalul de control automat al puterii emițătorului)

Stație centrală (și legăturile descendente ale stațiilor repetoare)

+53 (3)

Stația terminală în exterior (și legăturile ascendente ale stațiilor repetoare)

+50

Stația terminală în interior

+42

Tabelul 2

Limite ale densității spectrale a p.e.i.r pentru instalarea de rețele mobile în benzile cuprinse între 3 400 și 3 800 MHz

| Tipul de stație | Densitatea spectrală maximă a p.e.i.r.
  (dBm/MHz)
  (intervalul minim de control automat al puterii emițătorului: 15 dB) |
| --- | --- |
| Stație centrală | +53 (4) |
| Stație terminală | +25 |

Tipul de stație

Densitatea spectrală maximă a p.e.i.r.

(dBm/MHz)

(intervalul minim de control automat al puterii emițătorului: 15 dB)

Stație centrală

+53 (4)

Stație terminală

+25

B.   LIMITE PENTRU EMISIILE ÎN AFARA BLOCULUI (MĂȘTI BEM PENTRU STAȚII CENTRALE)

Figură

Emisiile stației centrale în afara blocului

Image

Tabel

Descrierea tabulară a măștii BEM (Block Edge Mask) pentru stația centrală

| Ecart de frecvență | Limitele densității puterii de ieșire a emițătorului stației centrale
  (dBm/MHz) |
| --- | --- |
| În interiorul benzii (în interiorul blocului asignat) | A se vedea tabelele 1 și 2 |
| ΔF = 0 | – 6 |
| 0<ΔF<A | – 6 – 41· (ΔF/A) |
| A | – 47 |
| A<ΔF<B | – 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A)) |
| ΔF≥B | – 59 |

Ecart de frecvență

Limitele densității puterii de ieșire a emițătorului stației centrale

(dBm/MHz)

În interiorul benzii (în interiorul blocului asignat)

A se vedea tabelele 1 și 2

ΔF = 0

– 6

0<ΔF<A

– 6 – 41· (ΔF/A)

A

– 47

A<ΔF<B

– 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A))

ΔF≥B

– 59

---

(1)  Putere echivalentă izotrop radiată.

(2)  Condițiile tehnice generice aplicabile rețelelor fixe și nomadice sunt enumerate în Standardele armonizate EN 302 326-2 și EN 302 326-3, care includ și definițiile stațiilor centrale și ale stațiilor terminale. Termenul „stație centrală” poate fi considerat echivalentul termenului „stație de bază” în contextul rețelelor celulare mobile.

(3)  Valoarea densității spectrale a p.e.i.r a stației centrale, indicată în tabel, este considerată adecvată pentru antenele sectoriale convenționale de 90 de grade.

(4)  Valoarea densității spectrale a p.e.i.r. a stației centrale, indicată în tabel, este considerată adecvată pentru antenele sectoriale convenționale de 90 de grade.

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

| 4.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 144/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 144/82

---

DECIZIA CIAD/3/2008 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 28 mai 2008

de modificare a Deciziei CIAD/1/2008 a Comitetului politic și de securitate privind acceptarea contribuțiilor statelor terțe la operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană și a Deciziei CIAD/2/2008 a Comitetului politic și de securitate de înființare a Comitetului contribuitorilor la operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană

(2008/412/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 25 paragraful al treilea,

având în vedere Acțiunea comună 2007/677/PESC a Consiliului din 15 octombrie 2007 privind operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană (1) (Operația EUFOR Tchad/RCA), în special articolul 10 alineatul (2),

având în vedere Decizia CIAD/1/2008 a Comitetului politic și de securitate din 13 februarie 2008 privind acceptarea contribuțiilor statelor terțe la operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană (2) și Decizia CIAD/2/2008 a Comitetului politic și de securitate de înființare a Comitetului contribuitorilor la operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană (3),

întrucât:

| (1) | În urma recomandărilor comandantului operației Uniunii Europene și ale Comitetului Militar al Uniunii Europene referitoare la contribuția Federației Ruse, ar trebui să se accepte contribuția acestui stat. |
| --- | --- |

(1)

În urma recomandărilor comandantului operației Uniunii Europene și ale Comitetului Militar al Uniunii Europene referitoare la contribuția Federației Ruse, ar trebui să se accepte contribuția acestui stat.

| (2) | În conformitate cu articolul 6 din Protocolul privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii Europene care au implicații în domeniul apărării, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 6 din Protocolul privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii Europene care au implicații în domeniul apărării,

DECIDE:

Articolul 1

Articolul 1 din Decizia CIAD/1/2008 a Comitetului politic și de securitate se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Contribuțiile statelor terțe

Ca urmare a conferințelor de generare a forțelor și a consultărilor ulterioare, se acceptă contribuțiile Republicii Albania și a Federației Ruse la operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană.”

Articolul 2

Anexa la Decizia CIAD/2/2008 a Comitetului politic și de securitate se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXĂ

Lista statelor terȚe menȚionate la articolul 2 alineatul (1)

| — | Republica Albania |
| --- | --- |

—

Republica Albania

| — | Federația Rusă”. |
| --- | --- |

—

Federația Rusă”.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 28 mai 2008.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

M. IPAVIC

---

(1)  JO L 279, 23.10.2007, p. 21.

1

(2)  JO L 56, 29.2.2008, p. 64.

2

(3)  JO L 107, 17.4.2008, p. 60.

3

---