# Az Európai Unió L 144/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 144 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. június 4. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 144

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. június 4.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 490/2008/EK rendelete (2008. június 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 491/2008/EK rendelete (2008. június 3.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 492/2008/EK rendelete (2008. június 3.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 14 |
| | * | A Bizottság 493/2008/EK rendelete (2008. június 2.) a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES I és II körzet norvég vizein folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 31 |
| | * | A Bizottság 494/2008/EK rendelete (2008. június 2.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VI körzetben, az Vb körzet közösségi vizein és a XII és XIV körzet közösségi és nemzetközi vizein folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 33 |
| | * | A Bizottság 495/2008/EK rendelete (2008. június 2.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV körzet közösségi és nemzetközi vizein folytatott, kék puha tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 35 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 490/2008/EK rendelete (2008. június 3.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 491/2008/EK rendelete (2008. június 3.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról

3

*

A Bizottság 492/2008/EK rendelete (2008. június 3.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

14

*

A Bizottság 493/2008/EK rendelete (2008. június 2.) a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES I és II körzet norvég vizein folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

31

*

A Bizottság 494/2008/EK rendelete (2008. június 2.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VI körzetben, az Vb körzet közösségi vizein és a XII és XIV körzet közösségi és nemzetközi vizein folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

33

*

A Bizottság 495/2008/EK rendelete (2008. június 2.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV körzet közösségi és nemzetközi vizein folytatott, kék puha tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

35

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/408/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. november 20.) az Olaszország által a ThyssenKrupp, a Cementir és a Nuova Terni Industrie Chimiche részére nyújtott, C 36/A/06 (ex NN 38/06) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 5400. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2008/409/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. április 17.) a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Közösségen belül 2008-ban nem helyettesíthető felhasználásra engedélyezett szabályozott anyagok mennyiségi felosztásáról
  (az értesítés a C(2008) 1403. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/410/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. április 30.) a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a szabályozott anyagokra vonatkozó, 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvóták kiosztásáról
  (az értesítés a C(2008) 1639. számú dokumentummal történt) | 69 |
| | | 2008/411/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. május 21.) a 3400-3800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földi rendszerek javára történő harmonizálásáról
  (az értesítés a C(2008) 1873. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 77 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/408/EK

*

A Bizottság határozata (2007. november 20.) az Olaszország által a ThyssenKrupp, a Cementir és a Nuova Terni Industrie Chimiche részére nyújtott, C 36/A/06 (ex NN 38/06) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 5400. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 5400. számú dokumentummal történt)

1

37

2008/409/EK

*

A Bizottság határozata (2008. április 17.) a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Közösségen belül 2008-ban nem helyettesíthető felhasználásra engedélyezett szabályozott anyagok mennyiségi felosztásáról
  (az értesítés a C(2008) 1403. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 1403. számú dokumentummal történt)

1

55

2008/410/EK

*

A Bizottság határozata (2008. április 30.) a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a szabályozott anyagokra vonatkozó, 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvóták kiosztásáról
  (az értesítés a C(2008) 1639. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 1639. számú dokumentummal történt)

69

2008/411/EK

*

A Bizottság határozata (2008. május 21.) a 3400-3800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földi rendszerek javára történő harmonizálásáról
  (az értesítés a C(2008) 1873. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 1873. számú dokumentummal történt)

1

77

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2008/412/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság CHAD/3/2008 határozata (2008. május 28.) a harmadik államoknak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez történő hozzájárulása elfogadásáról szóló CHAD/1/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozat és az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai művelete tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról szóló CHAD/2/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozat módosításáról | 82 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2008/412/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság CHAD/3/2008 határozata (2008. május 28.) a harmadik államoknak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez történő hozzájárulása elfogadásáról szóló CHAD/1/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozat és az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai művelete tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról szóló CHAD/2/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozat módosításáról

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/1

---

A BIZOTTSÁG 490/2008/EK RENDELETE

(2008. június 3.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. június 4-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 3-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2008. június 3-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 82,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 146,8 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 143,6 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 130,6 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 104,6 |
| BR | 84,5 |
| CA | 61,8 |
| CL | 91,9 |
| CN | 82,3 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 113,4 |
| TR | 85,9 |
| US | 113,4 |
| UY | 89,8 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0809 10 00 | TR | 250,6 |
| ZZ | 250,6 |
| 0809 20 95 | TR | 532,1 |
| US | 508,1 |
| ZZ | 520,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

93,6

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

30,3

TR

134,3

ZZ

82,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

146,8

IL

134,6

TR

144,8

US

143,6

UY

61,8

ZA

130,6

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

104,6

BR

84,5

CA

61,8

CL

91,9

CN

82,3

MK

50,7

NZ

113,4

TR

85,9

US

113,4

UY

89,8

ZA

85,2

ZZ

87,6

0809 10 00

TR

250,6

ZZ

250,6

0809 20 95

TR

532,1

US

508,1

ZZ

520,1

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/3

---

A BIZOTTSÁG 491/2008/EK RENDELETE

(2008. június 3.)

az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 98. cikkére, összefüggésben annak 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 201. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmében a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletet (2)2008. július 1-jétől hatályát veszti. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 201. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmében a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletet (2)2008. július 1-jétől hatályát veszti.

| (2) | Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendeletet (3) több alkalommal jelentősen módosították. Tekintettel az 1234/2007/EK rendeletnek az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletként való elfogadására, helyénvaló az 1722/1993/EGK rendeletet kiigazítása. Az áttekinthetőség érdekében indokolt az említett rendeletet hatályon kívül helyezni, és helyébe új rendeletet léptetni. |
| --- | --- |

(2)

Az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendeletet (3) több alkalommal jelentősen módosították. Tekintettel az 1234/2007/EK rendeletnek az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletként való elfogadására, helyénvaló az 1722/1993/EGK rendeletet kiigazítása. Az áttekinthetőség érdekében indokolt az említett rendeletet hatályon kívül helyezni, és helyébe új rendeletet léptetni.

| (3) | Tekintetbe véve a keményítőpiac különleges helyzetét és különösen azt, hogy versenyképes árakat szükséges fenntartani a harmadik országokban előállított és olyan áruként importált keményítőhöz képest, amelyre vonatkozóan az importrendelkezések nem nyújtanak elegendő védelmet a Közösség termelőinek, az 1234/2007/EK rendelet 96. cikke termelési visszatérítés juttatását írja elő a kukoricából, búzából vagy burgonyából előállított keményítőre, valamint a meghatározott termékek előállításához felhasznált bizonyos származékokra, amelyek jegyzékét a Bizottság állítja össze, vagy egyéb, keményítő előállítására alkalmas növények számottevő belföldi termesztésének hiányában a Finnországban és Svédországban az egyes gazdasági években árpából és zabból előállított keményítő meghatározott mennyiségeire, amennyiben ez nem vonja maga után a szóban forgó két gabonaféléből előállított keményítőmennyiség növekedését. E termelési visszatérítés célja, hogy az érintett felhasználó iparágak alacsonyabb áron juthassanak hozzá a keményítőhöz és bizonyos származékokhoz, mint amelyet a kérdéses termékek piacának közös szervezésére vonatkozó szabályok alkalmazása eredményezne. |
| --- | --- |

(3)

Tekintetbe véve a keményítőpiac különleges helyzetét és különösen azt, hogy versenyképes árakat szükséges fenntartani a harmadik országokban előállított és olyan áruként importált keményítőhöz képest, amelyre vonatkozóan az importrendelkezések nem nyújtanak elegendő védelmet a Közösség termelőinek, az 1234/2007/EK rendelet 96. cikke termelési visszatérítés juttatását írja elő a kukoricából, búzából vagy burgonyából előállított keményítőre, valamint a meghatározott termékek előállításához felhasznált bizonyos származékokra, amelyek jegyzékét a Bizottság állítja össze, vagy egyéb, keményítő előállítására alkalmas növények számottevő belföldi termesztésének hiányában a Finnországban és Svédországban az egyes gazdasági években árpából és zabból előállított keményítő meghatározott mennyiségeire, amennyiben ez nem vonja maga után a szóban forgó két gabonaféléből előállított keményítőmennyiség növekedését. E termelési visszatérítés célja, hogy az érintett felhasználó iparágak alacsonyabb áron juthassanak hozzá a keményítőhöz és bizonyos származékokhoz, mint amelyet a kérdéses termékek piacának közös szervezésére vonatkozó szabályok alkalmazása eredményezne.

| (4) | Az 1234/2007/EK rendelet 98. cikke alapján a termelési visszatérítések odaítéléséhez részletes szabályok elfogadására van szükség, ideértve az ellenőrzésre és a kifizetésre vonatkozó szabályokat is, annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban ugyanazokat a szabályokat alkalmazzák. |
| --- | --- |

(4)

Az 1234/2007/EK rendelet 98. cikke alapján a termelési visszatérítések odaítéléséhez részletes szabályok elfogadására van szükség, ideértve az ellenőrzésre és a kifizetésre vonatkozó szabályokat is, annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban ugyanazokat a szabályokat alkalmazzák.

| (5) | Az 1234/2007/EK rendelet előírja egy lista készítését azokról a termékekről, amelyek előállításához olyan keményítőt használnak fel, amelyre vonatkozóan visszatérítésre való jogosultság keletkezik. |
| --- | --- |

(5)

Az 1234/2007/EK rendelet előírja egy lista készítését azokról a termékekről, amelyek előállításához olyan keményítőt használnak fel, amelyre vonatkozóan visszatérítésre való jogosultság keletkezik.

| (6) | Az ellenőrző intézkedések eredményességének biztosítása érdekében elő kell írni, hogy a fent említett termékek előállítási helye szerinti tagállamok előzetesen hagyják jóvá a visszatérítés kedvezményezettjeit. |
| --- | --- |

(6)

Az ellenőrző intézkedések eredményességének biztosítása érdekében elő kell írni, hogy a fent említett termékek előállítási helye szerinti tagállamok előzetesen hagyják jóvá a visszatérítés kedvezményezettjeit.

| (7) | Meg kell határozni a termelési visszatérítés kiszámításának módját és rögzítésének rendszerességét. A jelenlegi legkielégítőbb kiszámítási módszer a gabonafélék piaci ára és a behozatali vám kiszámításához alkalmazott ár közötti különbségen alapszik. Stabilitási okból a termelési visszatérítést általában havonta indokolt rögzíteni és a termelési visszatérítés helyes értékének ellenőrzése céljából indokolt nyomon követni a gabona árát a világpiacon és a Közösség legreprezentatívabb piacain. Helyénvaló meghatározni, hogy mely Közösségi piacokat kell nyomon követni, és ezt a nyomon követést indokolt a kukoricára korlátozni. Mivel más gabonák árának figyelembevétele a múltban nem járt gyakorlati hatással a visszatérítés összegének kiszámítására, nem szükséges más gabonára utalni. |
| --- | --- |

(7)

Meg kell határozni a termelési visszatérítés kiszámításának módját és rögzítésének rendszerességét. A jelenlegi legkielégítőbb kiszámítási módszer a gabonafélék piaci ára és a behozatali vám kiszámításához alkalmazott ár közötti különbségen alapszik. Stabilitási okból a termelési visszatérítést általában havonta indokolt rögzíteni és a termelési visszatérítés helyes értékének ellenőrzése céljából indokolt nyomon követni a gabona árát a világpiacon és a Közösség legreprezentatívabb piacain. Helyénvaló meghatározni, hogy mely Közösségi piacokat kell nyomon követni, és ezt a nyomon követést indokolt a kukoricára korlátozni. Mivel más gabonák árának figyelembevétele a múltban nem járt gyakorlati hatással a visszatérítés összegének kiszámítására, nem szükséges más gabonára utalni.

| (8) | Termelési visszatérítést kell fizetni a bizonyos áruk előállítása során felhasznált keményítő és bizonyos származékos termékek után; a megfelelő ellenőrzést és a termelési visszatérítéseknek a kérelmezők részére történő kifizetését részletes információkkal szükséges megkönnyíteni; az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát fel kell hatalmazni arra, hogy a kérelmezőket felszólítsa minden felvilágosítás megadására és az ilyen ellenőrzések végrehajtásához szükséges összes vizsgálat, illetve ellenőrzés engedélyezésére. |
| --- | --- |

(8)

Termelési visszatérítést kell fizetni a bizonyos áruk előállítása során felhasznált keményítő és bizonyos származékos termékek után; a megfelelő ellenőrzést és a termelési visszatérítéseknek a kérelmezők részére történő kifizetését részletes információkkal szükséges megkönnyíteni; az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát fel kell hatalmazni arra, hogy a kérelmezőket felszólítsa minden felvilágosítás megadására és az ilyen ellenőrzések végrehajtásához szükséges összes vizsgálat, illetve ellenőrzés engedélyezésére.

| (9) | A termék előállítója nem feltétlenül használ alapkeményítőt, ezért jegyzéket szükséges összeállítani a keményítőből nyert egyes olyan termékekről, amelyek felhasználása az előállítót feljogosítja a visszatérítés igénybevételére. |
| --- | --- |

(9)

A termék előállítója nem feltétlenül használ alapkeményítőt, ezért jegyzéket szükséges összeállítani a keményítőből nyert egyes olyan termékekről, amelyek felhasználása az előállítót feljogosítja a visszatérítés igénybevételére.

| (10) | Az észterezett és az éterezett keményítő különleges jellemzői bizonyos olyan spekulatív feldolgozási műveletekhez vezethetnek, amelyek célja a termelési visszatérítés többszöri igénybevétele; az ilyen spekuláció megelőzéséhez olyan intézkedésekre van szükség, amelyekkel biztosítható, hogy az észterezett és az éterezett keményítőből ne állítsanak elő újrafeldolgozással olyan nyersanyagot, amelynek felhasználása visszatérítés iránti kérelemre jogosít fel. A biztonsági szintet úgy kell alakítani, hogy az ilyen spekulációt meg lehessen előzni. |
| --- | --- |

(10)

Az észterezett és az éterezett keményítő különleges jellemzői bizonyos olyan spekulatív feldolgozási műveletekhez vezethetnek, amelyek célja a termelési visszatérítés többszöri igénybevétele; az ilyen spekuláció megelőzéséhez olyan intézkedésekre van szükség, amelyekkel biztosítható, hogy az észterezett és az éterezett keményítőből ne állítsanak elő újrafeldolgozással olyan nyersanyagot, amelynek felhasználása visszatérítés iránti kérelemre jogosít fel. A biztonsági szintet úgy kell alakítani, hogy az ilyen spekulációt meg lehessen előzni.

| (11) | A termelési visszatérítést addig nem szabad kifizetni, amíg a feldolgozásra sor nem került. Ha a feldolgozásra már sor került, a keményítő feldolgozásának a hatáskörrel rendelkező hatóság által történt igazolását követő öt hónapon belül a fizetést teljesíteni kell. Mindazonáltal indokolt, hogy a termelő már az ellenőrzések megtörténte előtt előleget kaphasson. |
| --- | --- |

(11)

A termelési visszatérítést addig nem szabad kifizetni, amíg a feldolgozásra sor nem került. Ha a feldolgozásra már sor került, a keményítő feldolgozásának a hatáskörrel rendelkező hatóság által történt igazolását követő öt hónapon belül a fizetést teljesíteni kell. Mindazonáltal indokolt, hogy a termelő már az ellenőrzések megtörténte előtt előleget kaphasson.

| (12) | Az egyszerűsítés érdekében, valamint az adminisztratív terheknek és a módosított keményítők visszaalakítási költségeinek csökkentésére helyénvaló – a közösségi források helytelen felhasználásának kockázatát nem növelve – felemelni a termelési visszatérítés azon összeghatárát, amely alatt nincs szükség ellenőrzési intézkedésekre. |
| --- | --- |

(12)

Az egyszerűsítés érdekében, valamint az adminisztratív terheknek és a módosított keményítők visszaalakítási költségeinek csökkentésére helyénvaló – a közösségi források helytelen felhasználásának kockázatát nem növelve – felemelni a termelési visszatérítés azon összeghatárát, amely alatt nincs szükség ellenőrzési intézkedésekre.

| (13) | A mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendeletet (4) alkalmazni kell az ebben a rendeletben előírt intézkedésekre. Ennélfogva meg kell határozni a gyártókat terhelő és biztosíték letétbe helyezésével garantált kötelezettségek elsődleges követelményeit. |
| --- | --- |

(13)

A mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendeletet (4) alkalmazni kell az ebben a rendeletben előírt intézkedésekre. Ennélfogva meg kell határozni a gyártókat terhelő és biztosíték letétbe helyezésével garantált kötelezettségek elsődleges követelményeit.

| (14) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(14)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet 96. cikkével összhangban termelési visszatérítés (a továbbiakban: visszatérítés) bármely olyan természetes vagy jogi személynek nyújtható, aki illetve amely az e rendelet I. mellékletében szereplő jegyzékben felsorolt áruk előállításához búzából vagy kukoricából kivont keményítőt vagy burgonyából kivont keményítőlisztet vagy bizonyos származékokat használ fel.

Finnország és Svédország esetében visszatérítés nyújtható az árpa- és zabkeményítő felhasználása után, Finnországban összesen 50 000 tonna, Svédországban összesen 10 000 tonna mennyiség erejéig.

(2)   A visszatérítés odaítéléséről különösen a következők figyelembevételével kell dönteni:

| a) | a harmadik országokkal folytatott verseny szintje és az ilyen versennyel szemben a közös agrárpolitika és a Közös Vámtarifa mechanizmusai által nyújtott védelem foka; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országokkal folytatott verseny szintje és az ilyen versennyel szemben a közös agrárpolitika és a Közös Vámtarifa mechanizmusai által nyújtott védelem foka;

| b) | a keményítő-előállítási és -feldolgozási technológiában elért haladás; |
| --- | --- |

b)

a keményítő-előállítási és -feldolgozási technológiában elért haladás;

| c) | a végtermék keményítőtartalma és/vagy a keményítő relatív értékét a végtermékben és/vagy a terméknek mint a keményítő értékesítési lehetőségének jelentősége, figyelemmel az egyéb termékekkel folytatott versenyre. |
| --- | --- |

c)

a végtermék keményítőtartalma és/vagy a keményítő relatív értékét a végtermékben és/vagy a terméknek mint a keményítő értékesítési lehetőségének jelentősége, figyelemmel az egyéb termékekkel folytatott versenyre.

(3)   A visszatérítésnek egy termék vonatkozásában való odaítélése nem torzíthatja az ilyen visszatérítéssel nem támogatható termékekkel való verseny feltételeit.

(4)   Ha megállapítást nyer, hogy egy visszatérítés odaítélését követően torzulás következett be, akkor azt a visszatérítést:

| a) | el kell törölni; vagy |
| --- | --- |

a)

el kell törölni; vagy

| b) | a versenyfeltételek torzulásának kiküszöböléséhez szükséges mértékben ki kell igazítani. |
| --- | --- |

b)

a versenyfeltételek torzulásának kiküszöböléséhez szükséges mértékben ki kell igazítani.

(5)   Nem adható termelési visszatérítés olyan termék után, amelyet csökkentett behozatali vám alkalmazásával járó behozatali rendszer keretében importáltak.

(6)   Az e cikkben előírt határozatokat a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadja el.

2. cikk

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „keményítő”: alapkeményítő vagy a II. mellékletben felsorolt, keményítőből nyert termékek bármelyike; |
| --- | --- |

a)

„keményítő”: alapkeményítő vagy a II. mellékletben felsorolt, keményítőből nyert termékek bármelyike;

| b) | „jóváhagyott termék”: az I. mellékletben felsorolt termékek bármelyike; |
| --- | --- |

b)

„jóváhagyott termék”: az I. mellékletben felsorolt termékek bármelyike;

| c) | „gyártó”: a jóváhagyott termékek előállítására szolgáló keményítő felhasználója. |
| --- | --- |

c)

„gyártó”: a jóváhagyott termékek előállítására szolgáló keményítő felhasználója.

3. cikk

(1)   Visszatérítés odaítélése esetén a visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. Ha azonban a kukorica és/vagy a búza ára a közösségi piacon vagy a világpiacon jelentős mértékben változik, a (2) bekezdés szerint kiszámított visszatérítés az adott hónap folyamán módosítható e változások figyelembevétele céljából.

(2)   A kukorica-, búza-, árpa- illetve zabkeményítő után járó visszatérítés tonnánkénti összegét különösen az alábbiak 1,6 értékű együtthatóval megszorzott különbsége alapján kell kiszámítani:

| a) | a kukoricának a rögzítés napját megelőző öt napban mért átlagos piaci ára Franciaországban és Magyarországon; valamint |
| --- | --- |

a)

a kukoricának a rögzítés napját megelőző öt napban mért átlagos piaci ára Franciaországban és Magyarországon; valamint

| b) | a kukoricára vonatkozó importvámok meghatározásához használt, a pályázat kezdeti napját megelőző öt nap folyamán megállapított, importra vonatkozó CIF rotterdami reprezentatív árak átlaga. |
| --- | --- |

b)

a kukoricára vonatkozó importvámok meghatározásához használt, a pályázat kezdeti napját megelőző öt nap folyamán megállapított, importra vonatkozó CIF rotterdami reprezentatív árak átlaga.

Az első albekezdésben szereplő különbözet kiszámításához az alábbi szabályokat kell alkalmazni:

| a) | ha az a) pontban szereplő kukorica piaci ára magasabb, mint a 1234/2007/EK rendelet 18. cikk rendelkezésének megfelelő intervenciós ár, de alacsonyabb, mint annak 155 %-a, akkor a valós ár és az intervenciós ár közötti különbözet felével megemelt intervenciós árat kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

a)

ha az a) pontban szereplő kukorica piaci ára magasabb, mint a 1234/2007/EK rendelet 18. cikk rendelkezésének megfelelő intervenciós ár, de alacsonyabb, mint annak 155 %-a, akkor a valós ár és az intervenciós ár közötti különbözet felével megemelt intervenciós árat kell figyelembe venni;

| b) | ha az a) pontban szereplő kukorica piaci ára magasabb, mint az intervenciós ár 155 %-a, akkor az intervenciós ár 27,5 %-ával megemelt intervenciós árat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

b)

ha az a) pontban szereplő kukorica piaci ára magasabb, mint az intervenciós ár 155 %-a, akkor az intervenciós ár 27,5 %-ával megemelt intervenciós árat kell figyelembe venni.

A burgonyakeményítőt illetően eltérő mértékű visszatérítést lehet meghatározni az 1868/1994/EK tanácsi rendelet (5) 4a. cikkében szereplő minimálár figyelembevételével. Ebben az esetben a számítást a kukoricának az első albekezdés a) pontja szerinti franciaországi és magyarországi piaci ára alapján végzik, az intervenciós ár 115 %-ában meghatározott korlátozással.

Július, augusztus és szeptember hónapban az első albekezdés a) pontjában szereplő kukoricaárat csökkenteni kell a gabonafélék júniusban és júliusban érvényes, az 1234/2007/EK rendelet 18. cikkének megfelelő intervenciós árának különbözetével, kivéve ha az első albekezdés a) pontjában szereplő kukoricaár már megegyezik az új betakarításra érvényes árral.

(3)   A kifizethető visszatérítést a (2) bekezdésnek megfelelően kell kiszámítani és felszorozni a II. mellékletben szereplő azon együtthatóval, amely a jóváhagyott termékek előállításához ténylegesen használt keményítő KN-kódjához tartozik.

(4)   Az e cikkben előírt határozatokat a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadja el.

4. cikk

(1)   A visszatérítést igényelni szándékozó gyártóknak azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságához kell folyamodniuk, amelyben a keményítő felhasználásra kerül, és a következő adatokat kell megadniuk:

| a) | a gyártó neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a gyártó neve és címe;

| b) | azon termékek köre – ideértve az I. mellékletben szereplő és nem szereplő termékeket is –, amelyekben keményítő kerül felhasználásra, teljes árumegnevezéssel és a KN-kódok megadásával; |
| --- | --- |

b)

azon termékek köre – ideértve az I. mellékletben szereplő és nem szereplő termékeket is –, amelyekben keményítő kerül felhasználásra, teljes árumegnevezéssel és a KN-kódok megadásával;

| c) | azon helynek (helyeknek) a címe, ahol a keményítő jóváhagyott termékké történő feldolgozására sor kerül, amennyiben az eltér a gyártó címétől. |
| --- | --- |

c)

azon helynek (helyeknek) a címe, ahol a keményítő jóváhagyott termékké történő feldolgozására sor kerül, amennyiben az eltér a gyártó címétől.

A tagállamok a gyártótól további adatokat kérhetnek.

(2)   A gyártók olyan, írásbeli kötelezettségvállalást nyújtanak be a hatáskörrel rendelkező hatósághoz, amelyben a hatóságokat felhatalmazzák arra, hogy a keményítő felhasználásának figyelemmel kíséréséhez szükséges minden ellenőrzést és vizsgálatot elvégezzenek, valamint vállalják, hogy minden kért adatot közölni fognak.

(3)   A hatáskörrel rendelkező hatóság intézkedéseket tesz annak megállapítására, hogy a gyártó cég a tagállamban le van telepedve és hivatalosan elismert.

(4)   Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott információk alapján a hatáskörrel rendelkező hatóság a jóváhagyott gyártókról jegyzéket készít, amelyet naprakészen tart.

Csak az ily módon jóváhagyott gyártók jogosultak arra, hogy az 5. cikknek megfelelően visszatérítést igényeljenek.

5. cikk

(1)   Ha egy gyártó visszatérítésért kíván folyamodni, a visszatérítési engedély megszerzéséért írásban kell fordulnia a hatáskörrel rendelkező hatósághoz. A kérelmek munkanapokon, brüsszeli idő szerint 13.00 óráig nyújthatók be.

(2)   A kérelemben fel kell tüntetni a következőket:

| a) | a gyártó neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a gyártó neve és címe;

| b) | a felhasználandó keményítő mennyisége; |
| --- | --- |

b)

a felhasználandó keményítő mennyisége;

| c) | a 3505 10 50 KN-kód alá tartozó termék előállítása esetén a felhasználásra kerülő keményítő mennyisége; |
| --- | --- |

c)

a 3505 10 50 KN-kód alá tartozó termék előállítása esetén a felhasználásra kerülő keményítő mennyisége;

| d) | azon hely (helyek), ahol a keményítő felhasználásra kerül; |
| --- | --- |

d)

azon hely (helyek), ahol a keményítő felhasználásra kerül;

| e) | a feldolgozási műveletek tervezett időpontja. |
| --- | --- |

e)

a feldolgozási műveletek tervezett időpontja.

(3)   A kérelemhez a következőket kell csatolni:

| a) | biztosíték letétbe helyezése a 8. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

biztosíték letétbe helyezése a 8. cikknek megfelelően;

| b) | a keményítő szállítójának nyilatkozata arról, hogy a felhasználandó terméket közvetlenül kukoricából, búzából, árpából, zabból vagy burgonyából állították elő, kizárva az egyéb mezőgazdasági termékek vagy áruk előállítása során nyert melléktermékek bármiféle felhasználását. |
| --- | --- |

b)

a keményítő szállítójának nyilatkozata arról, hogy a felhasználandó terméket közvetlenül kukoricából, búzából, árpából, zabból vagy burgonyából állították elő, kizárva az egyéb mezőgazdasági termékek vagy áruk előállítása során nyert melléktermékek bármiféle felhasználását.

(4)   A tagállamok további információkat kérhetnek.

6. cikk

(1)   Az 5. cikknek megfelelően benyújtott kérelmek kézhezvételét követően a hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul megvizsgálja azokat, és a visszatérítési igazolást azonnal kiadja.

(2)   A tagállamok a visszatérítési igazolás céljára saját nemzeti formanyomtatványukat használják, amely a közösségi jogszabályok egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül legalább a (3) bekezdésben meghatározott adatokat tartalmazza.

(3)   A visszatérítési igazolás tartalmazza az 5. cikk (2) bekezdése alapján szükséges információt, és meghatározza a visszatérítés mértékét, valamint az igazolás érvényességének utolsó napját, amely a kibocsátást követő harmadik hónap utolsó napja.

A július, augusztus folyamán, illetve szeptember 24-ig bezárólag igényelt igazolások azonban a kibocsátás napjától számított 30 napig, de legfeljebb szeptember 30-ig érvényesek.

(4)   Az alkalmazható és az igazoláson feltüntetett visszatérítési összeg a kérelem beérkezése napján érvényes összeg.

Ha azonban a kérelem beérkezését követő gabonapiaci évben az igazoláson feltüntetett keményítő mennyiségből bármennyi feldolgozásra került, az új gabonapiaci évben feldolgozott keményítő után járó visszatérítést ki kell igazítani az igazolás kiállításának hónapjában alkalmazandó intervenciós ár és a feldolgozás hónapjában alkalmazható intervenciós ár 1,60-os együtthatóval megszorzott különbségének megfelelően. A visszatérítések esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az 1913/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett tény.

7. cikk

(1)   A 6. cikknek megfelelően kiadott visszatérítési igazolással rendelkező gyártók, feltéve hogy ennek a rendeletnek minden követelménye teljesült, a keményítőnek a szóban forgó jóváhagyott termékek előállításában történt felhasználását követően jogosultak az igazoláson feltüntetett visszatérítés kifizetését kérni.

(2)   Az igazoláshoz fűződő jogok nem ruházhatók át.

8. cikk

(1)   Az igazolás kibocsátásának feltétele, hogy a gyártó a hatáskörrel rendelkező hatóságnál biztosítékot helyezzen letétbe, amely az alapkeményítő tonnájára 15 EUR, és szükség szerint megszorozva a II. mellékletben feltüntetett, a felhasználandó keményítőtípusnak megfelelő együtthatóval.

(2)   A biztosíték felszabadítására a 2220/85/EGK rendeletnek megfelelően kerül sor. Az említett rendelet 20. cikke szerinti elsődleges követelmény az, hogy a kérelemben feltüntetett keményítőmennyiséget az igazolás érvényességi idején belül feldolgozzák jóváhagyott termék előállításához. Ha azonban a gyártó a kérelmen közölt keményítőmennyiségnek legalább 90 %-át feldolgozta, úgy kell tekinteni, hogy az elsődleges követelményt teljesítette.

9. cikk

(1)   A visszatérítés végleges kifizetésére csak azután kerülhet sor, hogy a gyártó a hatáskörrel rendelkező hatósággal közölte a következő adatokat:

| a) | a keményítő vásárlásának és leszállításának időpontja, illetve időpontjai; |
| --- | --- |

a)

a keményítő vásárlásának és leszállításának időpontja, illetve időpontjai;

| b) | a keményítő szállítóinak neve és címe; |
| --- | --- |

b)

a keményítő szállítóinak neve és címe;

| c) | a keményítő előállítóinak neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a keményítő előállítóinak neve és címe;

| d) | a keményítő feldolgozásának időpontja, illetve időpontjai; |
| --- | --- |

d)

a keményítő feldolgozásának időpontja, illetve időpontjai;

| e) | a felhasznált keményítő mennyisége és típusa a KN-kóddal együtt; |
| --- | --- |

e)

a felhasznált keményítő mennyisége és típusa a KN-kóddal együtt;

| f) | az igazoláson feltüntetett és a keményítő felhasználásával előállított jóváhagyott termék mennyisége. |
| --- | --- |

f)

az igazoláson feltüntetett és a keményítő felhasználásával előállított jóváhagyott termék mennyisége.

(2)   Abban az esetben, ha az igazoláson feltüntetett termék a 3505 10 50 KN-kód alá tartozik, az (1) bekezdésben említett értesítést a kérdéses termék előállítása után fizetendő termelési visszatérítéssel egyenlő biztosíték letétbe helyezése kíséri. Mindazonáltal, ha az egy tonna keményítő, illetve keményítőliszt után járó termelési visszatérítés összege kevesebb, mint 30 EUR/tonna, akkor ez a garancia nem szükséges, és a 10. cikkben szereplő felügyeleti és ellenőrzési intézkedések nem alkalmazandók.

A 2220/85/EGK rendelet 20. cikke szerinti elsődleges követelmény az, hogy a terméket e rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjai vonatkozó rendelkezéseivel összhangban felhasználják vagy exportálják. A felhasználásra vagy az exportra az igazolás érvényességének határidejét követő 12 hónapon belül kell sort keríteni. E határidőnek legfeljebb hat hónappal történő meghosszabbítására az illetékes hatósághoz benyújtott és kellően megalapozott kérelem alapján kerülhet sor.

(3)   Kifizetés előtt a hatáskörrel rendelkező hatóság megállapítja, hogy a keményítő felhasználására az igazoláson közölt adatoknak megfelelően, a jóváhagyott termékek előállítása során került sor. A hatóság ennek megállapítására általában ügyviteli ellenőrzést végez, amelyet azonban szükség szerint fizikai ellenőrzéssel kell alátámasztani.

(4)   Az e rendeletben előírt összes ellenőrzést az (1) bekezdés alapján kért adatoknak a hatáskörrel rendelkező hatóság által történt kézhezvétele időpontjától számított öt hónapon belül kell elvégezni.

(5)   Abban az esetben, ha a feldolgozott keményítő mennyisége nagyobb, mint az igazoláson feltüntetett mennyiség, a többletmennyiséget, 5 %-os határon belül, úgy kell tekinteni, hogy az említett igazolás alapján került feldolgozásra, és feljogosít az azon feltüntetett visszatérítésre.

10. cikk

(1)   A 9. cikk (2) bekezdésében előírt biztosíték felszabadítására csak azután kerül sor, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság igazolást kapott arról, hogy a 3505 10 50 KN-kód alá tartozó terméket:

| a) | a Közösség vámterületén belül a II. mellékletben nem szereplő termékek előállítása során használták fel; vagy |
| --- | --- |

a)

a Közösség vámterületén belül a II. mellékletben nem szereplő termékek előállítása során használták fel; vagy

| b) | harmadik országokba történő közvetlen kivitel esetében azt a Közösség vámterületéről elszállították. |
| --- | --- |

b)

harmadik országokba történő közvetlen kivitel esetében azt a Közösség vámterületéről elszállították.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett igazolást a gyártó által a hatáskörrel rendelkező hatósághoz benyújtott nyilatkozat képezi, amelyben a következőket kell feltüntetni:

| a) | feldolgozandó-e a kérdéses termék; |
| --- | --- |

a)

feldolgozandó-e a kérdéses termék;

| b) | a terméket csak a II. mellékletben nem szereplő termékek gyártása során fogják felhasználni; |
| --- | --- |

b)

a terméket csak a II. mellékletben nem szereplő termékek gyártása során fogják felhasználni;

| c) | a kérdéses terméket csak olyan fél részére értékesítik, aki vagy amely, az erre a célra megállapított szerződéses záradék vagy a kereskedelmi számlán említett konkrét feltétel alapján, a b) pontban említett kötelezettségvállalást tesz; a gyártó az adásvételi szerződésből, illetve a kereskedelmi számlából egy, a hatáskörrel rendelkező hatóság rendelkezésére bocsátandó példányt megőriz; |
| --- | --- |

c)

a kérdéses terméket csak olyan fél részére értékesítik, aki vagy amely, az erre a célra megállapított szerződéses záradék vagy a kereskedelmi számlán említett konkrét feltétel alapján, a b) pontban említett kötelezettségvállalást tesz; a gyártó az adásvételi szerződésből, illetve a kereskedelmi számlából egy, a hatáskörrel rendelkező hatóság rendelkezésére bocsátandó példányt megőriz;

| d) | a gyártó ismeri a (8) bekezdés rendelkezéseit; |
| --- | --- |

d)

a gyártó ismeri a (8) bekezdés rendelkezéseit;

| e) | a terméket átvevő fél neve és címe, valamint – a termék átruházása esetén – a szóban forgó mennyiség; |
| --- | --- |

e)

a terméket átvevő fél neve és címe, valamint – a termék átruházása esetén – a szóban forgó mennyiség;

| f) | a T5 ellenőrzőpéldány száma, ha a vevő más tagállamban található. |
| --- | --- |

f)

a T5 ellenőrzőpéldány száma, ha a vevő más tagállamban található.

(3)   A gyártó minden negyedév végén, 20 munkanapon belül továbbítja a hatáskörrel rendelkező hatósághoz a (2) bekezdésben említett nyilatkozat példányait. A kézhezvételt követően a hatáskörrel rendelkező hatóság ugyanazokat az iratokat 20 munkanapon belül továbbítja a vevő szerint illetékes hatósághoz.

(4)   A 3505 10 50 KN-kód alá tartozó terméknek mind a gyártója, mind a vevője köteles a tagállamok által jóváhagyott típusú készletnyilvántartást vezetni annak érdekében, hogy a gyártónak a (2) bekezdésben említett nyilatkozatában foglalt kötelezettségvállalásoknak és adatoknak való megfelelést ellenőrizni lehessen. A tagállamok illetékes hatóságai a készletnyilvántartás alapján ellenőrzik a számviteli nyilvántartást, szükség szerint a számlákkal és bankkivonatokkal együtt, hogy meggyőződjenek a nyilvántartott mennyiségi műveletekről.

Azok a vevők azonban, akik e KN-kód alá tartozó termékből negyedévenként 1 000 kg-nál kisebb mennyiséget használnak fel, e kötelezettség alól mentesíthetők.

(5)   A (4) bekezdésben előírt ellenőrzést minden negyedév végén az egyes tagállamok illetékes hatóságai végzik a gyártó, illetőleg a vevő telephelyén. Az ilyen ellenőrzés az érintett gyártóknak és vevőknek az adott időszakra vonatkozó általános adatainak összevetésére, valamint a lebonyolított ügyletek és felhasználások legalább 10 %-ának alapos vizsgálatára irányul.

Az ellenőrzést az illetékes hatóságok kockázatelemzés alapján határozzák meg, amelynek során tekintetbe veszik az érintett mennyiségeket és összegeket, az előző ellenőrzések eredményeit, valamint az illetékes ellenőrző hatóságok által meghatározott egyéb szempontokat.

Minden ellenőrzési műveletet az egyes negyedévek végét követő ötödik hónapon belül kell elvégezni.

Az egyes ellenőrzések eredményeinek az adott ellenőrzés végét követő 20 munkanapon belül a gyártó vonatkozásában illetékes hatóság rendelkezésére kell állniuk.

Abban az esetben, ha az ilyen ellenőrzésekre két vagy több tagállamban kerül sor, az érintett illetékes hatóságok közlik egymással az 1468/81/EGK tanácsi rendeletben (6) említett eljárás részeként végzett ellenőrzések eredményeit.

(6)   Az illetékes hatóságok fokozzák az ellenőrzéseket, ha az (5) bekezdésben említett vizsgálatok 3 %-ában vagy ennél nagyobb arányban szabálytalanságokat állapítanak meg.

Abban az esetben, ha az ellenőrzések eredményei indokolják, a biztosítékot felszabadító hatóság kiszabja a (8) bekezdésben előírt bírságot az érintett gyártóra.

(7)   Ha a kérdéses termék a Közösségen belüli kereskedelem tárgya, vagy e termék harmadik országba történő kivitele egy másik tagállam területén keresztül valósul meg, T5 ellenőrzőpéldányt kell kibocsátani a 2454/93/EGK bizottsági rendelettel (7) összhangban.

Az ellenőrzőpéldányon a 104-es mező „Egyéb” rovatában a III. mellékletben szereplő bejegyzések valamelyikét kell feltüntetni.

(8)   Ha nem teljesülnek az (1)–(7) bekezdésben megállapított feltételek, az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága – a nemzeti szankciók sérelme nélkül – azon legmagasabb visszatérítés 150 %-ának megfelelő összeg kifizetését követeli, amelyet az előző tizenkét hónapban az adott termékre alkalmazni kellett.

11. cikk

(1)   Az igazoláson feltüntetett visszatérítés csak a ténylegesen feldolgozott keményítőmennyiségre vonatkozóan fizethető ki. Ezzel egy időben a 2220/85/EGK rendelet V. címének megfelelően kell felszabadítani a 8. cikk (1) bekezdésében említett biztosítékot.

(2)   A visszatérítést legkésőbb öt hónappal a 9. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzés befejezésének időpontja után kell kifizetni. A gyártó kérésére azonban a hatáskörrel rendelkező hatóság 30 nappal az említett információk kézhezvételét követően a visszatérítéssel egyenértékű összeget előlegezhet meg. Azoktól az esetektől eltekintve, amikor a termék a 3505 10 50 KN-kód alá tartozik, ez az előleg a megelőlegezett összeg 115 %-ával egyenlő biztosítéknak a gyártó által történő letétbe helyezéséhez van kötve. A biztosíték felszabadítására a 2220/85/EGK rendelet 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően kerül sor.

12. cikk

A tagállamok értesítik a Bizottságot:

| a) | minden hónap első hetének végégig azokról a keményítőmennyiségekről, amelyekre az előző hónapban az 5. cikk (1) bekezdése szerinti igazolás iránti kérelem érkezett hozzájuk; |
| --- | --- |

a)

minden hónap első hetének végégig azokról a keményítőmennyiségekről, amelyekre az előző hónapban az 5. cikk (1) bekezdése szerinti igazolás iránti kérelem érkezett hozzájuk;

| b) | minden naptári negyedév végét követő három hónapon belül azon keményítő (kukorica, búza, burgonya, árpa vagy zab) típusáról, mennyiségéről és eredetéről, amelyekre visszatérítést fizettek, valamint azokról a termékmennyiségekről, amelyek előállításához a keményítőt felhasználták. |
| --- | --- |

b)

minden naptári negyedév végét követő három hónapon belül azon keményítő (kukorica, búza, burgonya, árpa vagy zab) típusáról, mennyiségéről és eredetéről, amelyekre visszatérítést fizettek, valamint azokról a termékmennyiségekről, amelyek előállításához a keményítőt felhasználták.

13. cikk

Az 1722/93/EGK rendelet hatályát veszti.

14. cikk

Ez a rendelet 2008. július 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 3-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb a 361/2008/EK rendelettel (HL L 121., 2008.5.7., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb a 735/2007/EK rendelettel (HL L 169., 2007.6.29., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1996/2006/EK rendelettel (HL L 398., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o. A legutóbb az 1913/2006/EK rendelettel (HL L 365., 2006.12.21., 52. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 197., 1994.7.30., 4. o.

5

(6)  HL L 144., 1981.6.2., 1. o.

6

(7)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

7

---

I. MELLÉKLET

A Kombinált Nómenklatúra alábbi kódjai és árucsoportjai alá tartozó, keményítő és/vagy annak származékai felhasználását igénylő termékek

| KN-kód | Leírás |
| --- | --- |
| ex 1302 | Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is: |
| | – Növényi anyagokból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is: |
| ex 1302 32 90 | – – – Guarmagból nyert nyálka |
| ex 1302 39 00 | – – Egyéb: |
| | – Karragenát |
| ex 1404 | Másutt nem említett növényi eredetű termék: |
| 1404 20 00 | – Gyapothulladék (pamutlinters) |
| ex 1702 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, műméz, természetes mézzel keverve is, égetett cukor: |
| 1702 50 00 | – Vegytiszta gyümölcscukor |
| ex 1702 90 | – Más, beleértve az invertcukrot: |
| 1702 90 10 | – – Vegytiszta malátacukor |
| ex 29. árucsoport | Szerves vegyületek, kivéve a 2905 43 00 és 2905 44 alszámokat |
| 30. árucsoport | Gyógyszeripari termékek |
| 3402 | Szerves felületaktív anyagok (a szappan kivételével); felületaktív készítmények; mosókészítmények (beleértve a kiegészítő mosókészítményeket is), tisztítókészítmények, szappantartalmúak is, a 3401 vtsz. alá tartozók kivételével |
| ex 35. árucsoport | Fehérjeanyagok; átalakított keményítők; enyvek; enzimek, kivéve a 3501 vámtarifaszámot, valamint a 3505 10 10, 3505 10 90 és 3505 20 alszámokat |
| ex 38. árucsoport | A vegyipar különféle termékei, a 3809 és 3824 60 vtsz. alá tartozók kivételével |
| 39. árucsoport | Műanyagok és ezekből készült áruk |
| ex 48. árucsoport | Papír és papírkarton; papíripari rostanyagból, papírból vagy papírkartonból készült áruk |
| 4801 00 | Újságpapír tekercsben vagy ívben |
| 4802 | Nem bevont papír és karton írásra, nyomtatásra vagy más grafikai célra, lyukkártya- és lyukszalagpapír tekercsben vagy ívben, a 4801 vagy a 4803 vtsz. alá tartozó papír kivételével; kézi merítésű papír és karton |
| 4803 00 | Toalett vagy arcápoló selyem alappapír, törölköző vagy szalvéta alappapír, továbbá hasonló háztartási vagy egészségügyi cikk előállítására felhasználható, kreppelt, ráncolt, domborított, perforált, felületileg színezett, díszített vagy nyomtatott alappapír, cellulózvatta és cellulózszálból álló szövedék tekercsben vagy ívben |
| 4804 | Nem bevont nátronpapír és -karton tekercsben vagy ívben, a 4802 vagy 4803 vtsz. alá tartozók kivételével |
| 4805 | Nem bevont más papír és karton tekercsben vagy ívben a Kombinált Nómenklatúra 48. árucsoporjához tartozó 2. megjegyésben megengedettnél nem nagyobb mértékben megmunkálva vagy feldolgozva |
| 4806 | Növényi pergamen, zsírpapír, pauszpapír (átmásolópapír), pergamenpapír és más fényezett, átlátszó vagy áttetsző papír tekercsben vagy ívben |
| 4807 | Többrétegű papír és karton (ragasztóval összeragasztott papír- vagy kartonlapokból összeállítva) felületi impregnálás vagy bevonás nélkül, belső erősítéssel is, tekercsben vagy ívben |
| 4808 | Hullámpapír és -karton (egy vagy két oldalon sima papírral borított is), kreppelt, redőzött, domborított vagy perforált papír és karton tekercsben vagy ívben, a 4803 vtsz. alá tartozók kivételével |
| 4809 | Karbonpapír, önmásolópapír, másoló vagy átíró más papír, nyomtatott is (beleértve a sokszorosító stencilezéshez vagy az ofszet nyomólemezhez való bevont vagy impregnált papírt is) tekercsben vagy ívben |
| 4810 | Papír és karton egyik vagy mindkét oldalán kaolinnal vagy más szervetlen anyaggal bevonva, kötőanyag felhasználásával is, de más bevonat nélkül, felületileg színezett, díszített vagy nyomtatott is, tekercsben vagy ívben |
| 4811 | Papír, karton, cellulózvatta és cellulózszálból álló szövedék bevonva, impregnálva, borítva, felületileg színezve, díszítve vagy nyomtatva, tekercsben vagy ívben, bármilyen méretben a 4803, 4809 vagy a 4810 vtsz. alá tartozók kivételével |
| 4812 00 00 | Papíripari rostanyagból készült szűrőtömb, -tábla és -lap |
| ex 4813 | Cigarettapapír, kiszabva, könyvecske vagy szivarkahüvely alakban is: |
| ex 4813 90 | – Egyéb |
| ex 4814 | Tapéta vagy hasonló falborító; ablaktáblák vagy ablakpapír: |
| 4814 10 00 | – „Ingrain” papír |
| 4814 20 00 | – Tapéta és hasonló falborító, amely színoldalon erezett, domborított, színezett, mintásan nyomott vagy más módon díszített, műanyagréteggel bevont vagy beborított papír |
| 4814 90 | – Egyéb |
| ex 4816 | Karbonpapír, önmásolópapír, másoló- vagy átíró más papír (a 4809 vtsz. alá tartozók kivételével), a sokszorosító stencil- és az ofszet nyomólemezpapír dobozba kiszerelve is |
| 4816 10 00 | – Karbon és hasonló másolópapír |
| 4816 90 00 | – Egyéb |
| 52. árucsoport | Pamut |
| ex 5801 | Bolyhos szövet és zseníliaszövet, az 5806 vtsz. alá tartozó szövet kivételével: |
| | – Pamutból: |
| 5801 21 00 | – – Felvágatlan, vetülékbolyhos szövet |
| ex 5802 | Frottírtörölköző- és hasonló frottírszövet, az 5806 vtsz. alá tartozó keskenyáru kivételével; bolyhos szövetek az 5703 vtsz. alá tartózó termékeket: |
| | – Frottírtörölköző- és hasonló frottírszövet pamutból: |
| 5802 11 00 | – – Fehérítetlen |
| 5802 19 00 | – – Egyéb |
| ex 5803 | Gézszövet, az 5806 vtsz. alá tartozó keskenyáru kivételével: |
| 5803 10 00 | – Pamutból |

KN-kód

Leírás

ex 1302

Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is:

– Növényi anyagokból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is:

ex 1302 32 90

– – – Guarmagból nyert nyálka

ex 1302 39 00

– – Egyéb:

– Karragenát

ex 1404

Másutt nem említett növényi eredetű termék:

1404 20 00

– Gyapothulladék (pamutlinters)

ex 1702

Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, műméz, természetes mézzel keverve is, égetett cukor:

1702 50 00

– Vegytiszta gyümölcscukor

ex 1702 90

– Más, beleértve az invertcukrot:

1702 90 10

– – Vegytiszta malátacukor

ex 29. árucsoport

Szerves vegyületek, kivéve a 2905 43 00 és 2905 44 alszámokat

30. árucsoport

Gyógyszeripari termékek

3402

Szerves felületaktív anyagok (a szappan kivételével); felületaktív készítmények; mosókészítmények (beleértve a kiegészítő mosókészítményeket is), tisztítókészítmények, szappantartalmúak is, a 3401 vtsz. alá tartozók kivételével

ex 35. árucsoport

Fehérjeanyagok; átalakított keményítők; enyvek; enzimek, kivéve a 3501 vámtarifaszámot, valamint a 3505 10 10, 3505 10 90 és 3505 20 alszámokat

ex 38. árucsoport

A vegyipar különféle termékei, a 3809 és 3824 60 vtsz. alá tartozók kivételével

39. árucsoport

Műanyagok és ezekből készült áruk

ex 48. árucsoport

Papír és papírkarton; papíripari rostanyagból, papírból vagy papírkartonból készült áruk

4801 00

Újságpapír tekercsben vagy ívben

4802

Nem bevont papír és karton írásra, nyomtatásra vagy más grafikai célra, lyukkártya- és lyukszalagpapír tekercsben vagy ívben, a 4801 vagy a 4803 vtsz. alá tartozó papír kivételével; kézi merítésű papír és karton

4803 00

Toalett vagy arcápoló selyem alappapír, törölköző vagy szalvéta alappapír, továbbá hasonló háztartási vagy egészségügyi cikk előállítására felhasználható, kreppelt, ráncolt, domborított, perforált, felületileg színezett, díszített vagy nyomtatott alappapír, cellulózvatta és cellulózszálból álló szövedék tekercsben vagy ívben

4804

Nem bevont nátronpapír és -karton tekercsben vagy ívben, a 4802 vagy 4803 vtsz. alá tartozók kivételével

4805

Nem bevont más papír és karton tekercsben vagy ívben a Kombinált Nómenklatúra 48. árucsoporjához tartozó 2. megjegyésben megengedettnél nem nagyobb mértékben megmunkálva vagy feldolgozva

4806

Növényi pergamen, zsírpapír, pauszpapír (átmásolópapír), pergamenpapír és más fényezett, átlátszó vagy áttetsző papír tekercsben vagy ívben

4807

Többrétegű papír és karton (ragasztóval összeragasztott papír- vagy kartonlapokból összeállítva) felületi impregnálás vagy bevonás nélkül, belső erősítéssel is, tekercsben vagy ívben

4808

Hullámpapír és -karton (egy vagy két oldalon sima papírral borított is), kreppelt, redőzött, domborított vagy perforált papír és karton tekercsben vagy ívben, a 4803 vtsz. alá tartozók kivételével

4809

Karbonpapír, önmásolópapír, másoló vagy átíró más papír, nyomtatott is (beleértve a sokszorosító stencilezéshez vagy az ofszet nyomólemezhez való bevont vagy impregnált papírt is) tekercsben vagy ívben

4810

Papír és karton egyik vagy mindkét oldalán kaolinnal vagy más szervetlen anyaggal bevonva, kötőanyag felhasználásával is, de más bevonat nélkül, felületileg színezett, díszített vagy nyomtatott is, tekercsben vagy ívben

4811

Papír, karton, cellulózvatta és cellulózszálból álló szövedék bevonva, impregnálva, borítva, felületileg színezve, díszítve vagy nyomtatva, tekercsben vagy ívben, bármilyen méretben a 4803, 4809 vagy a 4810 vtsz. alá tartozók kivételével

4812 00 00

Papíripari rostanyagból készült szűrőtömb, -tábla és -lap

ex 4813

Cigarettapapír, kiszabva, könyvecske vagy szivarkahüvely alakban is:

ex 4813 90

– Egyéb

ex 4814

Tapéta vagy hasonló falborító; ablaktáblák vagy ablakpapír:

4814 10 00

– „Ingrain” papír

4814 20 00

– Tapéta és hasonló falborító, amely színoldalon erezett, domborított, színezett, mintásan nyomott vagy más módon díszített, műanyagréteggel bevont vagy beborított papír

4814 90

– Egyéb

ex 4816

Karbonpapír, önmásolópapír, másoló- vagy átíró más papír (a 4809 vtsz. alá tartozók kivételével), a sokszorosító stencil- és az ofszet nyomólemezpapír dobozba kiszerelve is

4816 10 00

– Karbon és hasonló másolópapír

4816 90 00

– Egyéb

52. árucsoport

Pamut

ex 5801

Bolyhos szövet és zseníliaszövet, az 5806 vtsz. alá tartozó szövet kivételével:

– Pamutból:

5801 21 00

– – Felvágatlan, vetülékbolyhos szövet

ex 5802

Frottírtörölköző- és hasonló frottírszövet, az 5806 vtsz. alá tartozó keskenyáru kivételével; bolyhos szövetek az 5703 vtsz. alá tartózó termékeket:

– Frottírtörölköző- és hasonló frottírszövet pamutból:

5802 11 00

– – Fehérítetlen

5802 19 00

– – Egyéb

ex 5803

Gézszövet, az 5806 vtsz. alá tartozó keskenyáru kivételével:

5803 10 00

– Pamutból

---

II. MELLÉKLET

Alapvető keményítők és keményítőből nyert termékek

| KN-kód | Leírás | Egy tonna előállításához szükséges keményítő mennyisége
  (együttható) |
| --- | --- | --- |
| A.   ALAPVETŐ KEMÉNYÍTŐK (1)
   (2) |
| ex 1108 | Keményítő, inulin: | |
| | – Keményítő: | |
| 1108 11 00 | – – Búzakeményítő | 1,00 |
| 1108 12 00 | – – Kukoricakeményítő | 1,00 |
| 1108 13 00 | – – Burgonyakeményítő | 1,00 |
| ex 1108 19 | – – Egyéb keményítők | 1,00 |
| B.   A KÖVETKEZŐ SZÁRMAZÉKTERMÉKEK, AMENNYIBEN A FENTIEKEN ALAPULNAK |
| 1702 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, műméz, természetes mézzel keverve is, égetett cukor: | |
| ex 1702 30 | – Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, gyümölcscukor-tartalom nélkül vagy 20 tömegszázaléknál kevesebb gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva: | |
| | – – Egyéb: | |
| | – – – Legalább 99 tömegszázalék szőlőcukor-tartalommal, szárazanyagra számítva: | |
| 1702 30 51 | – – – – Fehér kristályos por alakjában, összetömörítve is | 1,304 |
| 1702 30 59 | – – – – Egyéb (3) | 1,00 |
| | – – – Egyéb | |
| 1702 30 91 | – – – – Fehér kristályos por alakjában, összetömörítve is: | 1,304 |
| 1702 30 99 | – – – – Egyéb (3) | 1,00 |
| ex 1702 40 | – Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, legalább 20, de kevesebb mint 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva: | |
| 1702 40 90 | – – Egyéb (3) | 1,00 |
| ex 1702 90 | – Más, beleértve az invertcukrot : | |
| 1702 90 50 | – – Maltodextrin és maltodextrinszirup | |
| | – – – Fehér kristályos por alakjában, összetömörítve is | 1,304 |
| | – – – Egyéb (3) | 1,00 |
| | – – Karamell: | |
| | – – – Egyéb: | |
| 1702 90 75 | – – – – Poralakban, összetömörítve is | 1,366 |
| 1702 90 79 | – – – – Egyéb (3) | 0,95 |
| ex 2905 | Aciklikus alkoholok és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai: | |
| | – Más többértékű alkoholok: | |
| 2905 43 00 | – – Mannit | 1,52 |
| 2905 44 | – – D-Szorbit (D-glucit): | |
| | – – – Vizes oldatban: | |
| 2905 44 11 | – – – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva (4) | 1,068 |
| 2905 44 19 | – – – – Egyéb (4) | 0,944 |
| | – – – Egyéb: | |
| 2905 44 91 | – – – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva | 1,52 |
| 2905 44 99 | – – – – Egyéb | 1,52 |
| 3505 | Dextrinek és más átalakított keményítők (pl.: előkocsonyásított vagy észterezett keményítő), keményítő-, dextrin- vagy más átalakított keményítő-alapanyagból készített enyvek: | |
| ex 3505 10 | – Dextrinek és más átalakított keményítők: | |
| 3505 10 10 | – – Egyéb (5) | 1,14 |
| | – – Más átalakított keményítők: | |
| 3505 10 90 | – – – Egyéb (5) | 1,14 |
| 3505 20 | – Enyvek | 1,14 |
| ex 3809 | Textil-, papír-, bőr- és hasonló iparban használt, másutt nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő, színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok): | |
| 3809 10 | – Keményítőtartalommal (5) | 1,14 |
| ex 3824 | Elkészített kötőanyagok öntödei formához vagy maghoz; másutt nem említett vegyipari és rokon ipari termékek és készítmények (beleértve a természetes termékek keverékét is); a vegyipar és vele rokon iparágak másutt nem említett maradékai és melléktermékei: | |
| 3824 60 | – Szorbit, a 2905 44 KN-kód alá tartozó kivételével: | |
| | – – Vizes oldatban | |
| 3824 60 11 | – – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva (4) | 1,068 |
| 3824 60 19 | – – – Egyéb (4) | 0,944 |
| | – – Egyéb: | |
| 3824 60 91 | – – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva | 1,52 |
| 3824 60 99 | – – – Egyéb | 1,52 |

KN-kód

Leírás

Egy tonna előállításához szükséges keményítő mennyisége

(együttható)

ALAPVETŐ KEMÉNYÍTŐK (1)
   (2)

ex 1108

Keményítő, inulin:

– Keményítő:

1108 11 00

– – Búzakeményítő

1,00

1108 12 00

– – Kukoricakeményítő

1,00

1108 13 00

– – Burgonyakeményítő

1,00

ex 1108 19

– – Egyéb keményítők

1,00

A KÖVETKEZŐ SZÁRMAZÉKTERMÉKEK, AMENNYIBEN A FENTIEKEN ALAPULNAK

1702

Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, műméz, természetes mézzel keverve is, égetett cukor:

ex 1702 30

– Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, gyümölcscukor-tartalom nélkül vagy 20 tömegszázaléknál kevesebb gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva:

– – Egyéb:

– – – Legalább 99 tömegszázalék szőlőcukor-tartalommal, szárazanyagra számítva:

1702 30 51

– – – – Fehér kristályos por alakjában, összetömörítve is

1,304

1702 30 59

– – – – Egyéb (3)

1,00

– – – Egyéb

1702 30 91

– – – – Fehér kristályos por alakjában, összetömörítve is:

1,304

1702 30 99

– – – – Egyéb (3)

1,00

ex 1702 40

– Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, legalább 20, de kevesebb mint 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva:

1702 40 90

– – Egyéb (3)

1,00

ex 1702 90

– Más, beleértve az invertcukrot :

1702 90 50

– – Maltodextrin és maltodextrinszirup

– – – Fehér kristályos por alakjában, összetömörítve is

1,304

– – – Egyéb (3)

1,00

– – Karamell:

– – – Egyéb:

1702 90 75

– – – – Poralakban, összetömörítve is

1,366

1702 90 79

– – – – Egyéb (3)

0,95

ex 2905

Aciklikus alkoholok és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai:

– Más többértékű alkoholok:

2905 43 00

– – Mannit

1,52

2905 44

– – D-Szorbit (D-glucit):

– – – Vizes oldatban:

2905 44 11

– – – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva (4)

1,068

2905 44 19

– – – – Egyéb (4)

0,944

– – – Egyéb:

2905 44 91

– – – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva

1,52

2905 44 99

– – – – Egyéb

1,52

3505

Dextrinek és más átalakított keményítők (pl.: előkocsonyásított vagy észterezett keményítő), keményítő-, dextrin- vagy más átalakított keményítő-alapanyagból készített enyvek:

ex 3505 10

– Dextrinek és más átalakított keményítők:

3505 10 10

– – Egyéb (5)

1,14

– – Más átalakított keményítők:

3505 10 90

– – – Egyéb (5)

1,14

3505 20

– Enyvek

1,14

ex 3809

Textil-, papír-, bőr- és hasonló iparban használt, másutt nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő, színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok):

3809 10

– Keményítőtartalommal (5)

1,14

ex 3824

Elkészített kötőanyagok öntödei formához vagy maghoz; másutt nem említett vegyipari és rokon ipari termékek és készítmények (beleértve a természetes termékek keverékét is); a vegyipar és vele rokon iparágak másutt nem említett maradékai és melléktermékei:

3824 60

– Szorbit, a 2905 44 KN-kód alá tartozó kivételével:

– – Vizes oldatban

3824 60 11

– – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva (4)

1,068

3824 60 19

– – – Egyéb (4)

0,944

– – Egyéb:

3824 60 91

– – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva

1,52

3824 60 99

– – – Egyéb

1,52

---

(1)  A feltüntetett együttható alkalmazandó az olyan keményítőre, amelynek szárazanyag-tartalma kukorica- és búzakeményítő esetében legalább 87 %, míg burgonyakeményítő esetében legalább 80 %.

A feltüntetettnél alacsonyabb szárazanyag-tartalmú alapvető keményítők esetében fizethető termelési támogatást a következő képletet alkalmazva kell kiigazítani.

| 1. | Kukorica- vagy búzakeményítő: (tényleges szárazanyag-tartalom/87) × termelési támogatás |
| --- | --- |

1.

Kukorica- vagy búzakeményítő: (tényleges szárazanyag-tartalom/87) × termelési támogatás

| 2. | Burgonyakeményítő: (tényleges szárazanyag-tartalom/80) × termelési támogatás. |
| --- | --- |

2.

Burgonyakeményítő: (tényleges szárazanyag-tartalom/80) × termelési támogatás.

Abban az esetben, ha a termelési visszatérítés kifizetésére a 1108 KN-kódszám alá tartozó keményítőre vonatkozóan kerül sor, a szárazanyagban lévő keményítő tisztaságának legalább 97 %-osnak kell lennie.

A keményítő szárazanyagra számított tisztasági fokát a 72/199/EGK bizottsági irányelv (HL L 123., 1972.5.29., 6.o.) I. mellékletében kihirdetett módszerek egyikének segítségével kell meghatározni.

(2)  Közvetlenül kukoricából, búzából vagy burgonyából előállítva, kizárva az egyéb mezőgazdasági termékek vagy áruk előállítása során nyert melléktermékek bármiféle felhasználását.

(3)  A termelési visszatérítés a legalább 78 %-os szárazanyag-tartalmú és e KN-kódok alá tartozó termékek után fizetendő. A kevesebb, mint 78 %-os szárazanyag-tartalmú és e KN-kódok alá tartozó termékek után fizetendő termelési visszatérítést a következő képlet segítségével kell kiigazítani: (tényleges szárazanyag-tartalom/78) × termelési támogatás.

(4)  A termelési visszatérítés a legalább 70 %-os szárazanyag-tartalmú, vizes oldatban lévő szorbit (D glucit) után fizetendő. Abban az esetben, ha a szárazanyag-tartalom kevesebb, mint 70 %, a termelési visszatérítést a következő képlet segítségével kell kiigazítani: (tényleges szárazanyag-tartalom/70) × termelési támogatás.

(5)  A termelési visszatérítés a tényleges keményítő vagy dextrin szárazanyag-tartalom után fizetendő.

---

III. MELLÉKLET

A 10. cikk (7) bekezdésében említett bejegyzések

| — | : | bolgárul | : | Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spanyolul | : | Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad. |
| — | : | csehül | : | Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství. |
| — | : | dánul | : | Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde. |
| — | : | németül | : | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt. |
| — | : | észtül | : | Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt. |
| — | : | görögül | : | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας. |
| — | : | angolul | : | To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community. |
| — | : | franciául | : | À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté. |
| — | : | olaszul | : | Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità. |
| — | : | lettül | : | Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas. |
| — | : | litvánul | : | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos. |
| — | : | magyarul | : | Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra. |
| — | : | máltaiul | : | Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità. |
| — | : | hollandul | : | Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap. |
| — | : | lengyelül | : | Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty. |
| — | : | portugálul | : | A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade. |
| — | : | románul | : | A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității. |
| — | : | szlovákul | : | Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva. |
| — | : | szlovénul | : | Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti. |
| — | : | finnül | : | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta. |
| — | : | svédül | : | Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde. |

—

:

bolgárul

:

Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността.

—

:

spanyolul

:

Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad.

—

:

csehül

:

Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství.

—

:

dánul

:

Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde.

—

:

németül

:

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt.

—

:

észtül

:

Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt.

—

:

görögül

:

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας.

—

:

angolul

:

To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community.

—

:

franciául

:

À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté.

—

:

olaszul

:

Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità.

—

:

lettül

:

Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas.

—

:

litvánul

:

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos.

—

:

magyarul

:

Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra.

—

:

máltaiul

:

Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità.

—

:

hollandul

:

Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap.

—

:

lengyelül

:

Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty.

—

:

portugálul

:

A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade.

—

:

románul

:

A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității.

—

:

szlovákul

:

Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva.

—

:

szlovénul

:

Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti.

—

:

finnül

:

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta.

—

:

svédül

:

Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde.

---

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/14

---

A BIZOTTSÁG 492/2008/EK RENDELETE

(2008. június 3.)

a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2007. szeptember 5-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó nátrium-glutamát (a továbbiakban: NG) Közösségbe történő behozatala tekintetében dömpingellenes eljárás kezdeményezését jelentette be. |
| --- | --- |

(1)

2007. szeptember 5-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó nátrium-glutamát (a továbbiakban: NG) Közösségbe történő behozatala tekintetében dömpingellenes eljárás kezdeményezését jelentette be.

| (2) | Az eljárást az NG teljes közösségi termelésének 100 %-át előállító Ajinomoto Foods Europe S.A.S. által 2007. július 23-án benyújtott panasz alapján kezdeményezték. A panasz az eljárás kezdeményezésének indokolására elégségesnek tekinthető, az említett termék dömpingelésére és az egyetlen közösségi gyártót emiatt ért jelentős kárra vonatkozó egyértelmű bizonyítékokat tartalmaz. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást az NG teljes közösségi termelésének 100 %-át előállító Ajinomoto Foods Europe S.A.S. által 2007. július 23-án benyújtott panasz alapján kezdeményezték. A panasz az eljárás kezdeményezésének indokolására elégségesnek tekinthető, az említett termék dömpingelésére és az egyetlen közösségi gyártót emiatt ért jelentős kárra vonatkozó egyértelmű bizonyítékokat tartalmaz.

1.2.   Az eljárás által érintett felek

| (3) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás kezdeményezéséről a panaszost, az exportáló gyártókat, az importőröket, az érintett beszállítókat és felhasználókat, valamint az érintett országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás kezdeményezéséről a panaszost, az exportáló gyártókat, az importőröket, az érintett beszállítókat és felhasználókat, valamint az érintett országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és meghallgatást kérjenek.

| (4) | A panaszos, az exportáló gyártók, az importőrök, a beszállítói szervezetek és a felhasználók ismertették a véleményüket. Valamennyi érdekelt fél számára, aki a meghallgatását kérelmezte és igazolta, hogy a meghallgatása különleges okoknál fogva szükséges, a meghallgatást biztosították. |
| --- | --- |

(4)

A panaszos, az exportáló gyártók, az importőrök, a beszállítói szervezetek és a felhasználók ismertették a véleményüket. Valamennyi érdekelt fél számára, aki a meghallgatását kérelmezte és igazolta, hogy a meghallgatása különleges okoknál fogva szükséges, a meghallgatást biztosították.

| (5) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy tekintettel a Kínai Népköztársaságban található exportáló gyártók és a közösségi importőrök nyilvánvalóan nagy számára, a vizsgálat során mintavétel alkalmazására kerülhet sor. Az együttműködésre való hajlandóságukat jelző, kínai exportáló gyártók és közösségi importőrök a vártnál kisebb száma miatt azonban a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy tekintettel a Kínai Népköztársaságban található exportáló gyártók és a közösségi importőrök nyilvánvalóan nagy számára, a vizsgálat során mintavétel alkalmazására kerülhet sor. Az együttműködésre való hajlandóságukat jelző, kínai exportáló gyártók és közösségi importőrök a vártnál kisebb száma miatt azonban a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

| (6) | A Bizottság az érintett exportőröknek és a Kínai Népköztársaság hatóságainak formanyomtatványokat küldött, abból a célból, hogy amennyiben azt igényelnék, a Kínai Népköztársaság exportáló gyártói a piacgazdasági elbánás vagy az egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az érintett exportőröknek és a Kínai Népköztársaság hatóságainak formanyomtatványokat küldött, abból a célból, hogy amennyiben azt igényelnék, a Kínai Népköztársaság exportáló gyártói a piacgazdasági elbánás vagy az egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be.

| (7) | A Bizottság valamennyi ismert érintett félnek és minden további, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkező vállalatnak kérdőívet küldött, azaz az egyetlen közösségi gyártónak, huszonkét importőrnek és az érintett termék huszonhét felhasználójának, valamint két nyersanyagszállítónak. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság valamennyi ismert érintett félnek és minden további, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkező vállalatnak kérdőívet küldött, azaz az egyetlen közösségi gyártónak, huszonkét importőrnek és az érintett termék huszonhét felhasználójának, valamint két nyersanyagszállítónak.

| (8) | A panaszos közösségi gyártótól, három független importőrtől, négy felhasználótól, valamint két beszállítótól érkezett válasz. |
| --- | --- |

(8)

A panaszos közösségi gyártótól, három független importőrtől, négy felhasználótól, valamint két beszállítótól érkezett válasz.

| (9) | A vizsgálat által érintett ország vonatkozásában a Bizottság a Kínai Népköztársaság három exportáló gyártótól kapott választ. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálat által érintett ország vonatkozásában a Bizottság a Kínai Népköztársaság három exportáló gyártótól kapott választ.

| (10) | A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és a közösségi érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt minden információt megkért és ellenőrzött. A következő vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatást:






  a) | A Közösségben található gyártó







  — | Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Franciaország és a vele kapcsolatban álló forgalmazó, Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és a közösségi érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt minden információt megkért és ellenőrzött. A következő vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatást:

a)

A Közösségben található gyártó

—

Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Franciaország és a vele kapcsolatban álló forgalmazó, Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Németország

| b) | Közösségi felhasználók

  Egy felhasználó az alaprendelet 19. cikke alapján kérte, hogy az adatait ne tegyék közzé, mivel ez rendkívül hátrányosan érintené. A kérelmet kellőképpen megalapozottnak találták, így elfogadták.






  — | Nestlé, Vevey, Svájc |
| --- | --- | --- |

b)

Közösségi felhasználók

Egy felhasználó az alaprendelet 19. cikke alapján kérte, hogy az adatait ne tegyék közzé, mivel ez rendkívül hátrányosan érintené. A kérelmet kellőképpen megalapozottnak találták, így elfogadták.

—

Nestlé, Vevey, Svájc

| — | Unilever, Neuhausen, Svájc |
| --- | --- |

—

Unilever, Neuhausen, Svájc

| c) | Közösségi importőrök







  — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Németország |
| --- | --- | --- |

c)

Közösségi importőrök

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Németország

| — | Helm AG, Hamburg, Németország |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Németország

| — | Standard sp z.o.o., Lublin, Lengyelország |
| --- | --- |

—

Standard sp z.o.o., Lublin, Lengyelország

| d) | Exportáló gyártók és kapcsolt vállalataik a Kínai Népköztársaságban







  1. | Meihua csoport






  — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Exportáló gyártók és kapcsolt vállalataik a Kínai Népköztársaságban

1.

Meihua csoport

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei,

| — | Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Belső-Mongólia, |
| --- | --- |

—

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Belső-Mongólia,

| — | Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Belső-Mongólia, |
| --- | --- |

—

Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Belső-Mongólia,

| — | Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei. |
| --- | --- |

—

Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.

| 2. | LingHua csoport






  — | Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. A csoport két másik vállalatánál – |
| --- | --- | --- |

2.

LingHua csoport

—

Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. A csoport két másik vállalatánál –

| — | Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog és |
| --- | --- |

—

Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog és

| — | Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog – a beütemezett ellenőrző látogatásoktól a (15)–(18) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt el kellett tekinteni |
| --- | --- |

—

Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog – a beütemezett ellenőrző látogatásoktól a (15)–(18) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt el kellett tekinteni

| 3. | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian |
| --- | --- |

3.

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian

| e) | Gyártó az analóg országban







  — | Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thaiföld |
| --- | --- | --- |

e)

Gyártó az analóg országban

—

Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thaiföld

1.3.   Vizsgálati időszak

| (11) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2006. július 1-jétől2007. június 30-ig terjedő időtartamot ölelte fel (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár meghatározása szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2004. áprilistól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(11)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2006. július 1-jétől2007. június 30-ig terjedő időtartamot ölelte fel (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár meghatározása szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2004. áprilistól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (12) | A Kínai Népköztársaságból származó és a Közösségbe behozott NG (a továbbiakban: érintett termék) olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főleg ízfokozóként használnak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, valamint kész élelmiszerekhez. A terméket a kozmetikai ipar is alkalmazza. Rendszerint az ex 2922 42 00 KN-kóddal jelentik be. |
| --- | --- |

(12)

A Kínai Népköztársaságból származó és a Közösségbe behozott NG (a továbbiakban: érintett termék) olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főleg ízfokozóként használnak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, valamint kész élelmiszerekhez. A terméket a kozmetikai ipar is alkalmazza. Rendszerint az ex 2922 42 00 KN-kóddal jelentik be.

| (13) | Az NG különböző méretű csomagolásban kapható, 0,5 grammos fogyasztási egységektől az 1 000 kilogrammos ömlesztett kiszerelésig. A kisebb méretű csomagokat kiskereskedőkön keresztül lakossági fogyasztóknak értékesítik, míg a 20 kg-os és annál nagyobb méretűeket ipari felhasználóknak szánják. Ezenfelül különböző tisztasági fokozatok is léteznek. A különböző méretben csomagolt, illetve a különböző tisztaságú nátrium-glutamát jellemzői azonban nem térnek el egymástól. |
| --- | --- |

(13)

Az NG különböző méretű csomagolásban kapható, 0,5 grammos fogyasztási egységektől az 1 000 kilogrammos ömlesztett kiszerelésig. A kisebb méretű csomagokat kiskereskedőkön keresztül lakossági fogyasztóknak értékesítik, míg a 20 kg-os és annál nagyobb méretűeket ipari felhasználóknak szánják. Ezenfelül különböző tisztasági fokozatok is léteznek. A különböző méretben csomagolt, illetve a különböző tisztaságú nátrium-glutamát jellemzői azonban nem térnek el egymástól.

2.2.   A hasonló termék

| (14) | Nem találtak eltérést az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által előállított, majd a közösségi piacon értékesített NG között. A Kínai Népköztársaság átmeneti gazdaság, és a (30)–(34) preambulumbekezdésben említettek szerint a rendes értéket meg kellett állapítani egy piacgazdaságú harmadik országban beszerzett információk alapján. A rendelkezésre álló információk alapján a piacgazdaságú harmadik országban előállított és értékesített NG a Kínai Népköztársaságban előállított és a Közösségbe exportált NG-vel azonos alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik. Ezért ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az NG valamennyi fajtája az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekinthető. |
| --- | --- |

(14)

Nem találtak eltérést az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által előállított, majd a közösségi piacon értékesített NG között. A Kínai Népköztársaság átmeneti gazdaság, és a (30)–(34) preambulumbekezdésben említettek szerint a rendes értéket meg kellett állapítani egy piacgazdaságú harmadik országban beszerzett információk alapján. A rendelkezésre álló információk alapján a piacgazdaságú harmadik országban előállított és értékesített NG a Kínai Népköztársaságban előállított és a Közösségbe exportált NG-vel azonos alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik. Ezért ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az NG valamennyi fajtája az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekinthető.

3.   DÖMPING

3.1.   Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

| (15) | Az egyik exportáló gyártó esetében a helyszíni ellenőrzés első napján azt állapították meg, hogy az exportértékesítéseivel kapcsolatosan olyan hamisított adatokat nyújtott be, amelyek az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében hamis és félrevezető információknak tekinthetők. |
| --- | --- |

(15)

Az egyik exportáló gyártó esetében a helyszíni ellenőrzés első napján azt állapították meg, hogy az exportértékesítéseivel kapcsolatosan olyan hamisított adatokat nyújtott be, amelyek az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében hamis és félrevezető információknak tekinthetők.

| (16) | Tekintettel erre a ténymegállapításra az ellenőrzést beszüntették, és a vállalatot tájékoztatták, hogy az alaprendelet 18. cikke alapján az (átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges) ténymegállapításokat a rendelkezésre álló tényekre szándékozzák alapozni, valamint a vállalat lehetőséget kapott észrevételei megtételére. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel erre a ténymegállapításra az ellenőrzést beszüntették, és a vállalatot tájékoztatták, hogy az alaprendelet 18. cikke alapján az (átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges) ténymegállapításokat a rendelkezésre álló tényekre szándékozzák alapozni, valamint a vállalat lehetőséget kapott észrevételei megtételére.

| (17) | Válaszában a vállalat nem vitatta a vizsgálat dokumentumok hamisítására vonatkozó ténymegállapításait, és nem emelt kifogást az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

Válaszában a vállalat nem vitatta a vizsgálat dokumentumok hamisítására vonatkozó ténymegállapításait, és nem emelt kifogást az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására vonatkozóan.

| (18) | Tekintettel e körülményekre az érintett exportáló gyártó által szolgáltatott információkat figyelmen kívül hagyták, és a rendelkezésre álló tényeket használták fel. |
| --- | --- |

(18)

Tekintettel e körülményekre az érintett exportáló gyártó által szolgáltatott információkat figyelmen kívül hagyták, és a rendelkezésre álló tényeket használták fel.

3.2.   Piacgazdasági elbánás

| (19) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően rendes értéket kell megállapítani azokra az exportáló gyártókra vonatkozóan, amelyekről megállapítható, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelnek, azaz, amennyiben kimutatható, hogy piacgazdasági feltételek állnak fenn a hasonló termék gyártásakor és értékesítésekor. Az egyszerűbb hivatkozás érdekében ezeknek a kritériumoknak a meghatározása röviden összefoglalva az alábbiakban található:






  1. | piaci körülményekre reagálva és jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg az üzleti döntéseket és merülnek fel a kiadások; |
| --- | --- | --- |

(19)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően rendes értéket kell megállapítani azokra az exportáló gyártókra vonatkozóan, amelyekről megállapítható, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelnek, azaz, amennyiben kimutatható, hogy piacgazdasági feltételek állnak fenn a hasonló termék gyártásakor és értékesítésekor. Az egyszerűbb hivatkozás érdekében ezeknek a kritériumoknak a meghatározása röviden összefoglalva az alábbiakban található:

1.

piaci körülményekre reagálva és jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg az üzleti döntéseket és merülnek fel a kiadások;

| 2. | a cégeknek egy átlátható számviteli nyilvántartásuk van, amelyet nemzetközi számviteli standardokkal összhangban független könyvvizsgálók ellenőriznek, és amely minden célból felhasználható; |
| --- | --- |

2.

a cégeknek egy átlátható számviteli nyilvántartásuk van, amelyet nemzetközi számviteli standardokkal összhangban független könyvvizsgálók ellenőriznek, és amely minden célból felhasználható;

| 3. | az előző nem piacgazdasági rendszerből nem kerültek át jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

az előző nem piacgazdasági rendszerből nem kerültek át jelentős torzulások;

| 4. | csődtörvények és tulajdonjog biztosítja a jogbiztonságot és a stabilitást; |
| --- | --- |

4.

csődtörvények és tulajdonjog biztosítja a jogbiztonságot és a stabilitást;

| 5. | a valutaváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaváltás piaci árfolyamon történik.

| (20) | Három kínai exportáló gyártó kérte a piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, valamint válaszolt a piacgazdasági elbánási formanyomtatványon a megadott határidőn belül. |
| --- | --- |

(20)

Három kínai exportáló gyártó kérte a piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, valamint válaszolt a piacgazdasági elbánási formanyomtatványon a megadott határidőn belül.

| (21) | Egy kínai exportáló gyártó esetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazni kellett (lásd a fenti (15)–(18) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(21)

Egy kínai exportáló gyártó esetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazni kellett (lásd a fenti (15)–(18) preambulumbekezdést).

| (22) | Az ellenőrzés megállapította, hogy a fennmaradó két exportáló gyártó nem felelt meg a piacgazdasági elbánás mind az öt kritériumának. |
| --- | --- |

(22)

Az ellenőrzés megállapította, hogy a fennmaradó két exportáló gyártó nem felelt meg a piacgazdasági elbánás mind az öt kritériumának.

| (23) | Az ellenőrzés megállapítása szerint az egyik kínai exportáló gyártó (az öt vállalatból álló Meihua csoport) nem tudta bizonyítani, hogy a fent említett második és harmadik kritériumnak megfelel. Először is, a Meihua csoport sem a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében, sem az ellenőrző látogatás során nem mutatott be a 27. nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő, ellenőrzött konszolidált pénzügyi kimutatásokat. A vizsgálat kimutatta, hogy mivel a csoporton belül sok tranzakció történik, csak az olyan, ellenőrzött konszolidált pénzügyi kimutatások, amelyek az összes csoporton belüli mérleget, tranzakciót, jövedelmet és költséget teljes mértékben kizárják, adhatnának világos képet a csoportról. A Meihua csoport csak jóval az ellenőrző látogatás után nyújtott be ellenőrzött konszolidált pénzügyi kimutatásokat, ami nem tette a Bizottság számára lehetővé, hogy az elszámolásokban szereplő adatokat ellenőrizze, illetve, hogy világos képet kapjon a csoport pénzügyi helyzetéről. Továbbá megállapításra került, hogy az egyéni vállalatok elszámolásai nem feleltek meg az 1. és a 18. nemzetközi számviteli standardoknak, mivel az anyavállalat a bevételeket és kiadásokat kiegyenlítette, és ez az ellentételezés dologi természetű volt. Tekintettel a nemzetközi számviteli standardok megszegésére, és mivel ezt a könyvvizsgálói jelentésekben meg sem említették, nem tekinthető úgy, mintha a Meihua csoport bizonyította volna a nyilvántartásainak az említett standardoknak megfelelően történő ellenőrzését (második kritérium). |
| --- | --- |

(23)

Az ellenőrzés megállapítása szerint az egyik kínai exportáló gyártó (az öt vállalatból álló Meihua csoport) nem tudta bizonyítani, hogy a fent említett második és harmadik kritériumnak megfelel. Először is, a Meihua csoport sem a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében, sem az ellenőrző látogatás során nem mutatott be a 27. nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő, ellenőrzött konszolidált pénzügyi kimutatásokat. A vizsgálat kimutatta, hogy mivel a csoporton belül sok tranzakció történik, csak az olyan, ellenőrzött konszolidált pénzügyi kimutatások, amelyek az összes csoporton belüli mérleget, tranzakciót, jövedelmet és költséget teljes mértékben kizárják, adhatnának világos képet a csoportról. A Meihua csoport csak jóval az ellenőrző látogatás után nyújtott be ellenőrzött konszolidált pénzügyi kimutatásokat, ami nem tette a Bizottság számára lehetővé, hogy az elszámolásokban szereplő adatokat ellenőrizze, illetve, hogy világos képet kapjon a csoport pénzügyi helyzetéről. Továbbá megállapításra került, hogy az egyéni vállalatok elszámolásai nem feleltek meg az 1. és a 18. nemzetközi számviteli standardoknak, mivel az anyavállalat a bevételeket és kiadásokat kiegyenlítette, és ez az ellentételezés dologi természetű volt. Tekintettel a nemzetközi számviteli standardok megszegésére, és mivel ezt a könyvvizsgálói jelentésekben meg sem említették, nem tekinthető úgy, mintha a Meihua csoport bizonyította volna a nyilvántartásainak az említett standardoknak megfelelően történő ellenőrzését (második kritérium).

| (24) | Másodszor, az ellenőrző látogatás során, a csoport ellenőrzött vállalatainak egyéni elszámolásai, valamint a fent említett ellenőrizetlen információk alapján, a vállalatok és a csoport pénzügyi helyzetében jelentős torzulásokat észleltek. Jelentős összegben kamatmentes hitelezést mutattak ki. Ennek eredményeképpen jelentős mértékű a negatív működő tőke és a potenciálisan magas pénzügyi költségek nem tükröződnek az egyes vállalatok vagy a csoport nyilvántartásaiban (harmadik kritérium). |
| --- | --- |

(24)

Másodszor, az ellenőrző látogatás során, a csoport ellenőrzött vállalatainak egyéni elszámolásai, valamint a fent említett ellenőrizetlen információk alapján, a vállalatok és a csoport pénzügyi helyzetében jelentős torzulásokat észleltek. Jelentős összegben kamatmentes hitelezést mutattak ki. Ennek eredményeképpen jelentős mértékű a negatív működő tőke és a potenciálisan magas pénzügyi költségek nem tükröződnek az egyes vállalatok vagy a csoport nyilvántartásaiban (harmadik kritérium).

| (25) | A második vállalat, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., nem tudta bizonyítani, hogy megfelelt volna az első három kritériumnak. Először is, a vállalat a döntéseit nem a piaci jelzésekre reagálva és jelentős állami beavatkozás nélkül hozta meg, kiváltképpen mert az állam képviselete az igazgatótanácsban túlsúlyos, valamint a vállalatnak kétes, jelentős összegű ügyletei voltak állami tulajdonban lévő vállalkozásokkal (állami kölcsön a piaci kamatláb kétszereséért, indokolás nélkül állami tulajdonban lévő vállalkozásoknak fizetett előlegek) (1. kritérium). Másodszor, nem bizonyította, hogy a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően elkészített és ellenőrzött, egyetlen átlátható számviteli nyilvántartással rendelkezik, mert az elszámolásokat nem találták az 1. és a 18. nemzetközi számviteli standardnak megfelelőnek, mivel a vállalat i. követelésekkel kötelezettségeket; valamint ii. bevételeket és kiadásokat egyenlített ki. Mindkét dologi természetű kiegyenlítéstípus ily módon csökkentette az ügyletek, továbbá a vállalat tevékenysége során felmerülő egyéb események és körülmények átláthatóságát. Mivel a nemzetközi számviteli standardok megszegését nem említették a könyvvizsgálói jelentésben, a vállalat nem bizonyította, hogy a nyilvántartását az említett standardoknak megfelelően ellenőrizték (2. kritérium). Végül, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulások voltak megfigyelhetőek az eszköz- és földhasználati jogok nem megfelelő értékbecslésében (3. kritérium). |
| --- | --- |

(25)

A második vállalat, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., nem tudta bizonyítani, hogy megfelelt volna az első három kritériumnak. Először is, a vállalat a döntéseit nem a piaci jelzésekre reagálva és jelentős állami beavatkozás nélkül hozta meg, kiváltképpen mert az állam képviselete az igazgatótanácsban túlsúlyos, valamint a vállalatnak kétes, jelentős összegű ügyletei voltak állami tulajdonban lévő vállalkozásokkal (állami kölcsön a piaci kamatláb kétszereséért, indokolás nélkül állami tulajdonban lévő vállalkozásoknak fizetett előlegek) (1. kritérium). Másodszor, nem bizonyította, hogy a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően elkészített és ellenőrzött, egyetlen átlátható számviteli nyilvántartással rendelkezik, mert az elszámolásokat nem találták az 1. és a 18. nemzetközi számviteli standardnak megfelelőnek, mivel a vállalat i. követelésekkel kötelezettségeket; valamint ii. bevételeket és kiadásokat egyenlített ki. Mindkét dologi természetű kiegyenlítéstípus ily módon csökkentette az ügyletek, továbbá a vállalat tevékenysége során felmerülő egyéb események és körülmények átláthatóságát. Mivel a nemzetközi számviteli standardok megszegését nem említették a könyvvizsgálói jelentésben, a vállalat nem bizonyította, hogy a nyilvántartását az említett standardoknak megfelelően ellenőrizték (2. kritérium). Végül, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulások voltak megfigyelhetőek az eszköz- és földhasználati jogok nem megfelelő értékbecslésében (3. kritérium).

| (26) | Következésképpen levonható az a következtetés, hogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem bizonyította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket teljesíti. |
| --- | --- |

(26)

Következésképpen levonható az a következtetés, hogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem bizonyította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket teljesíti.

3.3.   Egyéni elbánás

| (27) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján, az azon cikk hatálya alá eső országokra, adott esetben, országos vámot vetnek ki, kivéve azokban az esetekben, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi kritériumot teljesítik, és ezért egyéni elbánást nyernek. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján, az azon cikk hatálya alá eső országokra, adott esetben, országos vámot vetnek ki, kivéve azokban az esetekben, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi kritériumot teljesítik, és ezért egyéni elbánást nyernek.

| (28) | A piacgazdasági elbánás kritériumait nem teljesítő exportáló gyártók az egyéni elbánást is kérelmezték arra az esetre, ha nem nyernének piaci elbánást. |
| --- | --- |

(28)

A piacgazdasági elbánás kritériumait nem teljesítő exportáló gyártók az egyéni elbánást is kérelmezték arra az esetre, ha nem nyernének piaci elbánást.

| (29) | A rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy két kínai exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelményt. |
| --- | --- |

(29)

A rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy két kínai exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelményt.

3.4.   Rendes érték

3.4.1.   Analóg ország

| (30) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az átmeneti gazdaságok esetében a piacgazdasági elbánást nem nyert exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az átmeneti gazdaságok esetében a piacgazdasági elbánást nem nyert exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.

| (31) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapítása céljából Thaiföldet javasolták megfelelő analóg országnak. A Bizottság felkért minden érdekelt felet, hogy tegye meg észrevételeit erről a javaslatról. |
| --- | --- |

(31)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapítása céljából Thaiföldet javasolták megfelelő analóg országnak. A Bizottság felkért minden érdekelt felet, hogy tegye meg észrevételeit erről a javaslatról.

| (32) | Csak egy érdekelt fél nyújtott be észrevételeket, amelyben alternatívaként Brazíliát vagy Indonéziát javasolta analóg országnak. A Bizottság ismert vállalatokkal lépett kapcsolatba Brazíliában és Indonéziában. A brazil vagy indonéz gyártóktól azonban a kérdőívekre válasz vagy bármilyen értékelhető észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(32)

Csak egy érdekelt fél nyújtott be észrevételeket, amelyben alternatívaként Brazíliát vagy Indonéziát javasolta analóg országnak. A Bizottság ismert vállalatokkal lépett kapcsolatba Brazíliában és Indonéziában. A brazil vagy indonéz gyártóktól azonban a kérdőívekre válasz vagy bármilyen értékelhető észrevétel nem érkezett.

| (33) | Továbbá Thaiföld világszerte az egyik legnagyobb NG-termelő, versenyző piaccal, és a thaiföldi fő NG-gyártó teljes mértékben együttműködött. Thaiföld teljesíti a megfelelő analóg ország kritériumait, mivel a thaiföldi piacon van verseny, a thaiföldi piacon elegendő mennyiséget adnak el, valamint a kínai és a thaiföldi piac a termékskála és a gyártási folyamat szempontjából is összehasonlítható. |
| --- | --- |

(33)

Továbbá Thaiföld világszerte az egyik legnagyobb NG-termelő, versenyző piaccal, és a thaiföldi fő NG-gyártó teljes mértékben együttműködött. Thaiföld teljesíti a megfelelő analóg ország kritériumait, mivel a thaiföldi piacon van verseny, a thaiföldi piacon elegendő mennyiséget adnak el, valamint a kínai és a thaiföldi piac a termékskála és a gyártási folyamat szempontjából is összehasonlítható.

| (34) | Tekintettel a fentiekre, ezért ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban Thaiföld megfelelő analóg országot jelent. |
| --- | --- |

(34)

Tekintettel a fentiekre, ezért ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban Thaiföld megfelelő analóg országot jelent.

3.4.2.   A normál érték megállapításához alkalmazott módszertan

| (35) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes értéket az analóg ország együttműködő gyártójától kapott, ellenőrzött információk alapján állapították meg, azaz a thaiföldi belföldi piacon az összehasonlítható terméktípusokért megfizetett vagy megfizetendő árak alapján, mivel megállapítható, hogy ezeket rendes kereskedelmi forgalomban képezték. A terméktípusok tekintetében megjegyzendő, hogy lényegében csak egy terméktípust, vagyis legalább 99 %-os tisztaságú NG-t exportáltak a vizsgálati időszak alatt a Kínai Népköztársaságból, és ez közvetlenül összehasonlítható az analóg ország gyártója által a belföldi piacon eladott termékkel. A vizsgálat kimutatott bizonyos eltéréseket a thaiföldi és a kínai gyártók termelési eljárásai között, abban, hogy az utóbbiak másfajta, kevesebb villamosenergia-felhasználást igénylő berendezést használnak. A thaiföldi belföldi eladási árakat ezért lefelé módosították a különbséget tükröző összeggel. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes értéket az analóg ország együttműködő gyártójától kapott, ellenőrzött információk alapján állapították meg, azaz a thaiföldi belföldi piacon az összehasonlítható terméktípusokért megfizetett vagy megfizetendő árak alapján, mivel megállapítható, hogy ezeket rendes kereskedelmi forgalomban képezték. A terméktípusok tekintetében megjegyzendő, hogy lényegében csak egy terméktípust, vagyis legalább 99 %-os tisztaságú NG-t exportáltak a vizsgálati időszak alatt a Kínai Népköztársaságból, és ez közvetlenül összehasonlítható az analóg ország gyártója által a belföldi piacon eladott termékkel. A vizsgálat kimutatott bizonyos eltéréseket a thaiföldi és a kínai gyártók termelési eljárásai között, abban, hogy az utóbbiak másfajta, kevesebb villamosenergia-felhasználást igénylő berendezést használnak. A thaiföldi belföldi eladási árakat ezért lefelé módosították a különbséget tükröző összeggel.

3.5.   Exportár

| (36) | Valamennyi együttműködő kínai exportáló gyártó Közösségbe történő exportértékesítései vagy közvetlenül független közösségi vevőknek, vagy a Kínai Népköztársaságban, illetve Tajvanon található kapcsolatban nem álló vállalkozásokon keresztül történtek. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárakat az érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(36)

Valamennyi együttműködő kínai exportáló gyártó Közösségbe történő exportértékesítései vagy közvetlenül független közösségi vevőknek, vagy a Kínai Népköztársaságban, illetve Tajvanon található kapcsolatban nem álló vállalkozásokon keresztül történtek. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárakat az érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő árak alapján állapították meg.

| (37) | Az összes többi kínai exportáló gyártó vonatkozásában a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Összehasonlítást készített a két együttműködő exportőr által a kérdőívekre adott válaszokban megjelölt összes export mennyiségéről és az Eurostat import statisztikáiból nyert, a Kínai Népköztársaságból származó összes dömpingelt importról. Az együttműködés így megállapított százaléka 74 %. Ez alapján az együttműködés szintje alacsonynak tekinthető. Következésképpen az exportárakat ideiglenesen az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban egyéni elbánást nyert két együttműködő kínai exportáló gyártó legmagasabb dömpingkülönbözetű ügyletei alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(37)

Az összes többi kínai exportáló gyártó vonatkozásában a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Összehasonlítást készített a két együttműködő exportőr által a kérdőívekre adott válaszokban megjelölt összes export mennyiségéről és az Eurostat import statisztikáiból nyert, a Kínai Népköztársaságból származó összes dömpingelt importról. Az együttműködés így megállapított százaléka 74 %. Ez alapján az együttműködés szintje alacsonynak tekinthető. Következésképpen az exportárakat ideiglenesen az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban egyéni elbánást nyert két együttműködő kínai exportáló gyártó legmagasabb dömpingkülönbözetű ügyletei alapján állapította meg.

3.6.   Összehasonlítás

| (38) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. |
| --- | --- |

(38)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt.

| (39) | A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlítása céljából az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, kiigazítások formájában kellően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolót eltéréseket. Valamennyi vizsgált vállalat (együttműködő exportáló gyártók és az analóg ország gyártója) esetében a szállítási költségek, tengeri fuvar és biztosítási költségek, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, csomagolási költségek, hitelköltségek, valamint jutalékok eltéréseit adott esetben és amennyiben indokolt volt, figyelembe vették. |
| --- | --- |

(39)

A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlítása céljából az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, kiigazítások formájában kellően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolót eltéréseket. Valamennyi vizsgált vállalat (együttműködő exportáló gyártók és az analóg ország gyártója) esetében a szállítási költségek, tengeri fuvar és biztosítási költségek, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, csomagolási költségek, hitelköltségek, valamint jutalékok eltéréseit adott esetben és amennyiben indokolt volt, figyelembe vették.

3.7.   Dömpingkülönbözetek

3.7.1.   Az egyéni elbánást nyert, együttműködő gyártók esetében

| (40) | Az egyéni elbánást nyert vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének rendelkezései szerint, a normál érték súlyozott átlagát összehasonlították az exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(40)

Az egyéni elbánást nyert vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének rendelkezései szerint, a normál érték súlyozott átlagát összehasonlították az exportár súlyozott átlagával.

| (41) | Ez alapján a dömpingkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 % |

(41)

Ez alapján a dömpingkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5 %

3.7.2.   Az összes többi exportáló gyártó esetében

| (42) | Az országos dömpingkülönbözetet a (37) preambulumbekezdésben meghatározott exportár és a (35) preambulumbekezdésben meghatározott rendes érték összehasonlítása alapján számították ki. |
| --- | --- |

(42)

Az országos dömpingkülönbözetet a (37) preambulumbekezdésben meghatározott exportár és a (35) preambulumbekezdésben meghatározott rendes érték összehasonlítása alapján számították ki.

| (43) | Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár 39,7 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(43)

Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár 39,7 %-ában állapították meg.

4.   KÁR

4.1.   A közösségi gazdasági ágazat meghatározása

| (44) | A vizsgálati időszak során az egyetlen együttműködő közösségi gyártó állította elő az NG közösségi termelésének 100 %-át. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ez a gyártó a közösségi gazdasági ágazatnak tekinthető. |
| --- | --- |

(44)

A vizsgálati időszak során az egyetlen együttműködő közösségi gyártó állította elő az NG közösségi termelésének 100 %-át. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ez a gyártó a közösségi gazdasági ágazatnak tekinthető.

| (45) | Mivel a közösségi gazdasági ágazat ily módon mindössze egy gyártóból áll, minden szenzitív adatokkal kapcsolatos adatot a bizalmas információk védelme érdekében indexálni kellett vagy tartományokba kellett sorolni. A zárójelben szereplő adatok negatív számokkal kapcsolatosak. |
| --- | --- |

(45)

Mivel a közösségi gazdasági ágazat ily módon mindössze egy gyártóból áll, minden szenzitív adatokkal kapcsolatos adatot a bizalmas információk védelme érdekében indexálni kellett vagy tartományokba kellett sorolni. A zárójelben szereplő adatok negatív számokkal kapcsolatosak.

| (46) | Mivel a közösségi gyártó április 1-jétől a következő év március 31-ig terjedő pénzügyi évet használ, minden alábbi adat pénzügyi évre, és nem naptári évre vonatkozik (például a 2005-ös pénzügyi év a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig terjedő időszakot foglalja magában). Az importra vonatkozó adatok összehasonlítható módon, ugyanazon az alapon kerülnek bemutatásra. |
| --- | --- |

(46)

Mivel a közösségi gyártó április 1-jétől a következő év március 31-ig terjedő pénzügyi évet használ, minden alábbi adat pénzügyi évre, és nem naptári évre vonatkozik (például a 2005-ös pénzügyi év a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig terjedő időszakot foglalja magában). Az importra vonatkozó adatok összehasonlítható módon, ugyanazon az alapon kerülnek bemutatásra.

4.2.   Közösségi fogyasztás

| (47) | A közösségi fogyasztást úgy állapították meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített volumenhez az Eurostat adatai alapján hozzáadták a Kínai Népköztársaságból és más harmadik országokból származó behozatalt. Az NG közösségi fogyasztása a 2005-ös pénzügyi év és a 2006-os pénzügyi év alatt nőtt, mielőtt folyamatosan csökkent volna a 2007-es pénzügyi évben és a vizsgálati időszak során. A figyelembe vett időszak során a fogyasztás összességében 4 %-kal csökkent.
  1.   táblázat | 2005-ös pénzügyi év | 2006-os pénzügyi év | 2007-es pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi fogyasztás (tonna) | | | | |
| Index | 100 | 107 | 98 | 96 |

(47)

A közösségi fogyasztást úgy állapították meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített volumenhez az Eurostat adatai alapján hozzáadták a Kínai Népköztársaságból és más harmadik országokból származó behozatalt. Az NG közösségi fogyasztása a 2005-ös pénzügyi év és a 2006-os pénzügyi év alatt nőtt, mielőtt folyamatosan csökkent volna a 2007-es pénzügyi évben és a vizsgálati időszak során. A figyelembe vett időszak során a fogyasztás összességében 4 %-kal csökkent.

1.   táblázat

2005-ös pénzügyi év

2006-os pénzügyi év

2007-es pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Közösségi fogyasztás (tonna)

Index

100

107

98

96

4.3.   A Kínai Népköztársaságból származó közösségi behozatal

4.3.1.   Volumen és piaci részesedés

| (48) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumene a 2005-ös pénzügyi évi 4 701 tonnáról a vizsgálati időszak során 34 613 tonnára jelentősen nőtt, azaz a figyelembe vett időszak alatt 636 %-kal. |
| --- | --- |

(48)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumene a 2005-ös pénzügyi évi 4 701 tonnáról a vizsgálati időszak során 34 613 tonnára jelentősen nőtt, azaz a figyelembe vett időszak alatt 636 %-kal.

| (49) | Az ennek megfelelő piaci részesedés a 2005-ös pénzügyi évben a 3–7 %-os tartományba esett, és a figyelembe vett időszak alatt a 38–43 %-os tartományig nőtt, annak ellenére, hogy a fogyasztás csökkent.
  2.   táblázat | 2005-ös pénzügyi év | 2006-os pénzügyi év | 2007-es pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaságból származó behozatal (tonna) | 4 701 | 11 376 | 34 254 | 34 613 |
| Index | 100 | 242 | 729 | 736 |
| Kínai Népköztársaság piaci részesedése | | | | |
| Index | 100 | 226 | 745 | 768 |
| Forrás: Az Eurostat által megadott import mennyiségek. |

(49)

Az ennek megfelelő piaci részesedés a 2005-ös pénzügyi évben a 3–7 %-os tartományba esett, és a figyelembe vett időszak alatt a 38–43 %-os tartományig nőtt, annak ellenére, hogy a fogyasztás csökkent.

2.   táblázat

2005-ös pénzügyi év

2006-os pénzügyi év

2007-es pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Kínai Népköztársaságból származó behozatal (tonna)

4 701

11 376

34 254

34 613

Index

100

242

729

736

Kínai Népköztársaság piaci részesedése

Index

100

226

745

768

Forrás: Az Eurostat által megadott import mennyiségek.

4.3.2.   Egy egység eladási ára

| (50) | A kínai behozatal átlagára a figyelembe vett időszak során ingadozott és összességében 2 %-os kis mértékű csökkenést mutatott.
  3.   táblázat | 2005-ös pénzügyi év | 2006-os pénzügyi év | 2007-es pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból származó behozatal ára (EUR/tonna) | 790 | 818 | 785 | 773 |
| Index | 100 | 104 | 99 | 98 |
| Forrás: Az Eurostat által megadott importárak. |

(50)

A kínai behozatal átlagára a figyelembe vett időszak során ingadozott és összességében 2 %-os kis mértékű csökkenést mutatott.

3.   táblázat

2005-ös pénzügyi év

2006-os pénzügyi év

2007-es pénzügyi év

Vizsgálati időszak

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal ára (EUR/tonna)

790

818

785

773

Index

100

104

99

98

Forrás: Az Eurostat által megadott importárak.

4.3.3.   Áralákínálás

| (51) | Az áralákínálás elemzése céljából a közösségi piacon független vevőknek történt eladások alapján, a közösségi gazdasági ágazat terméktípusonkénti súlyozott átlag eladási árát, gyártelepi szintre igazítva, az érintett behozatal azon megfelelő súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. Az összehasonlítás az árengedmények levonása után történt. |
| --- | --- |

(51)

Az áralákínálás elemzése céljából a közösségi piacon független vevőknek történt eladások alapján, a közösségi gazdasági ágazat terméktípusonkénti súlyozott átlag eladási árát, gyártelepi szintre igazítva, az érintett behozatal azon megfelelő súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. Az összehasonlítás az árengedmények levonása után történt.

| (52) | A fenti módszertan alapján a különbség az árak között – a közösségi gazdasági ágazat súlyozott (gyártelepi) átlagárának százalékában kifejezve – azaz az ár-alákínálási különbözet, 21 %-tól 24 %-ig terjedt. |
| --- | --- |

(52)

A fenti módszertan alapján a különbség az árak között – a közösségi gazdasági ágazat súlyozott (gyártelepi) átlagárának százalékában kifejezve – azaz az ár-alákínálási különbözet, 21 %-tól 24 %-ig terjedt.

4.4.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (53) | A közösségi gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti gazdasági helyzetének meghatározása érdekében az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében említett valamennyi gazdasági tényező alakulását megvizsgálták. |
| --- | --- |

(53)

A közösségi gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti gazdasági helyzetének meghatározása érdekében az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében említett valamennyi gazdasági tényező alakulását megvizsgálták.

4.4.1.   Gyártási kapacitás, gyártás és kapacitáskihasználás

| (54) | A gyártási kapacitás a 2006-os pénzügyi évben 5 %-kal nőtt, amit a 2007-es pénzügyi évben további 3 százalékpontos növekedés követett, mielőtt stabilizálódott volna a vizsgálati időszak alatt. A gyártási kapacitásban történt növekedés új beruházások eredménye volt, amint azt az alábbi (60) preambulumbekezdés megmagyarázza. |
| --- | --- |

(54)

A gyártási kapacitás a 2006-os pénzügyi évben 5 %-kal nőtt, amit a 2007-es pénzügyi évben további 3 százalékpontos növekedés követett, mielőtt stabilizálódott volna a vizsgálati időszak alatt. A gyártási kapacitásban történt növekedés új beruházások eredménye volt, amint azt az alábbi (60) preambulumbekezdés megmagyarázza.

| (55) | A közösségi gazdasági ágazat NG termelése folyamatosan csökkent, a figyelembe vett időszak alatt összesen 6 %-os visszaesést mutatva. A 2007-es pénzügyi év és a vizsgálati időszak termelési adatain megmutatkozik, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak 2006-ban egy hónapra be kellett szüntetnie a termelést. |
| --- | --- |

(55)

A közösségi gazdasági ágazat NG termelése folyamatosan csökkent, a figyelembe vett időszak alatt összesen 6 %-os visszaesést mutatva. A 2007-es pénzügyi év és a vizsgálati időszak termelési adatain megmutatkozik, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak 2006-ban egy hónapra be kellett szüntetnie a termelést.

| (56) | A gyártott mennyiség csökkenése következtében a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 14 %-kal csökkent.
  4.   táblázat | 2005-ös pénzügyi év | 2006-os pénzügyi év | 2007-es pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási kapacitás | | | | |
| Index | 100 | 105 | 108 | 108 |
| Gyártás | | | | |
| Index | 100 | 99 | 93 | 94 |
| Kapacitáskihasználás | | | | |
| Index | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Forrás: Válasz a kérdőívre. |

(56)

A gyártott mennyiség csökkenése következtében a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 14 %-kal csökkent.

4.   táblázat

2005-ös pénzügyi év

2006-os pénzügyi év

2007-es pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Gyártási kapacitás

Index

100

105

108

108

Gyártás

Index

100

99

93

94

Kapacitáskihasználás

Index

100

95

86

86

Forrás: Válasz a kérdőívre.

4.4.2.   Értékesítési volumen, piaci részesedés és egy egység átlagára a Közösségben

| (57) | A közösségi gazdasági ágazat független vevőknek történő NG értékesítései a közösségi piacon kis mértékben nőttek a 2006-os pénzügyi évben, mielőtt 25 százalékpontos erőteljes csökkenést mutattak volna a 2007-es pénzügyi évben. A figyelembe vett időszak alatt az értékesítés csökkenése 24 %-os volt. Ez a nagyarányú esés az értékesítési volumenben a figyelembe vett időszak alatt a piaci részesedés összesen 12,5 százalékpontos jelentős csökkenéséhez vezetett (a 2005-ös pénzügyi évben 58,6 %-os piaci részesedésből a vizsgálati időszakban 46,1 %-os lett). |
| --- | --- |

(57)

A közösségi gazdasági ágazat független vevőknek történő NG értékesítései a közösségi piacon kis mértékben nőttek a 2006-os pénzügyi évben, mielőtt 25 százalékpontos erőteljes csökkenést mutattak volna a 2007-es pénzügyi évben. A figyelembe vett időszak alatt az értékesítés csökkenése 24 %-os volt. Ez a nagyarányú esés az értékesítési volumenben a figyelembe vett időszak alatt a piaci részesedés összesen 12,5 százalékpontos jelentős csökkenéséhez vezetett (a 2005-ös pénzügyi évben 58,6 %-os piaci részesedésből a vizsgálati időszakban 46,1 %-os lett).

| (58) | A figyelembe vett időszak alatt a közösségi piacon a független vevőknek történő értékesítések átlagára 19 %-kal nőtt. A növekedés még kiemelkedőbb volt a 2007-es pénzügyi évben (+ 23 %), de ezt követően az árak a vizsgálati időszak utolsó három hónapjában kissé csökkentek. Az árak emelése szükséges volt a nyersanyagok és egyéb ráfordítások megnövekedett költségeinek fedezésére. Annak ellenére, hogy a közösségi gazdasági ágazat képes volt az NG-gyártásban a hatékonyságát ténylegesen növelni, az eladási árak a vizsgálati időszak során nem fedezték az előállítási költségeket.
  5.   táblázat | 2005-ös pénzügyi év | 2006-os pénzügyi év | 2007-es pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen | | | | |
| Index | 100 | 101 | 76 | 76 |
| Piaci részesedés | | | | |
| Index | 100 | 94 | 77 | 79 |
| Átlagárak | | | | |
| Index | 100 | 106 | 123 | 119 |
| Forrás: Válasz a kérdőívre. |

(58)

A figyelembe vett időszak alatt a közösségi piacon a független vevőknek történő értékesítések átlagára 19 %-kal nőtt. A növekedés még kiemelkedőbb volt a 2007-es pénzügyi évben (+ 23 %), de ezt követően az árak a vizsgálati időszak utolsó három hónapjában kissé csökkentek. Az árak emelése szükséges volt a nyersanyagok és egyéb ráfordítások megnövekedett költségeinek fedezésére. Annak ellenére, hogy a közösségi gazdasági ágazat képes volt az NG-gyártásban a hatékonyságát ténylegesen növelni, az eladási árak a vizsgálati időszak során nem fedezték az előállítási költségeket.

5.   táblázat

2005-ös pénzügyi év

2006-os pénzügyi év

2007-es pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen

Index

100

101

76

76

Piaci részesedés

Index

100

94

77

79

Átlagárak

Index

100

106

123

119

Forrás: Válasz a kérdőívre.

4.4.3.   Készletek

| (59) | A figyelembe vett időszak során a készletek 52 %-kal nőttek. Ez a készletnövekmény a figyelembe vett időszak második felében halmozódott fel, és egybeesett azzal a jelentős csökkenéssel, ami a 2007-es pénzügyi évtől kezdődően az értékesítésben történt. A vizsgálati időszak végén a készletek szintje magas szinten maradt.
  6.   táblázat | 2005-ös pénzügyi év | 2006-os pénzügyi év | 2007-es pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek | | | | |
| Index | 100 | 101 | 153 | 152 |
| Forrás: Válasz a kérdőívre. |

(59)

A figyelembe vett időszak során a készletek 52 %-kal nőttek. Ez a készletnövekmény a figyelembe vett időszak második felében halmozódott fel, és egybeesett azzal a jelentős csökkenéssel, ami a 2007-es pénzügyi évtől kezdődően az értékesítésben történt. A vizsgálati időszak végén a készletek szintje magas szinten maradt.

6.   táblázat

2005-ös pénzügyi év

2006-os pénzügyi év

2007-es pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Készletek

Index

100

101

153

152

Forrás: Válasz a kérdőívre.

4.4.4.   Nyereségesség, beruházások, beruházások megtérülése, pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (60) | A közösségi gazdasági ágazatnak a közösségi piacon a hasonló termékből történt értékesítései a figyelembe vett időszak során nem voltak nyereségesek. Ezen időszak elején e helyzet hátterében az Orsan S.A.-nak az Ajinomoto Foods Europe (AFE) általi felvásárlását, valamint az akkor végbemenő szerkezetátalakítást kellett látni. Az Orsan S.A. valóban rossz pénzügyi helyzetben volt 2003-ig, és az AFE 2004-ben és 2005-ben egyedi beruházásokkal alapos szerkezetátalakításba fogott a költségek csökkentése és a hatékonyság javítása érdekében. E beruházások célja a gyártási kapacitás növelése, új termékcsoport fejlesztése, valamint az energiahatékonyság fokozása volt. Az a csoport, amelyikhez a közösségi gazdasági ágazat most már tartozik, know-how-t is adott át, beleértve az NG közösségi előállításához szükséges erjedési folyamatot szolgáló új és jobban teljesítő baktériumtörzseket is. |
| --- | --- |

(60)

A közösségi gazdasági ágazatnak a közösségi piacon a hasonló termékből történt értékesítései a figyelembe vett időszak során nem voltak nyereségesek. Ezen időszak elején e helyzet hátterében az Orsan S.A.-nak az Ajinomoto Foods Europe (AFE) általi felvásárlását, valamint az akkor végbemenő szerkezetátalakítást kellett látni. Az Orsan S.A. valóban rossz pénzügyi helyzetben volt 2003-ig, és az AFE 2004-ben és 2005-ben egyedi beruházásokkal alapos szerkezetátalakításba fogott a költségek csökkentése és a hatékonyság javítása érdekében. E beruházások célja a gyártási kapacitás növelése, új termékcsoport fejlesztése, valamint az energiahatékonyság fokozása volt. Az a csoport, amelyikhez a közösségi gazdasági ágazat most már tartozik, know-how-t is adott át, beleértve az NG közösségi előállításához szükséges erjedési folyamatot szolgáló új és jobban teljesítő baktériumtörzseket is.

| (61) | Bár a beruházások 2006-ban és 2007-ben is folytatódtak, a közösségi gazdasági ágazat képes volt a veszteségei csökkentésére, kiváltképpen a vizsgálati időszak során, a megemelt értékesítési árak, de a nyersanyag- és energiafelhasználás jobb hatékonysága miatt is. Az árak további emelkedése azonban nem volt lehetséges. A kínai exportőrök jelenléte egyre nőtt és gyorsan terjeszkedtek a közösségi piacon. Ennek következtében a vizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat továbbra is jelentős veszteséggel értékesített a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(61)

Bár a beruházások 2006-ban és 2007-ben is folytatódtak, a közösségi gazdasági ágazat képes volt a veszteségei csökkentésére, kiváltképpen a vizsgálati időszak során, a megemelt értékesítési árak, de a nyersanyag- és energiafelhasználás jobb hatékonysága miatt is. Az árak további emelkedése azonban nem volt lehetséges. A kínai exportőrök jelenléte egyre nőtt és gyorsan terjeszkedtek a közösségi piacon. Ennek következtében a vizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat továbbra is jelentős veszteséggel értékesített a közösségi piacon.

| (62) | A beruházásoknak a hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származó megtérülése a teljes figyelembe vett időszak során negatív volt, ami tükrözi a fent említett negatív nyereségességi tendenciát. |
| --- | --- |

(62)

A beruházásoknak a hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származó megtérülése a teljes figyelembe vett időszak során negatív volt, ami tükrözi a fent említett negatív nyereségességi tendenciát.

| (63) | Csakúgy, mint a többi pénzügyi mutató, az EU-ban előállított és értékesített NG által generált pénzforgalom a figyelembe vett időszak alatt végig negatív volt. |
| --- | --- |

(63)

Csakúgy, mint a többi pénzügyi mutató, az EU-ban előállított és értékesített NG által generált pénzforgalom a figyelembe vett időszak alatt végig negatív volt.

| (64) | A pénzügyi veszteségektől eltekintve nem mutatott semmi arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat, mint az Ajinomoto csoport része, egyéb problémákkal szembesült volna, amikor a tevékenységeihez tőkét kívánt bevonni.
  7.   táblázat | 2005-ös pénzügyi év | 2006-os pénzügyi év | 2007-es pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | | | | |
| Index | (100) | (103) | (66) | (75) |
| Beruházások | | | | |
| Index | 100 | 211 | 65 | 51 |
| Beruházások megtérülése | | | | |
| Index | (100) | (92) | (63) | (67) |
| Pénzforgalom | | | | |
| Index | (100) | (102) | (59) | (83) |
| Forrás: Válasz a kérdőívre. |

(64)

A pénzügyi veszteségektől eltekintve nem mutatott semmi arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat, mint az Ajinomoto csoport része, egyéb problémákkal szembesült volna, amikor a tevékenységeihez tőkét kívánt bevonni.

7.   táblázat

2005-ös pénzügyi év

2006-os pénzügyi év

2007-es pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Nyereségesség

Index

(100)

(103)

(66)

(75)

Beruházások

Index

100

211

65

51

Beruházások megtérülése

Index

(100)

(92)

(63)

(67)

Pénzforgalom

Index

(100)

(102)

(59)

(83)

Forrás: Válasz a kérdőívre.

4.4.5.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| (65) | A foglalkoztatás a közösségi gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszak során 9 %-kal csökkent. A bérek eleinte nőttek, a 2006-os pénzügyi évben 6 %-kal a 2005-ös pénzügyi évvel összehasonlítva. A 2007-es pénzügyi évben és a vizsgálati időszak alatt a bérek azonban a 2005-ös pénzügyi év szintjére estek vissza. |
| --- | --- |

(65)

A foglalkoztatás a közösségi gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszak során 9 %-kal csökkent. A bérek eleinte nőttek, a 2006-os pénzügyi évben 6 %-kal a 2005-ös pénzügyi évvel összehasonlítva. A 2007-es pénzügyi évben és a vizsgálati időszak alatt a bérek azonban a 2005-ös pénzügyi év szintjére estek vissza.

| (66) | A termelékenység a 2006-os pénzügyi évben 3 %-kal nőtt, amit a 2007-es pénzügyi évben kis mértékű csökkenés követett. A vizsgálati időszak alatt a termelékenység a 2006-os pénzügyi év szintjével azonos szintig ismét nőtt.
  8.   táblázat | 2005-ös pénzügyi év | 2006-os pénzügyi év | 2007-es pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás | | | | |
| Index | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Bérek | | | | |
| Index | 100 | 106 | 100 | 100 |
| Termelékenység | | | | |
| Index | 100 | 103 | 101 | 103 |
| Forrás: Válasz a kérdőívre. |

(66)

A termelékenység a 2006-os pénzügyi évben 3 %-kal nőtt, amit a 2007-es pénzügyi évben kis mértékű csökkenés követett. A vizsgálati időszak alatt a termelékenység a 2006-os pénzügyi év szintjével azonos szintig ismét nőtt.

8.   táblázat

2005-ös pénzügyi év

2006-os pénzügyi év

2007-es pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatás

Index

100

95

92

91

Bérek

Index

100

106

100

100

Termelékenység

Index

100

103

101

103

Forrás: Válasz a kérdőívre.

4.4.6.   Növekedés

| (67) | Miközben a figyelembe vett időszak alatt a közösségi fogyasztás 4 %-kal, a közösségi gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 24 %-kal csökkent. Ez a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének 12,5 százalékpontos visszaeséséhez vezetett. |
| --- | --- |

(67)

Miközben a figyelembe vett időszak alatt a közösségi fogyasztás 4 %-kal, a közösségi gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 24 %-kal csökkent. Ez a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének 12,5 százalékpontos visszaeséséhez vezetett.

4.4.7.   A tényleges dömpingkülönbözet mértéke és korábbi dömping okozta károk helyreállítása

| (68) | A Kínai Népköztársaság exportőreire vonatkozó dömpingkülönbözetek a fentiekben, a dömpinggel foglalkozó szakaszban meghatározásra kerültek, és jelentősen magasabbak a de minimis mértékénél. Továbbá, a dömpingelt behozatal árai és mennyisége miatt a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(68)

A Kínai Népköztársaság exportőreire vonatkozó dömpingkülönbözetek a fentiekben, a dömpinggel foglalkozó szakaszban meghatározásra kerültek, és jelentősen magasabbak a de minimis mértékénél. Továbbá, a dömpingelt behozatal árai és mennyisége miatt a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

| (69) | Nincs arra utaló jel, hogy a közösségi gazdasági ágazat korábbi dömping hatásait heverné ki. Megjegyzendő, hogy a NG behozatalra vonatkozóan 2003 óta nem hoztak intézkedéseket. |
| --- | --- |

(69)

Nincs arra utaló jel, hogy a közösségi gazdasági ágazat korábbi dömping hatásait heverné ki. Megjegyzendő, hogy a NG behozatalra vonatkozóan 2003 óta nem hoztak intézkedéseket.

4.5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (70) | A figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó kármutatók többsége negatívan alakult. A gyártás és a kapacitáskihasználás 6 %-kal, illetve 14 %-kal esett. Miközben a fogyasztás a közösségi piacon 4 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat által értékesített volumen lényegesen nagyobb mértékben, azaz 24 %-kal esett, ami a piaci részesedés 12,5 százalékpontos visszaeséséhez vezetett. A figyelembe vett időszak során más kármutatók, mint például a készletek és a foglalkoztatás, szintén negatívan alakultak. |
| --- | --- |

(70)

A figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó kármutatók többsége negatívan alakult. A gyártás és a kapacitáskihasználás 6 %-kal, illetve 14 %-kal esett. Miközben a fogyasztás a közösségi piacon 4 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat által értékesített volumen lényegesen nagyobb mértékben, azaz 24 %-kal esett, ami a piaci részesedés 12,5 százalékpontos visszaeséséhez vezetett. A figyelembe vett időszak során más kármutatók, mint például a készletek és a foglalkoztatás, szintén negatívan alakultak.

| (71) | A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt az alacsony árú kínai behozatal akár 24 %-kal is alákínálta a közösségi gazdasági ágazat árait. A költségek növekedése miatt a közösségi gazdasági ágazat eladási árai a figyelembe vett időszak során 19 %-kal nőttek, de ennek következménye az lett, hogy az értékesítési volumen csökkent és a piaci részesedés esett. Ezért a többi pénzügyi kármutató, köztük a beruházások megtérülése, a pénzforgalom és a nyereségesség is negatívan alakult a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(71)

A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt az alacsony árú kínai behozatal akár 24 %-kal is alákínálta a közösségi gazdasági ágazat árait. A költségek növekedése miatt a közösségi gazdasági ágazat eladási árai a figyelembe vett időszak során 19 %-kal nőttek, de ennek következménye az lett, hogy az értékesítési volumen csökkent és a piaci részesedés esett. Ezért a többi pénzügyi kármutató, köztük a beruházások megtérülése, a pénzforgalom és a nyereségesség is negatívan alakult a figyelembe vett időszak alatt.

| (72) | A fentiek fényében levonható az a következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(72)

A fentiek fényében levonható az a következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   Bevezetés

| (73) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének és 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, dömpingelt NG behozatal a közösségi gazdasági ágazatnak olyan mértékű kárt okozott-e, ami jelentősként osztályozható. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgálta, amelyek ugyanabban az időben kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne tulajdoníthassák a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(73)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének és 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, dömpingelt NG behozatal a közösségi gazdasági ágazatnak olyan mértékű kárt okozott-e, ami jelentősként osztályozható. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgálta, amelyek ugyanabban az időben kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne tulajdoníthassák a dömpingelt behozatalnak.

5.2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (74) | A figyelembe vett időszak során, mennyiség szempontjából, a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú dömpingelt behozatal több mint a hétszeresére nőtt, aminek következtében a kínai NG közösségi piaci részesedése a 2005-ös pénzügyi év 3–7 % közötti értékéről a vizsgálati időszakra 38–43 % közötti értékre nőtt. Ugyanakkor a kínai exportőrök voltak az egyetlen olyan piaci résztvevők, akik csökkentették az eladási áraikat. A rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a közösségi gyártó és más harmadik országok exportőrei emelték az áraikat a termelési költségek növekedését követően (főképpen a nyersanyag- és energiaárak emelkedtek). |
| --- | --- |

(74)

A figyelembe vett időszak során, mennyiség szempontjából, a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú dömpingelt behozatal több mint a hétszeresére nőtt, aminek következtében a kínai NG közösségi piaci részesedése a 2005-ös pénzügyi év 3–7 % közötti értékéről a vizsgálati időszakra 38–43 % közötti értékre nőtt. Ugyanakkor a kínai exportőrök voltak az egyetlen olyan piaci résztvevők, akik csökkentették az eladási áraikat. A rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a közösségi gyártó és más harmadik országok exportőrei emelték az áraikat a termelési költségek növekedését követően (főképpen a nyersanyag- és energiaárak emelkedtek).

| (75) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatal növekedése egybeesett a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásával. A 2006-os pénzügyi évben a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége 142 %-kal nőtt, miközben a közösségi értékesítési volumen 1 %-kal nőtt. A 2007-es pénzügyi évben a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége további 201 %-kal nőtt és az eladási árak 4 %-kal csökkentek, míg a közösségi értékesítési volumen 25 százalékponttal csökkent. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat az értékesítési volumene csökkenését tapasztalta a közösségi piacon, ami a vizsgálati időszak alatt a piaci részesedésének 12,5 százalékpontos csökkenéséhez vezetett. A dömpingelt kínai behozatal által gyakorolt árleszorítás nem tette lehetővé a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy az eladási árait olyan szintre emelje, ami megszüntette volna a veszteségeit, és tovább javította volna a pénzügyi helyzetét. |
| --- | --- |

(75)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal növekedése egybeesett a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásával. A 2006-os pénzügyi évben a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége 142 %-kal nőtt, miközben a közösségi értékesítési volumen 1 %-kal nőtt. A 2007-es pénzügyi évben a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége további 201 %-kal nőtt és az eladási árak 4 %-kal csökkentek, míg a közösségi értékesítési volumen 25 százalékponttal csökkent. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat az értékesítési volumene csökkenését tapasztalta a közösségi piacon, ami a vizsgálati időszak alatt a piaci részesedésének 12,5 százalékpontos csökkenéséhez vezetett. A dömpingelt kínai behozatal által gyakorolt árleszorítás nem tette lehetővé a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy az eladási árait olyan szintre emelje, ami megszüntette volna a veszteségeit, és tovább javította volna a pénzügyi helyzetét.

| (76) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amellyel a vizsgálati időszak alatt jelentősen alákínálták a közösségi gazdasági ágazat árait, és amely mennyiségében is jelentősen nőtt, meghatározó szereppel bírt a közösségi gazdasági ágazatot ért kár okozásában, amit az ágazat rossz pénzügyi helyzete, a vizsgálati időszak alatt más kármutatók romlása, valamint a piaci részesedés csökkenése tükröz. |
| --- | --- |

(76)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amellyel a vizsgálati időszak alatt jelentősen alákínálták a közösségi gazdasági ágazat árait, és amely mennyiségében is jelentősen nőtt, meghatározó szereppel bírt a közösségi gazdasági ágazatot ért kár okozásában, amit az ágazat rossz pénzügyi helyzete, a vizsgálati időszak alatt más kármutatók romlása, valamint a piaci részesedés csökkenése tükröz.

5.3.   Egyéb tényezők hatása

5.3.1.   Más harmadik országokból származó behozatal

| (77) | A vizsgálat által nem érintett harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszak alatt 65 %-kal csökkent, aminek eredményeképpen a piaci részesedésük a 2005-ös pénzügyi évi 35–40 %-os tartományból a vizsgálati időszakra a 10–15 % közötti szintre esett vissza. E behozatal árai a figyelembe vett időszak alatt 20 %-kal nőttek, ami a közösségi gazdasági ágazat árai alakulásának tendenciáját követi. |
| --- | --- |

(77)

A vizsgálat által nem érintett harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszak alatt 65 %-kal csökkent, aminek eredményeképpen a piaci részesedésük a 2005-ös pénzügyi évi 35–40 %-os tartományból a vizsgálati időszakra a 10–15 % közötti szintre esett vissza. E behozatal árai a figyelembe vett időszak alatt 20 %-kal nőttek, ami a közösségi gazdasági ágazat árai alakulásának tendenciáját követi.

| (78) | A 2005-ös pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumenének és árainak tendenciái a következőképpen alakultak:
  9.   táblázat









  Egyéb harmadik ország | 2005-ös pénzügyi év | 2006-os pénzügyi év | 2007-es pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes behozatal
  (tonna) | 31 910 | 30 926 | 13 080 | 11 225 |
| Index | 100 | 97 | 41 | 35 |
| Forrás: Eurostat. |

(78)

A 2005-ös pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumenének és árainak tendenciái a következőképpen alakultak:

9.   táblázat

Egyéb harmadik ország

2005-ös pénzügyi év

2006-os pénzügyi év

2007-es pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Összes behozatal

(tonna)

31 910

30 926

13 080

11 225

Index

100

97

41

35

Forrás: Eurostat.

| Egyéb harmadik országok | 2005-ös pénzügyi év | 2006-os pénzügyi év | 2007-es pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes behozatal átlagára
  (EUR/tonna) | 789 | 831 | 976 | 945 |
| Index | 100 | 105 | 124 | 120 |
| Forrás: Eurostat. |

Egyéb harmadik országok

2005-ös pénzügyi év

2006-os pénzügyi év

2007-es pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Összes behozatal átlagára

(EUR/tonna)

789

831

976

945

Index

100

105

124

120

Forrás: Eurostat.

| (79) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem törte meg az okozati összefüggést a megállapított dömping és a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár között. |
| --- | --- |

(79)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem törte meg az okozati összefüggést a megállapított dömping és a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár között.

5.3.2.   A kereslet alakulása

| (80) | Ami a kereslet alakulását illeti, a Közösség NG fogyasztása a 2005-ös pénzügyi év és a vizsgálati időszak között csökkent. Ez a csökkenés azonban nem volt jelentős (– 4 %), és nem magyarázza meg a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által értékesített mennyiség esését, ami 24 %-os volt. Hangsúlyozni kell, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat a piaci részesedéséből 12,5 százalékpontot veszített, és ezen értékesítések helyébe a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal lépett. Ezért a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár nem tulajdonítható a kereslet szűkülésének a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(80)

Ami a kereslet alakulását illeti, a Közösség NG fogyasztása a 2005-ös pénzügyi év és a vizsgálati időszak között csökkent. Ez a csökkenés azonban nem volt jelentős (– 4 %), és nem magyarázza meg a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által értékesített mennyiség esését, ami 24 %-os volt. Hangsúlyozni kell, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat a piaci részesedéséből 12,5 százalékpontot veszített, és ezen értékesítések helyébe a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal lépett. Ezért a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár nem tulajdonítható a kereslet szűkülésének a közösségi piacon.

5.3.3.   A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye és termelékenysége

| (81) | Egyes érdekelt felek azon állításaival szemben, miszerint a közösségi gazdasági ágazat gyenge exportteljesítménye lehet az elszenvedett kár oka, meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak során az exportértékesítések több mint 50 %-kal nőttek. Az állítást ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(81)

Egyes érdekelt felek azon állításaival szemben, miszerint a közösségi gazdasági ágazat gyenge exportteljesítménye lehet az elszenvedett kár oka, meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak során az exportértékesítések több mint 50 %-kal nőttek. Az állítást ezért el kellett utasítani.

| (82) | Ami a termelékenységi tényezőt illeti, érdemes megjegyezni, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat képes volt az állandó költségeit és a bérköltségeit csökkenteni, valamint az egy alkalmazottra jutó termelékenységét növelte. |
| --- | --- |

(82)

Ami a termelékenységi tényezőt illeti, érdemes megjegyezni, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat képes volt az állandó költségeit és a bérköltségeit csökkenteni, valamint az egy alkalmazottra jutó termelékenységét növelte.

| (83) | A fentiekre tekintettel, sem az exportteljesítmény, sem a közösségi gazdasági ágazat termelékenységének állítólagos csökkenése nem járult hozzá az ágazat helyzetének romlásához a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(83)

A fentiekre tekintettel, sem az exportteljesítmény, sem a közösségi gazdasági ágazat termelékenységének állítólagos csökkenése nem járult hozzá az ágazat helyzetének romlásához a vizsgálati időszak alatt.

5.3.4.   Árfolyam-ingadozások

| (84) | Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az USA-dollár euróval szembeni leértékelődése kedvezett az NG európai közösségi behozatalának. Csakugyan megállapításra került, hogy a Kínai Népköztársaságból az Európai Közösségbe irányuló importügyletek döntő többségét USA-dollárban számolják el. |
| --- | --- |

(84)

Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az USA-dollár euróval szembeni leértékelődése kedvezett az NG európai közösségi behozatalának. Csakugyan megállapításra került, hogy a Kínai Népköztársaságból az Európai Közösségbe irányuló importügyletek döntő többségét USA-dollárban számolják el.

| (85) | Emlékeztetőül, a vizsgálatnak meg kell állapítania, hogy a dömpingelt behozatal (árak és mennyiség szempontjából) a közösségi gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozott-e, vagy, hogy a jelentős kárt más tényezők okozták. Ebben a vonatkozásban az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése kimondja, hogy azt szükséges kimutatni, hogy a dömpingelt behozatal árszintje kárt okozott. Tehát pusztán az árak szintje közötti különbségre utal, és így nem írja elő az árak szintjét befolyásoló tényezők elemzését. |
| --- | --- |

(85)

Emlékeztetőül, a vizsgálatnak meg kell állapítania, hogy a dömpingelt behozatal (árak és mennyiség szempontjából) a közösségi gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozott-e, vagy, hogy a jelentős kárt más tényezők okozták. Ebben a vonatkozásban az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése kimondja, hogy azt szükséges kimutatni, hogy a dömpingelt behozatal árszintje kárt okozott. Tehát pusztán az árak szintje közötti különbségre utal, és így nem írja elő az árak szintjét befolyásoló tényezők elemzését.

| (86) | A gyakorlatban a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazat áraira való hatásának vizsgálata lényegében az áralákínálás és árleszorítás megállapításából áll. E célból a dömpingelt exportárakat összehasonlítják a közösségi gazdasági ágazat eladási áraival, továbbá az összehasonlíthatóság érdekében egyes esetekben szükség lehet a kárszámításokhoz használt exportárak más devizába történő átváltására. Következésképpen ebben az összefüggésben az átváltási árfolyamok használata csak azt biztosítja, hogy a különbözetet összehasonlítható alapon állapítsák meg. Ebből nyilvánvalóvá válik, hogy elvben az átváltási árfolyam nem lehet a kárt okozó további tényező. |
| --- | --- |

(86)

A gyakorlatban a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazat áraira való hatásának vizsgálata lényegében az áralákínálás és árleszorítás megállapításából áll. E célból a dömpingelt exportárakat összehasonlítják a közösségi gazdasági ágazat eladási áraival, továbbá az összehasonlíthatóság érdekében egyes esetekben szükség lehet a kárszámításokhoz használt exportárak más devizába történő átváltására. Következésképpen ebben az összefüggésben az átváltási árfolyamok használata csak azt biztosítja, hogy a különbözetet összehasonlítható alapon állapítsák meg. Ebből nyilvánvalóvá válik, hogy elvben az átváltási árfolyam nem lehet a kárt okozó további tényező.

| (87) | A fentieket az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfogalmazása is megerősíti, amely ismert tényezőket említ, a dömpingelt behozatal kivételével. Az e cikkben szereplő más ismert tényezők listája nem említ olyan tényezőt, ami a dömpingelt behozatal árszintjét befolyásolná. Összefoglalásképpen, amennyiben a behozatalt dömpingelték, és még ha az átváltási árfolyamok kedvező alakulása a behozatal javára is vált, az átváltási árfolyam alakulása nem tekinthető kárt okozó további tényezőnek. |
| --- | --- |

(87)

A fentieket az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfogalmazása is megerősíti, amely ismert tényezőket említ, a dömpingelt behozatal kivételével. Az e cikkben szereplő más ismert tényezők listája nem említ olyan tényezőt, ami a dömpingelt behozatal árszintjét befolyásolná. Összefoglalásképpen, amennyiben a behozatalt dömpingelték, és még ha az átváltási árfolyamok kedvező alakulása a behozatal javára is vált, az átváltási árfolyam alakulása nem tekinthető kárt okozó további tényezőnek.

| (88) | Így a dömpingelt behozatal árszintjét befolyásoló tényezők, mint például az átváltási árfolyam ingadozásának elemzése, nem lehet bizonyító erejű, és egy ilyen elemzés túlmutatna az alaprendelet követelményein. |
| --- | --- |

(88)

Így a dömpingelt behozatal árszintjét befolyásoló tényezők, mint például az átváltási árfolyam ingadozásának elemzése, nem lehet bizonyító erejű, és egy ilyen elemzés túlmutatna az alaprendelet követelményein.

| (89) | Mindenesetre, és a fentiek sérelme nélkül, még a 2005-ös pénzügyi év elején jellemző átváltási árfolyam alapján is jelentősen alákínálták a Kínai Népköztársaságból származó behozatallal a közösségi gazdasági ágazat árait. Így ezt a jelentős alákínálási különbözetet nem magyarázza meg a figyelembe vett időszak során az euro és az USA-dollár átváltási árfolyamában bekövetkezett változás. |
| --- | --- |

(89)

Mindenesetre, és a fentiek sérelme nélkül, még a 2005-ös pénzügyi év elején jellemző átváltási árfolyam alapján is jelentősen alákínálták a Kínai Népköztársaságból származó behozatallal a közösségi gazdasági ágazat árait. Így ezt a jelentős alákínálási különbözetet nem magyarázza meg a figyelembe vett időszak során az euro és az USA-dollár átváltási árfolyamában bekövetkezett változás.

| (90) | A fentiek fényében a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az euro felértékelődése az USA-dollárral szemben nem elégséges tényező ahhoz, hogy megtörje a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(90)

A fentiek fényében a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az euro felértékelődése az USA-dollárral szemben nem elégséges tényező ahhoz, hogy megtörje a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár közötti okozati összefüggést.

5.3.5.   A közösségi gazdasági ágazat behozatala

| (91) | Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a közösségi gazdasági ágazat a Közösségen kívül található, nem kínai, kapcsolódó üzemeiből hozott be NG-t, ami az ágazat által a közösségben gyártott NG értékesítési volumenét befolyásolta. |
| --- | --- |

(91)

Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a közösségi gazdasági ágazat a Közösségen kívül található, nem kínai, kapcsolódó üzemeiből hozott be NG-t, ami az ágazat által a közösségben gyártott NG értékesítési volumenét befolyásolta.

| (92) | A vizsgálat kimutatta, hogy az Orsan megvásárlását követően a közösségi gazdasági ágazat a közösségi értékesítési szerkezetét/csatornáit reorganizálta. Majdnem az összes, a vizsgálati időszak alatt a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által értékesített NG-t az egyetlen közösségi gyártó állította elő. A figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat közösségen kívüli országokban található, kapcsolódó exportőreitől származó, a közösségi piacon értékesített NG folyamatosan és jelentősen csökkent. |
| --- | --- |

(92)

A vizsgálat kimutatta, hogy az Orsan megvásárlását követően a közösségi gazdasági ágazat a közösségi értékesítési szerkezetét/csatornáit reorganizálta. Majdnem az összes, a vizsgálati időszak alatt a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által értékesített NG-t az egyetlen közösségi gyártó állította elő. A figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazat közösségen kívüli országokban található, kapcsolódó exportőreitől származó, a közösségi piacon értékesített NG folyamatosan és jelentősen csökkent.

| (93) | Egyes érdekelt felek azzal is érveltek, hogy maga a közösségi gazdasági ágazat vagy az Ajinomoto csoport más vállalatai kapcsolódnak olyan kínai NG-gyártókhoz, amelyek az érintett terméket a Közösségbe exportálják. Azt állították, hogy e kapcsolt vállalkozások Közösségbe történő kivitele okozta a közösségi gazdasági ágazatot ért kárt. Azt is állították, hogy maga az Ajinomoto csoport felelős a kínai exportőrök árpolitikájáért. |
| --- | --- |

(93)

Egyes érdekelt felek azzal is érveltek, hogy maga a közösségi gazdasági ágazat vagy az Ajinomoto csoport más vállalatai kapcsolódnak olyan kínai NG-gyártókhoz, amelyek az érintett terméket a Közösségbe exportálják. Azt állították, hogy e kapcsolt vállalkozások Közösségbe történő kivitele okozta a közösségi gazdasági ágazatot ért kárt. Azt is állították, hogy maga az Ajinomoto csoport felelős a kínai exportőrök árpolitikájáért.

| (94) | A vizsgálat kimutatta, hogy egy állítólag az Ajinomoto csoporthoz kapcsolódó kínai vállalat esetében ez a kapcsolat megszűnt létezni a vizsgálati időszak előtt. Továbbá e vállalat Közösségbe történő exportértékesítései a vizsgálati időszak előtti években kimutathatóan elhanyagolhatóak voltak. Két másik, a közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó kínai NG-gyártó esetében megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe történő exportjuk jelentéktelen volt. Ebben a vonatkozásban azt a tényt, hogy az Ajinomoto csoport felelős lehetett e vállalatok árpolitikájáért, nem tekintették helytállónak. |
| --- | --- |

(94)

A vizsgálat kimutatta, hogy egy állítólag az Ajinomoto csoporthoz kapcsolódó kínai vállalat esetében ez a kapcsolat megszűnt létezni a vizsgálati időszak előtt. Továbbá e vállalat Közösségbe történő exportértékesítései a vizsgálati időszak előtti években kimutathatóan elhanyagolhatóak voltak. Két másik, a közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó kínai NG-gyártó esetében megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe történő exportjuk jelentéktelen volt. Ebben a vonatkozásban azt a tényt, hogy az Ajinomoto csoport felelős lehetett e vállalatok árpolitikájáért, nem tekintették helytállónak.

| (95) | Ezért a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a közösségi gazdasági ágazat Közösségen kívül található kapcsolódó felektől történt behozatala nem járult hozzá az ágazatnak okozott jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(95)

Ezért a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a közösségi gazdasági ágazat Közösségen kívül található kapcsolódó felektől történt behozatala nem járult hozzá az ágazatnak okozott jelentős kárhoz.

5.3.6.   Az új cukorpiaci rendszer

| (96) | Egyes érdekelt felek azon állítása, miszerint a Közösségek új cukorpiaci rendszere (és ennek eredményeként a cukorár emelkedés) negatív hatással volt a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségeire, nem volt megerősíthető. A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat javát szolgálták olyan, a jóval az új rendszer végrehajtása előtt aláírt, hosszú távú megállapodások, amelyek a figyelembe vett időszak nagyobb része alatt az ágazat számára alacsony beszerzési cukorárakat biztosítottak. A vizsgálati időszak második részében, az új cukorpiaci rendszer végrehajtását követően, a cukor beszerzési ára kis mértékben nőtt, de ezt a hatást részben ellensúlyozta egy hatékonyabb erjesztési technológia kifejlesztése. Az erjesztés hozama a vizsgálati időszak során nőtt, és a kínai gyártók által elért átlagos hozamhoz képest magas volt. Ez azt jelenti, hogy egy tonna NG előállításához a közösségi gyártó, a kínai gyártókkal összehasonlítva, jelentősen kevesebb cukrot igényel. |
| --- | --- |

(96)

Egyes érdekelt felek azon állítása, miszerint a Közösségek új cukorpiaci rendszere (és ennek eredményeként a cukorár emelkedés) negatív hatással volt a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségeire, nem volt megerősíthető. A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat javát szolgálták olyan, a jóval az új rendszer végrehajtása előtt aláírt, hosszú távú megállapodások, amelyek a figyelembe vett időszak nagyobb része alatt az ágazat számára alacsony beszerzési cukorárakat biztosítottak. A vizsgálati időszak második részében, az új cukorpiaci rendszer végrehajtását követően, a cukor beszerzési ára kis mértékben nőtt, de ezt a hatást részben ellensúlyozta egy hatékonyabb erjesztési technológia kifejlesztése. Az erjesztés hozama a vizsgálati időszak során nőtt, és a kínai gyártók által elért átlagos hozamhoz képest magas volt. Ez azt jelenti, hogy egy tonna NG előállításához a közösségi gyártó, a kínai gyártókkal összehasonlítva, jelentősen kevesebb cukrot igényel.

5.3.7.   Eltérő alapvető nyersanyagok

| (97) | Az NG-t a Közösségben cukormelaszból, míg Kínában kukorica- vagy rizskeményítőből állítják elő. Egyes érdekelt felek azt állították, hogy e nyersanyagok árainak alakulása a kínai gyártóknak komparatív előnyt nyújthatott. Az ugyanazon mennyiségű NG előállításához szükséges nyersanyagok költségeinek összehasonlítása azonban azt mutatja, hogy a melaszból előállított NG élvez komparatív előnyt. A rendelkezésre álló információk alapján, egyes jelzések szerint ez a komparatív előny a vizsgálati időszak alatt még erősödött is, a kukorica árának mind nemzetközi szinten, mind a kínai piacon történő meredek emelkedése miatt. A kínai termékek dömpingje miatt azonban ez a komparatív előny nem eredményezte a közösségi gazdasági ágazat által melaszból előállított NG piaci részesedésének bővülését. |
| --- | --- |

(97)

Az NG-t a Közösségben cukormelaszból, míg Kínában kukorica- vagy rizskeményítőből állítják elő. Egyes érdekelt felek azt állították, hogy e nyersanyagok árainak alakulása a kínai gyártóknak komparatív előnyt nyújthatott. Az ugyanazon mennyiségű NG előállításához szükséges nyersanyagok költségeinek összehasonlítása azonban azt mutatja, hogy a melaszból előállított NG élvez komparatív előnyt. A rendelkezésre álló információk alapján, egyes jelzések szerint ez a komparatív előny a vizsgálati időszak alatt még erősödött is, a kukorica árának mind nemzetközi szinten, mind a kínai piacon történő meredek emelkedése miatt. A kínai termékek dömpingje miatt azonban ez a komparatív előny nem eredményezte a közösségi gazdasági ágazat által melaszból előállított NG piaci részesedésének bővülését.

| (98) | Ezért a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az eltérés a közösségi gazdasági ágazat által használt nyersanyagok és a kínai exportáló gyártók által használtak között nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(98)

Ezért a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az eltérés a közösségi gazdasági ágazat által használt nyersanyagok és a kínai exportáló gyártók által használtak között nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

5.4.   Következtetés az okozati összefüggésről

| (99) | A fenti elemzés bizonyította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése a 2005-ös pénzügyi év és a vizsgált időszak között jelentősen nőtt, a vizsgálati időszak alatt történt nagy mértékű áralákínálással együtt. A Kínai Népköztársaságból származó, alacsony árú behozatal piaci részesedésének bővülése a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős csökkenésével esett egybe, ami az árakra gyakorolt leszorító hatással közösen, többek között a közösségi gazdasági ágazat jelentős veszteségét eredményezte a figyelembe vett időszak alatt. Másfelől, azon egyéb tényezők vizsgálata, amelyek a közösségi gazdasági ágazatnak kárt okozhattak, azt mutatta ki, hogy ezek közül egyiknek sem lehetett jelentős negatív hatása. |
| --- | --- |

(99)

A fenti elemzés bizonyította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése a 2005-ös pénzügyi év és a vizsgált időszak között jelentősen nőtt, a vizsgálati időszak alatt történt nagy mértékű áralákínálással együtt. A Kínai Népköztársaságból származó, alacsony árú behozatal piaci részesedésének bővülése a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős csökkenésével esett egybe, ami az árakra gyakorolt leszorító hatással közösen, többek között a közösségi gazdasági ágazat jelentős veszteségét eredményezte a figyelembe vett időszak alatt. Másfelől, azon egyéb tényezők vizsgálata, amelyek a közösségi gazdasági ágazatnak kárt okozhattak, azt mutatta ki, hogy ezek közül egyiknek sem lehetett jelentős negatív hatása.

| (100) | A fenti elemzés alapján, ami a közösségi gazdasági ágazat helyzetére hatást gyakorló valamennyi ismert tényezőt megfelelően megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal káros hatásától, a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az érintett országból származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozott. |
| --- | --- |

(100)

A fenti elemzés alapján, ami a közösségi gazdasági ágazat helyzetére hatást gyakorló valamennyi ismert tényezőt megfelelően megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal káros hatásától, a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az érintett országból származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozott.

6.   A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

6.1.   Előzetes megjegyzés

| (101) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés levonása ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, ami miatt levonható az a következtetés, hogy ebben a sajátos esetben nem áll a Közösség érdekében intézkedéseket elfogadni. A közösségi érdek meghatározása az összes különféle érintett érdek, azaz a közösségi gazdasági ágazat, a nyersanyagszállítók, az importőrök és az érintett termék felhasználói érdekeinek értékelésén alapult. |
| --- | --- |

(101)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés levonása ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, ami miatt levonható az a következtetés, hogy ebben a sajátos esetben nem áll a Közösség érdekében intézkedéseket elfogadni. A közösségi érdek meghatározása az összes különféle érintett érdek, azaz a közösségi gazdasági ágazat, a nyersanyagszállítók, az importőrök és az érintett termék felhasználói érdekeinek értékelésén alapult.

6.2.   A közösségi gazdasági ágazat

6.2.1.   A közösségi gazdasági ágazat természete és szerkezete

| (102) | A közösségi gazdasági ágazat egyetlen, Franciaországban található gyártóból áll. A vállalat az egyéb tevékenységei között az NG világszerte történő előállításával és értékesítésével is foglalkozó Ajinomoto csoport tulajdonában áll. A közösségi gazdasági ágazat a nyersanyagát közösségi beszállítóktól vásárolta, így hatással volt a nyersanyagszállítók foglalkoztatási szintjére. |
| --- | --- |

(102)

A közösségi gazdasági ágazat egyetlen, Franciaországban található gyártóból áll. A vállalat az egyéb tevékenységei között az NG világszerte történő előállításával és értékesítésével is foglalkozó Ajinomoto csoport tulajdonában áll. A közösségi gazdasági ágazat a nyersanyagát közösségi beszállítóktól vásárolta, így hatással volt a nyersanyagszállítók foglalkoztatási szintjére.

6.2.2.   Intézkedések bevezetésének vagy nem bevezetésének hatásai a közösségi gazdasági ágazatra

| (103) | A közösségi gazdasági ágazat a 2005-ös pénzügyi év óta, a költségek csökkentése céljából, erőfeszítéseket tett egy alapos szerkezetátalakítási beruházás érdekében, és ennek eredményeképpen életképesnek tekinthető. A dömpingelt behozatal miatt azonban kár érte a közösségi gazdasági ágazatot az értékesítési volumen jelentős csökkenése és az eladási ár nem elégséges emelkedése formájában, ami számára jelentős pénzügyi veszteséget eredményezett. A dömpingellenes vám kivetését követően várhatóan az ágazat által értékesített NG mennyisége nőne, és egy bizonyos mértékig az árai is emelkednének a közösségi piacon. Ez lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy egy elfogadható szintű nyereségességet érjen el. |
| --- | --- |

(103)

A közösségi gazdasági ágazat a 2005-ös pénzügyi év óta, a költségek csökkentése céljából, erőfeszítéseket tett egy alapos szerkezetátalakítási beruházás érdekében, és ennek eredményeképpen életképesnek tekinthető. A dömpingelt behozatal miatt azonban kár érte a közösségi gazdasági ágazatot az értékesítési volumen jelentős csökkenése és az eladási ár nem elégséges emelkedése formájában, ami számára jelentős pénzügyi veszteséget eredményezett. A dömpingellenes vám kivetését követően várhatóan az ágazat által értékesített NG mennyisége nőne, és egy bizonyos mértékig az árai is emelkednének a közösségi piacon. Ez lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy egy elfogadható szintű nyereségességet érjen el.

| (104) | Vélhetően az intézkedések bevezetése helyreállítaná a tisztességes versenyt a piacon. Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat veszteségei a Kínai Népköztársaságból származó, dömpingelt, alacsony árú behozatallal való versenyzés nehézségeiből erednek. A dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a közösségi gazdasági ágazat várhatóan olyan pozícióba kerülne, hogy az elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerhetné, amit a nyereségességére való pozitív hatás követne. |
| --- | --- |

(104)

Vélhetően az intézkedések bevezetése helyreállítaná a tisztességes versenyt a piacon. Megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat veszteségei a Kínai Népköztársaságból származó, dömpingelt, alacsony árú behozatallal való versenyzés nehézségeiből erednek. A dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a közösségi gazdasági ágazat várhatóan olyan pozícióba kerülne, hogy az elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerhetné, amit a nyereségességére való pozitív hatás követne.

| (105) | Amint az a fentiekben említésre került, a közösségi gazdasági ágazatot a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal által okozott jelentős kár érte. Amennyiben az intézkedéseket nem vetnék ki, a közösségi gazdasági ágazat helyzetének további romlása valószínűsíthető, ami aláásná az elmúlt évek beruházásainak pozitív hatását. A dömpingelt behozatal árleszorító hatása továbbra is meghiúsítaná a közösségi gazdasági ágazat erőfeszítéseit, különösen, amit egy nyereséges szint visszanyerése érdekében tenne. Az intézkedések meghozatalának elmulasztása a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú jelenlétét sodorná veszélybe. |
| --- | --- |

(105)

Amint az a fentiekben említésre került, a közösségi gazdasági ágazatot a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal által okozott jelentős kár érte. Amennyiben az intézkedéseket nem vetnék ki, a közösségi gazdasági ágazat helyzetének további romlása valószínűsíthető, ami aláásná az elmúlt évek beruházásainak pozitív hatását. A dömpingelt behozatal árleszorító hatása továbbra is meghiúsítaná a közösségi gazdasági ágazat erőfeszítéseit, különösen, amit egy nyereséges szint visszanyerése érdekében tenne. Az intézkedések meghozatalának elmulasztása a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú jelenlétét sodorná veszélybe.

| (106) | Következésképpen az intézkedések várhatóan hatékonyak lennének annak a lehetőségnek a biztosításában a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgálat során megállapított káros dömping hatásából felépüljön. |
| --- | --- |

(106)

Következésképpen az intézkedések várhatóan hatékonyak lennének annak a lehetőségnek a biztosításában a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgálat során megállapított káros dömping hatásából felépüljön.

6.3.   Importőrök

| (107) | Összesen három importőr működött együtt a vizsgálat során, és mindhárman a dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen voltak. A vizsgálati időszak alatt ezek az importőrök bonyolították a Kínai Népköztársaságból származó összes közösségi behozatal körülbelül 46 %-át, valamint az NG közösségi fogyasztásának körülbelül 19 %-át. |
| --- | --- |

(107)

Összesen három importőr működött együtt a vizsgálat során, és mindhárman a dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen voltak. A vizsgálati időszak alatt ezek az importőrök bonyolították a Kínai Népköztársaságból származó összes közösségi behozatal körülbelül 46 %-át, valamint az NG közösségi fogyasztásának körülbelül 19 %-át.

| (108) | Az ideiglenes ténymegállapítások alapján levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének hatása két együttműködő importőr esetében elhanyagolható lenne. A megmaradt együttműködő importőr esetében az előzetes jelzések szerint az NG a forgalmának egy 7–12 % közé eső részét teszi ki. Ez a vállalat a közvetlenül az NG-vel foglalkozó részlegében kevesebb, mint öt főt foglalkoztat. A vállalatnak az NG értékesítéséből származó nyeresége csekély. Erre való tekintettel, valamilyen dömpingellenes vám kivetésének hatása nem lenne elhanyagolható. A közösségi piacon azonban az intézkedések bevezetésének várható hatása a (valamennyi forrásból származó) NG árainak emelkedése lenne. Ez az importőr ezért olyan helyzetben lenne, hogy a dömpingellenes intézkedések által okozott növekedést egészében vagy majdnem teljes egészében tovább háríthatná, anélkül, hogy az a teljes nyereségére jelentős hatással lenne. |
| --- | --- |

(108)

Az ideiglenes ténymegállapítások alapján levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének hatása két együttműködő importőr esetében elhanyagolható lenne. A megmaradt együttműködő importőr esetében az előzetes jelzések szerint az NG a forgalmának egy 7–12 % közé eső részét teszi ki. Ez a vállalat a közvetlenül az NG-vel foglalkozó részlegében kevesebb, mint öt főt foglalkoztat. A vállalatnak az NG értékesítéséből származó nyeresége csekély. Erre való tekintettel, valamilyen dömpingellenes vám kivetésének hatása nem lenne elhanyagolható. A közösségi piacon azonban az intézkedések bevezetésének várható hatása a (valamennyi forrásból származó) NG árainak emelkedése lenne. Ez az importőr ezért olyan helyzetben lenne, hogy a dömpingellenes intézkedések által okozott növekedést egészében vagy majdnem teljes egészében tovább háríthatná, anélkül, hogy az a teljes nyereségére jelentős hatással lenne.

| (109) | Ilyen körülmények között, a Bizottság a benyújtott információk alapján ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása, amennyiben lesz ilyen, valószínűleg nem lesz jelentős hatással az importőrökre. |
| --- | --- |

(109)

Ilyen körülmények között, a Bizottság a benyújtott információk alapján ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása, amennyiben lesz ilyen, valószínűleg nem lesz jelentős hatással az importőrökre.

6.4.   Felhasználók

| (110) | Összesen négy, a Kínai Népköztársaságból származó NG behozatal 18 %-át felvásárló, felhasználó vállalat működött együtt a vizsgálat során. Ezek a vállalatok az élelmiszeriparban és a kozmetikai iparban tevékenykednek. |
| --- | --- |

(110)

Összesen négy, a Kínai Népköztársaságból származó NG behozatal 18 %-át felvásárló, felhasználó vállalat működött együtt a vizsgálat során. Ezek a vállalatok az élelmiszeriparban és a kozmetikai iparban tevékenykednek.

| (111) | Az együttműködő felhasználók közül kettő az élelmiszeriparban tevékenykedik. A vizsgálati időszak alatt összességében ez a két vállalat a Kínai Népköztársaságból származó NG-behozatal mintegy 17 %-át vásárolta fel. Szükséges megjegyezni, hogy mindkét vállalat jelentős mennyiséget szerez be a közösségi gazdasági ágazattól is, csakúgy, mint más forrásokból. Azt is meg kell jegyezni, hogy az NG-vel kapcsolatos tevékenységek mindkét vállalat esetében a teljes üzletvitelnek csak kis részét teszik ki. Az egyik, a vizsgálati időszak során csak nagyon kis mennyiségű Kínai Népköztársaságból származó import NG-t beszerző vállalat esetében, az intézkedések bevezetésének hatása elhanyagolható lesz. A másik vállalat esetében az intézkedések esetleges bevezetésének hatása további vizsgálat alá kerül. |
| --- | --- |

(111)

Az együttműködő felhasználók közül kettő az élelmiszeriparban tevékenykedik. A vizsgálati időszak alatt összességében ez a két vállalat a Kínai Népköztársaságból származó NG-behozatal mintegy 17 %-át vásárolta fel. Szükséges megjegyezni, hogy mindkét vállalat jelentős mennyiséget szerez be a közösségi gazdasági ágazattól is, csakúgy, mint más forrásokból. Azt is meg kell jegyezni, hogy az NG-vel kapcsolatos tevékenységek mindkét vállalat esetében a teljes üzletvitelnek csak kis részét teszik ki. Az egyik, a vizsgálati időszak során csak nagyon kis mennyiségű Kínai Népköztársaságból származó import NG-t beszerző vállalat esetében, az intézkedések bevezetésének hatása elhanyagolható lesz. A másik vállalat esetében az intézkedések esetleges bevezetésének hatása további vizsgálat alá kerül.

| (112) | Ami a két másik együttműködő felhasználót illeti, megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt a kínai behozatalnak csak körülbelül 1 %-át szerezték ők be. Ilyen körülmények között vélelmezhető, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem járna jelentős hatással e vállalatok pénzügyi helyzetére. |
| --- | --- |

(112)

Ami a két másik együttműködő felhasználót illeti, megállapították, hogy a vizsgálati időszak alatt a kínai behozatalnak csak körülbelül 1 %-át szerezték ők be. Ilyen körülmények között vélelmezhető, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem járna jelentős hatással e vállalatok pénzügyi helyzetére.

| (113) | A körülmények között a Bizottság a benyújtott információk alapján azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása, amennyiben lesz ilyen, valószínűleg nem lesz jelentős hatással a felhasználókra. |
| --- | --- |

(113)

A körülmények között a Bizottság a benyújtott információk alapján azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása, amennyiben lesz ilyen, valószínűleg nem lesz jelentős hatással a felhasználókra.

6.5.   Nyersanyagszállítók

| (114) | Két beszállító válaszolt a kérdőívre, valamint támogatta a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Az egyikük a közösségi gazdasági ágazatnak szállít nyersanyagot, mégpedig cukormelaszt. Az e vállalat által a közösségi gazdasági ágazatnak szállított cukormelasz körülbelül 5 %-át teszi ki a vállalat forgalmának. Amennyiben nem vetnek ki dömpingellenes intézkedéseket, fennáll annak a veszélye, amint az fentebb már említésre került, hogy a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú jelenléte válik kétségessé. Ha ez megtörténne, a közösségi gazdasági ágazat nyersanyagszállítóinak helyzetét egyértelműen negatív hatás érné. |
| --- | --- |

(114)

Két beszállító válaszolt a kérdőívre, valamint támogatta a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Az egyikük a közösségi gazdasági ágazatnak szállít nyersanyagot, mégpedig cukormelaszt. Az e vállalat által a közösségi gazdasági ágazatnak szállított cukormelasz körülbelül 5 %-át teszi ki a vállalat forgalmának. Amennyiben nem vetnek ki dömpingellenes intézkedéseket, fennáll annak a veszélye, amint az fentebb már említésre került, hogy a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú jelenléte válik kétségessé. Ha ez megtörténne, a közösségi gazdasági ágazat nyersanyagszállítóinak helyzetét egyértelműen negatív hatás érné.

| (115) | Ami a második beszállítót illeti, a helyzetét tovább fogják vizsgálni bármilyen ideiglenes intézkedés bevezetését követően. |
| --- | --- |

(115)

Ami a második beszállítót illeti, a helyzetét tovább fogják vizsgálni bármilyen ideiglenes intézkedés bevezetését követően.

| (116) | Ha nem vetnek ki intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat értékesítései tovább fognak esni, aminek eredményeképpen a nyersanyagok iránti keresletük is csökkenni fog. Ez minden valószínűség szerint negatív hatással lesz a nyersanyagszállítók nyereségességére. |
| --- | --- |

(116)

Ha nem vetnek ki intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat értékesítései tovább fognak esni, aminek eredményeképpen a nyersanyagok iránti keresletük is csökkenni fog. Ez minden valószínűség szerint negatív hatással lesz a nyersanyagszállítók nyereségességére.

6.6.   Verseny és a kereskedelmet torzító hatások

| (117) | Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az Ajinomoto csoport erőfölényben lehet nem csupán a közösségi piacon, hanem a világpiacon is. Ezen érdekelt felek állítása szerint, a kínai versenytársakat leszámítva az Ajinomoto csoport valójában az NG-előállítást világszerte monopolizálja. Ki kell azonban emelni, hogy az egyik, ezen állítást tevő érdekelt fél által benyújtott információk alapján, a nem kínai és a nem az Ajinomotóhoz kapcsolódó NG-előállítás még mindig több mint 500 000 tonnát tesz ki (ami több mint az Ajinomoto csoport össztermelése). |
| --- | --- |

(117)

Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az Ajinomoto csoport erőfölényben lehet nem csupán a közösségi piacon, hanem a világpiacon is. Ezen érdekelt felek állítása szerint, a kínai versenytársakat leszámítva az Ajinomoto csoport valójában az NG-előállítást világszerte monopolizálja. Ki kell azonban emelni, hogy az egyik, ezen állítást tevő érdekelt fél által benyújtott információk alapján, a nem kínai és a nem az Ajinomotóhoz kapcsolódó NG-előállítás még mindig több mint 500 000 tonnát tesz ki (ami több mint az Ajinomoto csoport össztermelése).

| (118) | A közösségi piac vonatkozásában, ha bevezetik a dömpingellenes intézkedéseket, az erős piaci pozícióikra tekintettel, az érintett kínai exportáló gyártók valószínűleg továbbra is értékesíteni fogják a termékeiket, jóllehet nem dömpingelt áron. Az is valószínűsíthető, hogy továbbra is lesz kellő számú jelentős versenytárs a közösségi piacon, többek között gyártók Indonéziából, Dél-Koreából, Vietnamból, Brazíliából és Tajvanról. Ki kell emelni, hogy a figyelembe vett időszak elején, az e forrásokból származó behozatal a közösségi piac 31,4 %-át tette ki, ami jelentősen csökkent a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal miatt. Ezért valószínűleg a felhasználók továbbra is különböző NG-szállítók közül választhatnak majd. Amennyiben azonban nem vetnének ki intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat jövője forogna kockán. Az eltűnése súlyosan gyengítené a versenyt a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(118)

A közösségi piac vonatkozásában, ha bevezetik a dömpingellenes intézkedéseket, az erős piaci pozícióikra tekintettel, az érintett kínai exportáló gyártók valószínűleg továbbra is értékesíteni fogják a termékeiket, jóllehet nem dömpingelt áron. Az is valószínűsíthető, hogy továbbra is lesz kellő számú jelentős versenytárs a közösségi piacon, többek között gyártók Indonéziából, Dél-Koreából, Vietnamból, Brazíliából és Tajvanról. Ki kell emelni, hogy a figyelembe vett időszak elején, az e forrásokból származó behozatal a közösségi piac 31,4 %-át tette ki, ami jelentősen csökkent a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal miatt. Ezért valószínűleg a felhasználók továbbra is különböző NG-szállítók közül választhatnak majd. Amennyiben azonban nem vetnének ki intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat jövője forogna kockán. Az eltűnése súlyosan gyengítené a versenyt a közösségi piacon.

6.7.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (119) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy nincsen olyan kényszerítő ok, ami ezen esetben a dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(119)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy nincsen olyan kényszerítő ok, ami ezen esetben a dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE IRÁNYULÓ JAVASLAT

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (120) | A dömpingre, kárra, okozati összefüggésre, valamint a közösségi érdekre vonatkozóan levont következtetésekre tekintettel, annak érdekében, hogy megakadályozzák a dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak további kár okozását, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni. |
| --- | --- |

(120)

A dömpingre, kárra, okozati összefüggésre, valamint a közösségi érdekre vonatkozóan levont következtetésekre tekintettel, annak érdekében, hogy megakadályozzák a dömpingelt behozatal által a közösségi gazdasági ágazatnak további kár okozását, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni.

| (121) | A vám mértékének megállapítása céljából a megállapított dömpingkülönbözet szintjét, valamint a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét figyelembe vették. |
| --- | --- |

(121)

A vám mértékének megállapítása céljából a megállapított dömpingkülönbözet szintjét, valamint a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét figyelembe vették.

| (122) | Mivel a közösségi gazdasági ágazatot az egész figyelembe vett időszak alatt pénzügyi veszteségek érték, a dömpingelt behozatal nélkül realizálható nyereség az NG-gyártók által a figyelembe vett időszak alatt a hasonló termékből és olyan országokban realizált haszonkulcson alapszik, ahol kínai dömpingelt behozatal nem volt jelen (nevezetesen Tajvan és Thaiföld). Ennek alapján megállapításra került, hogy a forgalom 5 %-a az a haszonkulcs, amit a közösségi gazdasági ágazat által, a kárt okozó dömping hiányában várhatóan realizálható megfelelő minimumnak lehet tekinteni. Ezt követően a szükséges áremelés az ár-alákínálási számításokhoz megállapított súlyozott átlagimportár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott termékek kárt nem okozó árának összehasonlítása alapján került meghatározásra. A kárt nem okozó ár úgy került kiszámításra, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árát a vizsgálati időszak alatt keletkezett tényleges veszteséggel módosították, majd a fent említett haszonkulcsot ehhez hozzáadták. Az ebből az összehasonlításból származó esetleges különbséget ezt követően kifejezték a teljes CIF-importérték százalékában. |
| --- | --- |

(122)

Mivel a közösségi gazdasági ágazatot az egész figyelembe vett időszak alatt pénzügyi veszteségek érték, a dömpingelt behozatal nélkül realizálható nyereség az NG-gyártók által a figyelembe vett időszak alatt a hasonló termékből és olyan országokban realizált haszonkulcson alapszik, ahol kínai dömpingelt behozatal nem volt jelen (nevezetesen Tajvan és Thaiföld). Ennek alapján megállapításra került, hogy a forgalom 5 %-a az a haszonkulcs, amit a közösségi gazdasági ágazat által, a kárt okozó dömping hiányában várhatóan realizálható megfelelő minimumnak lehet tekinteni. Ezt követően a szükséges áremelés az ár-alákínálási számításokhoz megállapított súlyozott átlagimportár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott termékek kárt nem okozó árának összehasonlítása alapján került meghatározásra. A kárt nem okozó ár úgy került kiszámításra, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árát a vizsgálati időszak alatt keletkezett tényleges veszteséggel módosították, majd a fent említett haszonkulcsot ehhez hozzáadták. Az ebből az összehasonlításból származó esetleges különbséget ezt követően kifejezték a teljes CIF-importérték százalékában.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (123) | Az előbb említettek fényében, az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság úgy véli, hogy a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabb szintjén, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően, ideiglenes dömpingellenes vámot szükséges kivetni a Kínai Népköztársaságból származó behozatal tekintetében. |
| --- | --- |

(123)

Az előbb említettek fényében, az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság úgy véli, hogy a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabb szintjén, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően, ideiglenes dömpingellenes vámot szükséges kivetni a Kínai Népköztársaságból származó behozatal tekintetében.

| (124) | Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ezért a vámtételek tükrözik a vizsgálat során e vállalatok vonatkozásában feltárt helyzetet. Ezek a vámtételek (az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben), így kizárólag az érintett országból származó, és a vállalatok, tehát az említett egyedi jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandóak. Az e rendelet rendelkező részében nem kifejezetten név szerint és címmel említett bármely más vállalat, beleértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó jogalanyokat, nem részesülhetnek e vámok előnyeiben, és az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel vonatkozik rájuk. |
| --- | --- |

(124)

Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ezért a vámtételek tükrözik a vizsgálat során e vállalatok vonatkozásában feltárt helyzetet. Ezek a vámtételek (az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben), így kizárólag az érintett országból származó, és a vállalatok, tehát az említett egyedi jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandóak. Az e rendelet rendelkező részében nem kifejezetten név szerint és címmel említett bármely más vállalat, beleértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó jogalanyokat, nem részesülhetnek e vámok előnyeiben, és az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel vonatkozik rájuk.

| (125) | A javasolt dömpingellenes vámok a következők:








  Vállalat | A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet | Dömpingkülönbözet | Dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., ltd | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Összes többi vállalat | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(125)

A javasolt dömpingellenes vámok a következők:

Vállalat

A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet

Dömpingkülönbözet

Dömpingellenes vám

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., ltd

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Összes többi vállalat

63,7 %

39,7 %

39,7 %

8.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (126) | A fenti ideiglenes megállapításokat az összes érdekelt féllel közlik és egyben fel is kérik őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és kérjék meghallgatásukat. Észrevételeiket tanulmányozni fogják, és megalapozottságuk esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Az ideiglenes megállapításokat a végleges döntés keretében felül is lehet vizsgálni, |
| --- | --- |

(126)

A fenti ideiglenes megállapításokat az összes érdekelt féllel közlik és egyben fel is kérik őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és kérjék meghallgatásukat. Észrevételeiket tanulmányozni fogják, és megalapozottságuk esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Az ideiglenes megállapításokat a végleges döntés keretében felül is lehet vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 2922 42 00 KN-kóddal (2922420010 TARIC-kóddal) bejelentett nátrium-glutamát behozatalára.

(2)   Az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:

| Vállalat | Dömpingellenes vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 % | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 % | A884 |
| Összes többi vállalat | 39,7 % | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vámtétel (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8 %

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5 %

A884

Összes többi vállalat

39,7 %

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

(2)   A 384/96/EK tanácsi rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett felek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban észrevételeket tehetnek a hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.

3. cikk

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 3-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 206., 2007.9.5., 20. o.

2

---

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/31

---

A BIZOTTSÁG 493/2008/EK RENDELETE

(2008. június 2.)

a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES I és II körzet norvég vizein folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 2-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A legutóbb a 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (HL L 409., 2006.12.30., 11. o., helyesbítve: HL L 36., 2007.2.8., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 04/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | PRT |
| Állomány | COD/1N2AB. |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Övezet | Az ICES I és II körzet norvég vizei |
| Időpont | 2008.3.26. |

Szám

04/T&Q

Tagállam

PRT

Állomány

COD/1N2AB.

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Övezet

Az ICES I és II körzet norvég vizei

Időpont

2008.3.26.

---

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/33

---

A BIZOTTSÁG 494/2008/EK RENDELETE

(2008. június 2.)

a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VI körzetben, az Vb körzet közösségi vizein és a XII és XIV körzet közösségi és nemzetközi vizein folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 2-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A legutóbb a 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (HL L 409., 2006.12.30., 11. o., helyesbítve: HL L 36., 2007.2.8., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 05/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | FRA |
| Állomány | COD/561214 |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Körzet | Az ICES VI körzet, az Vb körzet közösségi vizei, valamint a XII és XIV körzet közösségi és nemzetközi vizei |
| Időpont | 2008.5.6. |

Szám

05/T&Q

Tagállam

FRA

Állomány

COD/561214

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Körzet

Az ICES VI körzet, az Vb körzet közösségi vizei, valamint a XII és XIV körzet közösségi és nemzetközi vizei

Időpont

2008.5.6.

---

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/35

---

A BIZOTTSÁG 495/2008/EK RENDELETE

(2008. június 2.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV körzet közösségi és nemzetközi vizein folytatott, kék puha tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 2-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A legutóbb a 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (HL L 409., 2006.12.30., 11. o., helyesbítve: HL L 36., 2007.2.8., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 06/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | WHB/1X14 |
| Faj | Kék puha tőkehal (Micromesistius poutassou) |
| Körzet | Az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV körzet közösségi és nemzetközi vizei |
| Időpont | 2008.4.29. |

Szám

06/T&Q

Tagállam

Spanyolország

Állomány

WHB/1X14

Faj

Kék puha tőkehal (Micromesistius poutassou)

Körzet

Az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV körzet közösségi és nemzetközi vizei

Időpont

2008.4.29.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/37

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. november 20.)

az Olaszország által a ThyssenKrupp, a Cementir és a Nuova Terni Industrie Chimiche részére nyújtott, C 36/A/06 (ex NN 38/06) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2007) 5400. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/408/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta az érintetteket, hogy az említett cikkek alapján tegyék meg észrevételeiket (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A C 13/06 (ex N 587/05 – Kedvezményes díjak nagyfeszültségű villamos energiát használó, szardíniai társaságok villamos energiával történő ellátása tekintetében) számú ügy keretében a Bizottság tudomást szerzett két, kedvezményes villamosenergia-díjat biztosító támogatás meghosszabbításáról. A meghosszabbítás a 2005. május 14-én 80. számú törvénnyé (a továbbiakban: 80/2005 törvény) alakított, 35/2005 törvényerejű rendelet 11. cikkének (11) bekezdése alapján történt, és azt a Bizottság előzetes értesítése nélkül hajtották végre. A kedvezményezettek az alumíniumgyártással foglalkozó Alcoa, illetve a Terni társaság három jogutód vállalata, a Terni Acciai Speciali, a Nuova Terni Industrie Chimiche és a Cementir (a továbbiakban: Terni-jogutód társaságok) voltak. |
| --- | --- |

(1)

A C 13/06 (ex N 587/05 – Kedvezményes díjak nagyfeszültségű villamos energiát használó, szardíniai társaságok villamos energiával történő ellátása tekintetében) számú ügy keretében a Bizottság tudomást szerzett két, kedvezményes villamosenergia-díjat biztosító támogatás meghosszabbításáról. A meghosszabbítás a 2005. május 14-én 80. számú törvénnyé (a továbbiakban: 80/2005 törvény) alakított, 35/2005 törvényerejű rendelet 11. cikkének (11) bekezdése alapján történt, és azt a Bizottság előzetes értesítése nélkül hajtották végre. A kedvezményezettek az alumíniumgyártással foglalkozó Alcoa, illetve a Terni társaság három jogutód vállalata, a Terni Acciai Speciali, a Nuova Terni Industrie Chimiche és a Cementir (a továbbiakban: Terni-jogutód társaságok) voltak.

| (2) | A Bizottság 2005. december 23-i levelében információkat kért az olasz hatóságoktól, és azok a 2006. február 24-i levélben válaszoltak. Az olasz hatóságok 2006. március 2-i és április 27-i levelükben további információkkal szolgáltak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2005. december 23-i levelében információkat kért az olasz hatóságoktól, és azok a 2006. február 24-i levélben válaszoltak. Az olasz hatóságok 2006. március 2-i és április 27-i levelükben további információkkal szolgáltak.

| (3) | A Bizottság 2006. július 19-i levelével tájékoztatta Olaszországot arról, hogy mindkét támogatás tekintetében az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás megindításáról döntött (C-36/06 ügy). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2006. július 19-i levelével tájékoztatta Olaszországot arról, hogy mindkét támogatás tekintetében az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás megindításáról döntött (C-36/06 ügy).

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a kérdéses intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a kérdéses intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik benyújtására.

| (5) | Olaszország 2006. október 25-i levelében nyújtotta be észrevételeit. A 2006. november 9-i és december 7-i levélben kiegészítő információkat küldtek. |
| --- | --- |

(5)

Olaszország 2006. október 25-i levelében nyújtotta be észrevételeit. A 2006. november 9-i és december 7-i levélben kiegészítő információkat küldtek.

| (6) | A Bizottság az érdekelt harmadik felektől érkezett észrevételeket továbbította Olaszország számára további észrevételek megtétele céljából. Olaszország észrevételei 2006. december 22-én érkeztek meg. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az érdekelt harmadik felektől érkezett észrevételeket továbbította Olaszország számára további észrevételek megtétele céljából. Olaszország észrevételei 2006. december 22-én érkeztek meg.

| (7) | A Bizottság 2007. február 20-i levelében további információkat kért, amelyeket az olasz hatóságok 2007. április 16-i, május 10-i és május 14-i levelükben küldtek meg. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2007. február 20-i levelében további információkat kért, amelyeket az olasz hatóságok 2007. április 16-i, május 10-i és május 14-i levelükben küldtek meg.

| (8) | Az ügyet 2007. szeptember 18-án két részre bontották, amelyek közül az A. rész a Terni társaság felosztásával létrejött három társasággal (a Terni-jogutód társaságok), a B. rész pedig az Alcoával volt kapcsolatos. E határozat kizárólag a kedvezményes díjaknak a Terni jogutód-társaságai javára történő meghosszabbítására vonatkozik. |
| --- | --- |

(8)

Az ügyet 2007. szeptember 18-án két részre bontották, amelyek közül az A. rész a Terni társaság felosztásával létrejött három társasággal (a Terni-jogutód társaságok), a B. rész pedig az Alcoával volt kapcsolatos. E határozat kizárólag a kedvezményes díjaknak a Terni jogutód-társaságai javára történő meghosszabbítására vonatkozik.

| (9) | Az ügynek az Alcoával kapcsolatos részét érintő levélváltást e határozatban nem idézzük. |
| --- | --- |

(9)

Az ügynek az Alcoával kapcsolatos részét érintő levélváltást e határozatban nem idézzük.

II.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (10) | A 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdése az általános villamosenergia-díjak csökkentésére vonatkozó két intézkedés időbeli hatályának meghosszabbításáról rendelkezik. A két eltérő jellegű és külön kezelendő intézkedés kedvezményezettje egyrészt az Alcoa alumíniumgyártó társaság, másrészt a Terni társaság három jogutódja. |
| --- | --- |

(10)

A 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdése az általános villamosenergia-díjak csökkentésére vonatkozó két intézkedés időbeli hatályának meghosszabbításáról rendelkezik. A két eltérő jellegű és külön kezelendő intézkedés kedvezményezettje egyrészt az Alcoa alumíniumgyártó társaság, másrészt a Terni társaság három jogutódja.

| (11) | Olaszország az 1962. december 6-i 1643. számú törvénnyel (a továbbiakban: az államosításról szóló törvény) államosította villamosenergia-ágazatát. A törvény értelmében Olaszország meglévő villamoserőműveit az újonnan létrehozott, ENEL nevű állami tulajdonú társaság számára adták át, amely monopóliumot kapott a villamos energia előállítása, elosztása és az áramszolgáltatás terén. |
| --- | --- |

(11)

Olaszország az 1962. december 6-i 1643. számú törvénnyel (a továbbiakban: az államosításról szóló törvény) államosította villamosenergia-ágazatát. A törvény értelmében Olaszország meglévő villamoserőműveit az újonnan létrehozott, ENEL nevű állami tulajdonú társaság számára adták át, amely monopóliumot kapott a villamos energia előállítása, elosztása és az áramszolgáltatás terén.

| (12) | Az államosítás idején a Terni társaság állami tulajdonban lévő, acél, vegyi anyagok és cement gyártásával foglalkozó társaság volt. Az állam az IRI nevű állami holding és az állami kézben lévő Finsider-csoport révén többségi tulajdonosként ellenőrizte a társaság működését. Emellett a Terni társaság tulajdonában volt egy saját működtetésű vízerőmű is. Az előállított villamos energia túlnyomó részét a társaság gyártási folyamatai során felmerülő energiaszükséglet fedezésére fordították. |
| --- | --- |

(12)

Az államosítás idején a Terni társaság állami tulajdonban lévő, acél, vegyi anyagok és cement gyártásával foglalkozó társaság volt. Az állam az IRI nevű állami holding és az állami kézben lévő Finsider-csoport révén többségi tulajdonosként ellenőrizte a társaság működését. Emellett a Terni társaság tulajdonában volt egy saját működtetésű vízerőmű is. Az előállított villamos energia túlnyomó részét a társaság gyártási folyamatai során felmerülő energiaszükséglet fedezésére fordították.

| (13) | Az államosításról szóló törvény főszabályként megállapította, hogy az elsősorban saját fogyasztás céljából villamos energiát előállító társaságokra (az önellátókra) az államosítás nem vonatkozik, és azok megtarthatják villamos energiát előállító üzemeiket (3). A Terni társaság vízerőművét annak ellenére államosították, hogy a társaság önellátó volt, mivel az az ország energiaellátásában stratégiai szerepet töltött be. Az ENEL részére történő átadásról az államosításról szóló törvény 4. cikke (5) bekezdésének negyedik francia bekezdése rendelkezett. |
| --- | --- |

(13)

Az államosításról szóló törvény főszabályként megállapította, hogy az elsősorban saját fogyasztás céljából villamos energiát előállító társaságokra (az önellátókra) az államosítás nem vonatkozik, és azok megtarthatják villamos energiát előállító üzemeiket (3). A Terni társaság vízerőművét annak ellenére államosították, hogy a társaság önellátó volt, mivel az az ország energiaellátásában stratégiai szerepet töltött be. Az ENEL részére történő átadásról az államosításról szóló törvény 4. cikke (5) bekezdésének negyedik francia bekezdése rendelkezett.

| (14) | Olaszország az 1165/63. sz. elnöki rendelettel kompenzációt biztosított a társaság számára a villamosenergia-előállítási létesítményeinek átadásáért. A kompenzáció értelmében a társaság esetében 1963 és 1992 között kedvezményes villamosenergia-díjat alkalmaztak. |
| --- | --- |

(14)

Olaszország az 1165/63. sz. elnöki rendelettel kompenzációt biztosított a társaság számára a villamosenergia-előállítási létesítményeinek átadásáért. A kompenzáció értelmében a társaság esetében 1963 és 1992 között kedvezményes villamosenergia-díjat alkalmaztak.

| (15) | A Terni társaságot 1964-ben három társaságra osztották fel: az acélgyártással foglalkozó Terni Acciai Specialira, a vegyi anyagok gyártásával foglalkozó Nuova Terni Industrie Chimichére és a cementgyártással foglalkozó Cementirre. Ezeket a vállalatokat ezt követően privatizálták és ezeket a ThyssenKrupp, Norsk Hydro és a Caltagirone vásárolta fel. |
| --- | --- |

(15)

A Terni társaságot 1964-ben három társaságra osztották fel: az acélgyártással foglalkozó Terni Acciai Specialira, a vegyi anyagok gyártásával foglalkozó Nuova Terni Industrie Chimichére és a cementgyártással foglalkozó Cementirre. Ezeket a vállalatokat ezt követően privatizálták és ezeket a ThyssenKrupp, Norsk Hydro és a Caltagirone vásárolta fel.

| (16) | E határozat (1) bekezdésének megfelelően e határozatban a jogutód társaságokat együttesen „Terni-jogutód társaságok”-nak nevezzük. Az eredeti társaságot „Terni társaság”-nak nevezzük. Az előbb a Terni társaságra, majd a Terni-jogutód társaságokra alkalmazandó díjat „Terni-díj”-nak nevezzük. |
| --- | --- |

(16)

E határozat (1) bekezdésének megfelelően e határozatban a jogutód társaságokat együttesen „Terni-jogutód társaságok”-nak nevezzük. Az eredeti társaságot „Terni társaság”-nak nevezzük. Az előbb a Terni társaságra, majd a Terni-jogutód társaságokra alkalmazandó díjat „Terni-díj”-nak nevezzük.

| (17) | A kedvezményes tarifát változatlan feltételek mellett a három Terni-jogutód társaságra is alkalmazták. A támogatott energia mennyiségét tekintve – mind abszolút értékben, mind a társaság teljes villamosenergia-fogyasztásával összevetve – a ThyssenKrupp volt a fő kedvezményezett. |
| --- | --- |

(17)

A kedvezményes tarifát változatlan feltételek mellett a három Terni-jogutód társaságra is alkalmazták. A támogatott energia mennyiségét tekintve – mind abszolút értékben, mind a társaság teljes villamosenergia-fogyasztásával összevetve – a ThyssenKrupp volt a fő kedvezményezett.

| (18) | A különleges díjszabás alkalmazásának időtartama egybeesett a vízerőművek elvileg 1992-ben lejáró működési engedélyének általános olaszországi időtartamával (4). A Terni társaság saját vízerőművének koncesszióját kivételesen 60 évre ítélték oda (szemben a rendes 30 évvel), és annak az 1980-es évek végén kellett lejárnia. |
| --- | --- |

(18)

A különleges díjszabás alkalmazásának időtartama egybeesett a vízerőművek elvileg 1992-ben lejáró működési engedélyének általános olaszországi időtartamával (4). A Terni társaság saját vízerőművének koncesszióját kivételesen 60 évre ítélték oda (szemben a rendes 30 évvel), és annak az 1980-es évek végén kellett lejárnia.

| (19) | Olaszország 1991-ben „Az új nemzeti energiaterv végrehajtási rendelkezései: intézményi kérdések, vízerőművek és hálózatok, szénhidrogének és geotermikus energia, önellátók és adóügyi rendelkezések” című, 1991. január 9-i 9. számú törvénnyel (a továbbiakban: 9/1991 számú törvény) 2001 végéig meghosszabbította a vízerőművek meglévő koncesszióit. Az említett törvény 20. cikkének (4) bekezdése alapján Olaszország emellett 2001 végéig a Terni-jogutód társaságokra alkalmazandó kedvezményes díjakat is meghosszabbította. A Terni-jogutód társaságoknak szolgáltatott támogatott villamos energia mennyiségét a következő hat évben (2002–2007) fokozatosan csökkenteni kellett, és a kedvezményes díj elvileg 2007 végére megszűnt volna. |
| --- | --- |

(19)

Olaszország 1991-ben „Az új nemzeti energiaterv végrehajtási rendelkezései: intézményi kérdések, vízerőművek és hálózatok, szénhidrogének és geotermikus energia, önellátók és adóügyi rendelkezések” című, 1991. január 9-i 9. számú törvénnyel (a továbbiakban: 9/1991 számú törvény) 2001 végéig meghosszabbította a vízerőművek meglévő koncesszióit. Az említett törvény 20. cikkének (4) bekezdése alapján Olaszország emellett 2001 végéig a Terni-jogutód társaságokra alkalmazandó kedvezményes díjakat is meghosszabbította. A Terni-jogutód társaságoknak szolgáltatott támogatott villamos energia mennyiségét a következő hat évben (2002–2007) fokozatosan csökkenteni kellett, és a kedvezményes díj elvileg 2007 végére megszűnt volna.

| (20) | A 9/1991 számú törvényben különféle rendelkezések szerepeltek, ezek közül több is állami támogatással volt kapcsolatos. A 9/1991 számú törvényt a Bizottságnak „A nemzeti energiaterv végrehajtási rendelkezései az energiahatékonyság, az energiamegtakarítás és a megújuló energiaforrások fejlesztése” című, 10/1991 törvénnyel együtt jelentették be. A Bizottság 1991-ben a két törvényben előírt támogatást az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összhangban összeegyeztethetőnek nyilvánította (5). |
| --- | --- |

(20)

A 9/1991 számú törvényben különféle rendelkezések szerepeltek, ezek közül több is állami támogatással volt kapcsolatos. A 9/1991 számú törvényt a Bizottságnak „A nemzeti energiaterv végrehajtási rendelkezései az energiahatékonyság, az energiamegtakarítás és a megújuló energiaforrások fejlesztése” című, 10/1991 törvénnyel együtt jelentették be. A Bizottság 1991-ben a két törvényben előírt támogatást az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összhangban összeegyeztethetőnek nyilvánította (5).

| (21) | A Terni társaságra alkalmazandó kedvezményes díj feltételeit „A »Terni – società per l’Industria e l’Elettricità S.p.A.« által folytatott, az 1962. december 6-i 1643. számú törvény 1. cikkének (1) bekezdésében említett tevékenységekhez használt eszközöknek az Ente Nazionale per l'Energia Elettrica részére történő átadása” című, 1165/1963 számú elnöki rendelet (a továbbiakban: DPR 1165/1963) 6., 7. és 8. cikkében állapították meg. A rendelet rögzítette, hogy az ENEL a Terni társaságot előre meghatározott mennyiségű (évente 1 025 000 MWh) villamos energiával látja el, amely megfelelt a Terni társaság 1961. évi villamosenergia-fogyasztásának, kiegészítve azt a megkezdett, de 1962-ben még be nem fejezett beruházások miatt várható további fogyasztásnak megfelelő mennyiséggel (évente 595 000 MWh). |
| --- | --- |

(21)

A Terni társaságra alkalmazandó kedvezményes díj feltételeit „A »Terni – società per l’Industria e l’Elettricità S.p.A.« által folytatott, az 1962. december 6-i 1643. számú törvény 1. cikkének (1) bekezdésében említett tevékenységekhez használt eszközöknek az Ente Nazionale per l'Energia Elettrica részére történő átadása” című, 1165/1963 számú elnöki rendelet (a továbbiakban: DPR 1165/1963) 6., 7. és 8. cikkében állapították meg. A rendelet rögzítette, hogy az ENEL a Terni társaságot előre meghatározott mennyiségű (évente 1 025 000 MWh) villamos energiával látja el, amely megfelelt a Terni társaság 1961. évi villamosenergia-fogyasztásának, kiegészítve azt a megkezdett, de 1962-ben még be nem fejezett beruházások miatt várható további fogyasztásnak megfelelő mennyiséggel (évente 595 000 MWh).

| (22) | A kedvezményes díjat két alternatív módszer összevetésével és ezek közül a társaság számára kedvezőbb módszer alkalmazásával számították ki:






  a) | az első módszer alapja a Terni társaság gyártási üzletága által a társaság villamosenergia üzletága részére fizetett átlagos villamosenergia-ár volt (amely megfelelt a Terni saját vízerőművénél jelentkező előállítási költségeknek); |
| --- | --- | --- |

(22)

A kedvezményes díjat két alternatív módszer összevetésével és ezek közül a társaság számára kedvezőbb módszer alkalmazásával számították ki:

a)

az első módszer alapja a Terni társaság gyártási üzletága által a társaság villamosenergia üzletága részére fizetett átlagos villamosenergia-ár volt (amely megfelelt a Terni saját vízerőművénél jelentkező előállítási költségeknek);

| b) | a második módszer alapja az ENEL azon referenciaára volt, amelyet a Terni társasághoz hasonló profilú (önellátó) ügyfelek esetében alkalmaztak. |
| --- | --- |

b)

a második módszer alapja az ENEL azon referenciaára volt, amelyet a Terni társasághoz hasonló profilú (önellátó) ügyfelek esetében alkalmaztak.

| (23) | A gyakorlatban egészen 2000-ig az első módszert alkalmazták, amikor is az olaszországi díjszerkezetben a villamosenergia-piac liberalizálása miatt bekövetkező változások a második módszerre való áttérést tették szükségessé. |
| --- | --- |

(23)

A gyakorlatban egészen 2000-ig az első módszert alkalmazták, amikor is az olaszországi díjszerkezetben a villamosenergia-piac liberalizálása miatt bekövetkező változások a második módszerre való áttérést tették szükségessé.

| (24) | A díjszerkezet felülvizsgálata 1997-ben kezdődött meg egy kétrészes tarifarendszer bevezetésével, amely két részből állt: az A. rész a rögzített és az általános költségeket tartalmazta, a B. rész pedig a változó költségeket tükrözte. A Terni-díjat 2000. január 1-jétől a Terni mint (virtuális) önellátó által nem megfizetendő díj (a B. rész egésze és az A. rész egy része) valamennyi elemének összegeként kiszámított kompenzációs összetevő formájában állapították meg. Ez a módszer az 1165/1963 sz. elnöki rendeletben említett két alternatív módszer közül a másodiknak felel meg. |
| --- | --- |

(24)

A díjszerkezet felülvizsgálata 1997-ben kezdődött meg egy kétrészes tarifarendszer bevezetésével, amely két részből állt: az A. rész a rögzített és az általános költségeket tartalmazta, a B. rész pedig a változó költségeket tükrözte. A Terni-díjat 2000. január 1-jétől a Terni mint (virtuális) önellátó által nem megfizetendő díj (a B. rész egésze és az A. rész egy része) valamennyi elemének összegeként kiszámított kompenzációs összetevő formájában állapították meg. Ez a módszer az 1165/1963 sz. elnöki rendeletben említett két alternatív módszer közül a másodiknak felel meg.

| (25) | A Terni-jogutód társaságoknak kedvezményes áron szolgáltatott villamos energia mennyiségének a megszüntetési időszak (2002–2007) alatt történő fokozatos csökkentését az alábbi táblázat ismerteti:







  Év | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

(25)

A Terni-jogutód társaságoknak kedvezményes áron szolgáltatott villamos energia mennyiségének a megszüntetési időszak (2002–2007) alatt történő fokozatos csökkentését az alábbi táblázat ismerteti:

Év

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| (26) | Olaszország a 80/2005 számú törvény 11. cikkének (11) bekezdésében a villamosenergia-díj fokozatos csökkentésének megszakításáról és a Terni-díjszabás 2010-ig történő újbóli meghosszabbításáról rendelkezett. A törvény 11. cikkének (13) bekezdése értelmében 2005. január 1-jéig fenntartották az intézkedés alkalmazását. Nem sokkal később a vízerőmű működési engedélyeket 2020-ig meghosszabbították (6). |
| --- | --- |

(26)

Olaszország a 80/2005 számú törvény 11. cikkének (11) bekezdésében a villamosenergia-díj fokozatos csökkentésének megszakításáról és a Terni-díjszabás 2010-ig történő újbóli meghosszabbításáról rendelkezett. A törvény 11. cikkének (13) bekezdése értelmében 2005. január 1-jéig fenntartották az intézkedés alkalmazását. Nem sokkal később a vízerőmű működési engedélyeket 2020-ig meghosszabbították (6).

| (27) | A díj időbeli hatályának második meghosszabbítása az az intézkedés, amely tekintetében a Bizottság a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján hivatalos vizsgálati eljárást indított, és amely e határozat tárgyát képezi. |
| --- | --- |

(27)

A díj időbeli hatályának második meghosszabbítása az az intézkedés, amely tekintetében a Bizottság a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján hivatalos vizsgálati eljárást indított, és amely e határozat tárgyát képezi.

| (28) | A 80/2005 értelmében a Terni-jogutód társaságok 2010 végéig a szállított mennyiség (összesen 926 GWh a három társaság számára) és az árak (1,32 eurocent/kWh) tekintetében ugyanolyan elbánásban részesülnek, mint amelyet 2004. december 31-ig élveztek. A szolgáltatott villamos energia mennyiségét jelenleg az alábbiak szerint bontják le: ThyssenKrupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % és Cementir 4 %. |
| --- | --- |

(28)

A 80/2005 értelmében a Terni-jogutód társaságok 2010 végéig a szállított mennyiség (összesen 926 GWh a három társaság számára) és az árak (1,32 eurocent/kWh) tekintetében ugyanolyan elbánásban részesülnek, mint amelyet 2004. december 31-ig élveztek. A szolgáltatott villamos energia mennyiségét jelenleg az alábbiak szerint bontják le: ThyssenKrupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % és Cementir 4 %.

| (29) | Az AEEG értelmezése és végrehajtása szerint a 80/2005 törvény emellett bevezetett egy indexálási mechanizmust is, amelynek értelmében a kedvezményes díj 2006. január 1-jétől évente növekszik az amszterdami és frankfurti európai energiatőzsdéken jegyzett árnövekedésnek megfelelően, legfeljebb 4 %-ig. |
| --- | --- |

(29)

Az AEEG értelmezése és végrehajtása szerint a 80/2005 törvény emellett bevezetett egy indexálási mechanizmust is, amelynek értelmében a kedvezményes díj 2006. január 1-jétől évente növekszik az amszterdami és frankfurti európai energiatőzsdéken jegyzett árnövekedésnek megfelelően, legfeljebb 4 %-ig.

| (30) | A Terni kedvezményes díját eredetileg az ENEL nevű állami tulajdonú társaság kezelte és fizette meg, amely monopóliummal rendelkezett a villamos energia előállítása, szállítása, behozatala, elosztása és a villamos energiával való ellátás terén Olaszországban. |
| --- | --- |

(30)

A Terni kedvezményes díját eredetileg az ENEL nevű állami tulajdonú társaság kezelte és fizette meg, amely monopóliummal rendelkezett a villamos energia előállítása, szállítása, behozatala, elosztása és a villamos energiával való ellátás terén Olaszországban.

| (31) | 2002-ben a villamosenergia-piac fokozatos liberalizálásával és az ENEL monopolhelyzetének megszűnésével a kedvezményes díj pénzügyi terheit az ENEL-ről a villamosenergia-fogyasztók egészére hárították át (7). A Terni-jogutód társaságok számára biztosított kártalanítási összetevőt a villamosenergia-elosztók előlegezték meg, akik számára ezt a Cassa Conguaglio per il settore elettrico (a továbbiakban: „Cassa Conguaglio”) állami vállalat térítette vissza a villamosenergia-díj A4. összetevőjén keresztül kivetett adó jellegű illeték útján, amely a villamosenergia-számlákon megjelenő egyik költségtétel. |
| --- | --- |

(31)

2002-ben a villamosenergia-piac fokozatos liberalizálásával és az ENEL monopolhelyzetének megszűnésével a kedvezményes díj pénzügyi terheit az ENEL-ről a villamosenergia-fogyasztók egészére hárították át (7). A Terni-jogutód társaságok számára biztosított kártalanítási összetevőt a villamosenergia-elosztók előlegezték meg, akik számára ezt a Cassa Conguaglio per il settore elettrico (a továbbiakban: „Cassa Conguaglio”) állami vállalat térítette vissza a villamosenergia-díj A4. összetevőjén keresztül kivetett adó jellegű illeték útján, amely a villamosenergia-számlákon megjelenő egyik költségtétel.

| (32) | Az AEEG 2004-ben a különleges díjszabás kezelésének teljes egészében a Cassa Conguaglio (8) számára történő átadása mellett döntött. A Terni-jogutód társaságok 2004 szeptemberétől a piaci árat fizetik az általuk (a liberalizált piacon) vásárolt villamos energiáért, és a Cassa Conguagliótól megkapják a fizetett ár és a számukra járó kedvezményes ár (a kártalanítási összetevő) közötti különbségnek megfelelő összeget, levonva abból a szállítás, a mérés és az értékesítés költségét. A költségeket az olaszországi fogyasztók fizetik meg a fenti (31) bekezdésben említett, adó jellegű illeték formájában. |
| --- | --- |

(32)

Az AEEG 2004-ben a különleges díjszabás kezelésének teljes egészében a Cassa Conguaglio (8) számára történő átadása mellett döntött. A Terni-jogutód társaságok 2004 szeptemberétől a piaci árat fizetik az általuk (a liberalizált piacon) vásárolt villamos energiáért, és a Cassa Conguagliótól megkapják a fizetett ár és a számukra járó kedvezményes ár (a kártalanítási összetevő) közötti különbségnek megfelelő összeget, levonva abból a szállítás, a mérés és az értékesítés költségét. A költségeket az olaszországi fogyasztók fizetik meg a fenti (31) bekezdésben említett, adó jellegű illeték formájában.

| (33) | A hivatalos vizsgálati eljárás Bizottság által történő megindítását követően az AEEG a 190/06 határozat útján a 80/2005 törvény szerinti kifizetéseket a Terni-jogutód társaságok által a támogatás visszatérítése kockázatának fedezésére irányuló garancia biztosításától tette függővé. |
| --- | --- |

(33)

A hivatalos vizsgálati eljárás Bizottság által történő megindítását követően az AEEG a 190/06 határozat útján a 80/2005 törvény szerinti kifizetéseket a Terni-jogutód társaságok által a támogatás visszatérítése kockázatának fedezésére irányuló garancia biztosításától tette függővé.

| (34) | Az AEEG az említett határozatban alternatívaként rendelkezett arról, hogy 2006-ban előlegként megfizeti a támogatás azon összegét, amely a 9/1991 törvény alapján a korábbi rendszer lejártáig (2007) esedékessé válik. Az AEEG ezen összegek tekintetében nem kért garanciát. A Terni-jogutód társaságok éltek ezzel a lehetőséggel, és ezt az AEEG végrehajtotta. |
| --- | --- |

(34)

Az AEEG az említett határozatban alternatívaként rendelkezett arról, hogy 2006-ban előlegként megfizeti a támogatás azon összegét, amely a 9/1991 törvény alapján a korábbi rendszer lejártáig (2007) esedékessé válik. Az AEEG ezen összegek tekintetében nem kért garanciát. A Terni-jogutód társaságok éltek ezzel a lehetőséggel, és ezt az AEEG végrehajtotta.

| (35) | A (34) bekezdésben említett előzetes kifizetések kivételével a társaságok részére a Cassa Conguaglio által a 80/2005 törvény értelmében teljesített valamennyi kifizetést garancia fedezett. |
| --- | --- |

(35)

A (34) bekezdésben említett előzetes kifizetések kivételével a társaságok részére a Cassa Conguaglio által a 80/2005 törvény értelmében teljesített valamennyi kifizetést garancia fedezett.

III.   AZ ELJÁRÁSNAK AZ EK-SZERZŐDÉS 88. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK ÉRTELMÉBEN TÖRTÉNŐ MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT

| (36) | A Bizottságnak a hivatalos vizsgálat megindítására vonatkozó határozata alapjául a (37)–(41) bekezdésben leírt okok szolgáltak. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottságnak a hivatalos vizsgálat megindítására vonatkozó határozata alapjául a (37)–(41) bekezdésben leírt okok szolgáltak.

| (37) | A Bizottság kételyeinek adott hangot a díj kártalanítási jellegével kapcsolatban, mivel a Terni társaság az államosítás idején állami kézben volt. Mivel az állam önmagát nem sajátíthatja ki, a Bizottságnak kételyei voltak afelől, hogy a Terni társaság létesítményeinek az ENEL számára történő átadása olyan kisajátításnak minősül-e, amely a Terni társaságot kártalanításra jogosítaná, és azt a vélelmet állította fel, hogy a villamosenergia-létesítmény átadása egyszerűen az állam saját vagyona átstrukturálásának tekinthető. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság kételyeinek adott hangot a díj kártalanítási jellegével kapcsolatban, mivel a Terni társaság az államosítás idején állami kézben volt. Mivel az állam önmagát nem sajátíthatja ki, a Bizottságnak kételyei voltak afelől, hogy a Terni társaság létesítményeinek az ENEL számára történő átadása olyan kisajátításnak minősül-e, amely a Terni társaságot kártalanításra jogosítaná, és azt a vélelmet állította fel, hogy a villamosenergia-létesítmény átadása egyszerűen az állam saját vagyona átstrukturálásának tekinthető.

| (38) | A Bizottság nézete szerint még ha el is fogadjuk az intézkedés kártalanítási jellegét, kétséges, hogy a kártalanítás arányos-e a Terni társaság által elszenvedett pénzügyi veszteséggel. A Bizottság különösen azt illetően adott hangot kételyeinek, hogy 44 év elteltével indokolt-e a kártalanítási intézkedés fenntartása. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság nézete szerint még ha el is fogadjuk az intézkedés kártalanítási jellegét, kétséges, hogy a kártalanítás arányos-e a Terni társaság által elszenvedett pénzügyi veszteséggel. A Bizottság különösen azt illetően adott hangot kételyeinek, hogy 44 év elteltével indokolt-e a kártalanítási intézkedés fenntartása.

| (39) | A Bizottság hangsúlyozta, hogy a díj jellege láthatólag megváltozott, amikor a továbbiakban már nem az ENEL foglalkozott a rendszer kezelésével és az abból adódó pénzügyi teher viselésével. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság hangsúlyozta, hogy a díj jellege láthatólag megváltozott, amikor a továbbiakban már nem az ENEL foglalkozott a rendszer kezelésével és az abból adódó pénzügyi teher viselésével.

| (40) | A Bizottságnak az eljárás megindítására vonatkozó határozatát a 83/396/ESZAK határozatra, vagyis az egyes acélgyártók számára az olasz kormány által biztosítani kívánt támogatásról szóló, 1983. június 29-i bizottsági határozatra (9) is alapították, amely kizárta az említett támogatásnak a Terni társaság számára történő odaítélését, továbbá a Bíróság által a C-99/92 számú ügyben hozott ítéletre (10), amelyben a Bíróság megerősítette a fent említett ESZAK-határozatot azzal, hogy a Terni társaság számára biztosított díjról korábban megállapítást nyert, hogy az állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottságnak az eljárás megindítására vonatkozó határozatát a 83/396/ESZAK határozatra, vagyis az egyes acélgyártók számára az olasz kormány által biztosítani kívánt támogatásról szóló, 1983. június 29-i bizottsági határozatra (9) is alapították, amely kizárta az említett támogatásnak a Terni társaság számára történő odaítélését, továbbá a Bíróság által a C-99/92 számú ügyben hozott ítéletre (10), amelyben a Bíróság megerősítette a fent említett ESZAK-határozatot azzal, hogy a Terni társaság számára biztosított díjról korábban megállapítást nyert, hogy az állami támogatásnak minősül.

| (41) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban azt is hangsúlyozták, hogy a ThyssenKrupp még nem térítette vissza az Olaszország által biztosított állami támogatást, amelyet összeegyeztethetetlennek minősítettek (11), és ezért a Deggendorf-ügyben hozott ítélet (12) alapján a társaság további állami támogatásban nem részesülhet. |
| --- | --- |

(41)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban azt is hangsúlyozták, hogy a ThyssenKrupp még nem térítette vissza az Olaszország által biztosított állami támogatást, amelyet összeegyeztethetetlennek minősítettek (11), és ezért a Deggendorf-ügyben hozott ítélet (12) alapján a társaság további állami támogatásban nem részesülhet.

IV.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (42) | A Terni-jogutód társaságok által a Terni társaság mint gazdasági állami vállalat (ente pubblico economico) működéséről, a társaság vagyonának az átadásáról, a díj kártalanítási jellegéről, az ESZAK-határozat és az EB-ítélet értelmezéséről, továbbá a Cassa Conguaglio által játszott szerepről benyújtott észrevételek többnyire megfelelnek az Olaszország által benyújtott észrevételeknek, amelyek az alábbi (52)–(69) bekezdésben kerülnek kifejtésre. Ezért csak a Terni-jogutód társaságok észrevételeinek gerincét és az esetleges kiegészítő elemeket közöljük a (43)–(51) bekezdésben. |
| --- | --- |

(42)

A Terni-jogutód társaságok által a Terni társaság mint gazdasági állami vállalat (ente pubblico economico) működéséről, a társaság vagyonának az átadásáról, a díj kártalanítási jellegéről, az ESZAK-határozat és az EB-ítélet értelmezéséről, továbbá a Cassa Conguaglio által játszott szerepről benyújtott észrevételek többnyire megfelelnek az Olaszország által benyújtott észrevételeknek, amelyek az alábbi (52)–(69) bekezdésben kerülnek kifejtésre. Ezért csak a Terni-jogutód társaságok észrevételeinek gerincét és az esetleges kiegészítő elemeket közöljük a (43)–(51) bekezdésben.

| (43) | A Terni-jogutód társaságok szerint a díj jogszerű kártalanítás, amelyre a Terni társaság vagyonának kisajátítását követően vált jogosulttá, és ezért ez nem tekinthető állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(43)

A Terni-jogutód társaságok szerint a díj jogszerű kártalanítás, amelyre a Terni társaság vagyonának kisajátítását követően vált jogosulttá, és ezért ez nem tekinthető állami támogatásnak.

| (44) | A támogatás megfelelőségét illetően a Terni-jogutód társaságok a díj történetét visszakövetve rámutatnak arra, hogy a Terni-díj 1991-et követően történő meghosszabbítása egybeesett a más előállítók számára nyújtott vízerőmű-koncessziók általános megújításával, és ezért megfelel azon elvnek, hogy a Terni és más, kisajátítással nem érintett, tehát villamos energiát továbbra is igen alacsony áron előállító és fogyasztó önellátók között nem lehet megkülönböztetést tenni. |
| --- | --- |

(44)

A támogatás megfelelőségét illetően a Terni-jogutód társaságok a díj történetét visszakövetve rámutatnak arra, hogy a Terni-díj 1991-et követően történő meghosszabbítása egybeesett a más előállítók számára nyújtott vízerőmű-koncessziók általános megújításával, és ezért megfelel azon elvnek, hogy a Terni és más, kisajátítással nem érintett, tehát villamos energiát továbbra is igen alacsony áron előállító és fogyasztó önellátók között nem lehet megkülönböztetést tenni.

| (45) | A Terni-jogutód társaságok emellett hangsúlyozták, hogy az alacsonyabb villamosenergia-díjak formájában kapott pénzösszegek soha nem haladták meg az energia piaci beszerzési ára és a saját előállítású villamos energia költsége közötti különbséget. |
| --- | --- |

(45)

A Terni-jogutód társaságok emellett hangsúlyozták, hogy az alacsonyabb villamosenergia-díjak formájában kapott pénzösszegek soha nem haladták meg az energia piaci beszerzési ára és a saját előállítású villamos energia költsége közötti különbséget.

| (46) | A Terni-jogutód társaságok állítása szerint az intézkedés az alábbiakban összefoglalt okokból nem érinti a kereskedelmet:






  a) | Cementir: a Cementir spoletói létesítményében (a díj kedvezményezettjének tekinthető létesítményben) főként cementet állít elő és forgalmaz, amelyet aztán az építőipar hasznosít. A cement más építőanyagokkal nemigen helyettesíthető. Mivel szállítása nem gazdaságos, a cement földrajzi piaca regionális vagy multiregionális. A cementimport Olaszországban elhanyagolható, mivel az olaszországi keresletnek csak 5 %-át teszi ki, és a Cementir a spoletói üzemben előállított cementet teljes egészében Közép-Olaszországban forgalmazza. |
| --- | --- | --- |

(46)

A Terni-jogutód társaságok állítása szerint az intézkedés az alábbiakban összefoglalt okokból nem érinti a kereskedelmet:

a)

Cementir: a Cementir spoletói létesítményében (a díj kedvezményezettjének tekinthető létesítményben) főként cementet állít elő és forgalmaz, amelyet aztán az építőipar hasznosít. A cement más építőanyagokkal nemigen helyettesíthető. Mivel szállítása nem gazdaságos, a cement földrajzi piaca regionális vagy multiregionális. A cementimport Olaszországban elhanyagolható, mivel az olaszországi keresletnek csak 5 %-át teszi ki, és a Cementir a spoletói üzemben előállított cementet teljes egészében Közép-Olaszországban forgalmazza.

| b) | Nuova Terni Industrie Chimiche: a díj kedvezményezettjének tekinthető üzem ammóniát és nitritsavat állít elő. Az ammónia gazdaságos módon csak tengeren és a tároláshoz megfelelően felszerelt kikötők megléte esetén szállítható. Közép-Olaszországban ilyen tárolási létesítmények nincsenek. Ugyanez vonatkozik a nitritsavra is. A Terni-jogutód társaságok állítása szerint tehát földrajzi piacuk a legjobb esetben is nemzeti. A nemzeti keresletet a belföldi termelés teljes mértékben kielégíti, ezért a kereskedelem nem ingadozik. |
| --- | --- |

b)

Nuova Terni Industrie Chimiche: a díj kedvezményezettjének tekinthető üzem ammóniát és nitritsavat állít elő. Az ammónia gazdaságos módon csak tengeren és a tároláshoz megfelelően felszerelt kikötők megléte esetén szállítható. Közép-Olaszországban ilyen tárolási létesítmények nincsenek. Ugyanez vonatkozik a nitritsavra is. A Terni-jogutód társaságok állítása szerint tehát földrajzi piacuk a legjobb esetben is nemzeti. A nemzeti keresletet a belföldi termelés teljes mértékben kielégíti, ezért a kereskedelem nem ingadozik.

| c) | ThyssenKrupp: a Terni-jogutód társaságok állítása szerint az acéltermékek elosztási piaca (nem az előállítási vagy értékesítési piac) nemzeti jellegű. A ThyssenKrupp Terni-létesítménye pedig az Európai Unióban az előállított termékeknek csak 6 %-át forgalmazza. |
| --- | --- |

c)

ThyssenKrupp: a Terni-jogutód társaságok állítása szerint az acéltermékek elosztási piaca (nem az előállítási vagy értékesítési piac) nemzeti jellegű. A ThyssenKrupp Terni-létesítménye pedig az Európai Unióban az előállított termékeknek csak 6 %-át forgalmazza.

| (47) | A Terni-jogutód társaságok állítása szerint elvárásaik két okból is jogszerűek:






  a) | először is az olasz hatóságok egy, az AEEG-nek címzett levélben kifejezetten megerősítették, hogy a díj kártalanítási jellegű, továbbá hogy a meglévő díjszabás időbeli hatályának meghosszabbítása esetén az állami támogatásról szóló szabályok értelmében a Bizottságot nem kell értesíteni (13); |
| --- | --- | --- |

(47)

A Terni-jogutód társaságok állítása szerint elvárásaik két okból is jogszerűek:

a)

először is az olasz hatóságok egy, az AEEG-nek címzett levélben kifejezetten megerősítették, hogy a díj kártalanítási jellegű, továbbá hogy a meglévő díjszabás időbeli hatályának meghosszabbítása esetén az állami támogatásról szóló szabályok értelmében a Bizottságot nem kell értesíteni (13);

| b) | másodszor a Bizottság nem kifogásolta az intézkedést, sem annak (az NN 52/91 üggyel összefüggésben jóváhagyott) 9/1991 törvény által történő meghosszabbításakor, sem akkor, amikor a meghosszabbításról szóló információkat egy másik állami támogatásról szóló eljárással (C 13/06) kapcsolatosan benyújtották. |
| --- | --- |

b)

másodszor a Bizottság nem kifogásolta az intézkedést, sem annak (az NN 52/91 üggyel összefüggésben jóváhagyott) 9/1991 törvény által történő meghosszabbításakor, sem akkor, amikor a meghosszabbításról szóló információkat egy másik állami támogatásról szóló eljárással (C 13/06) kapcsolatosan benyújtották.

| (48) | A Terni-jogutód társaságok ezzel kapcsolatosan továbbá azt állítják, hogy amikor a 80/2005 törvény (amely kedvezményes díjat állapít meg egyes szardíniai, nagy energiafogyasztó társaságok számára, C 13/06 számú ügy) 11. cikkének (12) bekezdéséről értesítették a Bizottságot, az olasz hatóságok a Terni-díjról is benyújtottak információkat és magyarázatokat, vagyis az értesítés a 659/1999/EK rendelet (14) 4. cikke (5) bekezdésének értelmében teljesnek tekinthető. A Bizottság két hónapon belül nem hozott határozatot, ezért – még ha a díj állami támogatásnak is tekinthető, bár nem az – az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (15) 4. cikke (5) bekezdésének értelmében engedélyezettnek tekinthető. |
| --- | --- |

(48)

A Terni-jogutód társaságok ezzel kapcsolatosan továbbá azt állítják, hogy amikor a 80/2005 törvény (amely kedvezményes díjat állapít meg egyes szardíniai, nagy energiafogyasztó társaságok számára, C 13/06 számú ügy) 11. cikkének (12) bekezdéséről értesítették a Bizottságot, az olasz hatóságok a Terni-díjról is benyújtottak információkat és magyarázatokat, vagyis az értesítés a 659/1999/EK rendelet (14) 4. cikke (5) bekezdésének értelmében teljesnek tekinthető. A Bizottság két hónapon belül nem hozott határozatot, ezért – még ha a díj állami támogatásnak is tekinthető, bár nem az – az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (15) 4. cikke (5) bekezdésének értelmében engedélyezettnek tekinthető.

| (49) | A Terni-jogutód társaságok hangsúlyozzák, hogy jóhiszeműségüket alátámasztja az a tény, hogy a díj összeegyeztethetőségét illető kételyek felmerülése esetén a ThyssenKrupp semmiképpen sem kezdett volna a Terni területén nagyarányú beruházásokba. |
| --- | --- |

(49)

A Terni-jogutód társaságok hangsúlyozzák, hogy jóhiszeműségüket alátámasztja az a tény, hogy a díj összeegyeztethetőségét illető kételyek felmerülése esetén a ThyssenKrupp semmiképpen sem kezdett volna a Terni területén nagyarányú beruházásokba.

| (50) | A Terni-jogutód társaságok hangsúlyozzák, hogy a 80/2005 törvény hiányában a csoport a kedvezményes díjból 2007. december 31-ig részesült volna a (Bizottság által jóváhagyott) 9/1991 törvény 20. cikkének (4) bekezdése alapján. Az AEEG engedélyezte a Cassa Conguaglio számára, hogy 2006-ban (előlegként) csak a 2007-ben esedékes összegeket fizesse ki (16). Ezért a 2006. december 31-ig kapott összegeket engedélyezettnek kellett tekinteni. A kérdéses vállalatok szerint a 80/2005 törvény rendelkezéseit ezen összegek tekintetében ténylegesen nem hajtották végre. |
| --- | --- |

(50)

A Terni-jogutód társaságok hangsúlyozzák, hogy a 80/2005 törvény hiányában a csoport a kedvezményes díjból 2007. december 31-ig részesült volna a (Bizottság által jóváhagyott) 9/1991 törvény 20. cikkének (4) bekezdése alapján. Az AEEG engedélyezte a Cassa Conguaglio számára, hogy 2006-ban (előlegként) csak a 2007-ben esedékes összegeket fizesse ki (16). Ezért a 2006. december 31-ig kapott összegeket engedélyezettnek kellett tekinteni. A kérdéses vállalatok szerint a 80/2005 törvény rendelkezéseit ezen összegek tekintetében ténylegesen nem hajtották végre.

| (51) | A Deggendorf-ítéletet illetően a ThyssenKrupp megerősíti, hogy elviekben hajlandó a támogatás teljes visszafizetésére, amennyiben sikerül megállapodni a visszatérítendő összegről. |
| --- | --- |

(51)

A Deggendorf-ítéletet illetően a ThyssenKrupp megerősíti, hogy elviekben hajlandó a támogatás teljes visszafizetésére, amennyiben sikerül megállapodni a visszatérítendő összegről.

V.   AZ OLASZ HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (52) | Olaszország fenntartja, hogy a Terni termelőlétesítményeinek államosítása kivétel volt az államosításról szóló törvényben megállapított főszabály alól, amely szerint az önellátók nem államosíthatók. Az 1962. évi államosítási törvény alapja az olasz alkotmány 43. cikke volt, amely szerint egyes, alapvető közérdekű vagy energetikai szolgáltatást nyújtó társaságok kártalanítás ellenében végzett kisajátítással állami kézbe kerülhetnek. |
| --- | --- |

(52)

Olaszország fenntartja, hogy a Terni termelőlétesítményeinek államosítása kivétel volt az államosításról szóló törvényben megállapított főszabály alól, amely szerint az önellátók nem államosíthatók. Az 1962. évi államosítási törvény alapja az olasz alkotmány 43. cikke volt, amely szerint egyes, alapvető közérdekű vagy energetikai szolgáltatást nyújtó társaságok kártalanítás ellenében végzett kisajátítással állami kézbe kerülhetnek.

| (53) | A Bizottság azon kételyeit illetően, amelyek szerint állami tulajdonú társaság vagyona nem feltétlenül kisajátítható, Olaszország fenntartja, hogy sem az alkotmány 42., sem 43. cikke nem korlátozza a kisajátítást magánkézben lévő vagyonra. A Terni társaság villamos energiát előállító üzemének kisajátítása Olaszország szerint törvényes szükséglet volt, mivel a Terni egy gazdasági állami társaság (ente pubblico economico) ellenőrzése alatt állt, amely egy állami társasággal (ente pubblico) szemben piaci elvek alapján köteles működni. Az államosításról szóló törvény szigorúan véve nem rendelkezik állami szervezetek által irányított vállalkozások tekintetében kártalanításról, a Terni esetében azonban ezt megtette, eltérő jogállására és működési módjára figyelemmel. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság azon kételyeit illetően, amelyek szerint állami tulajdonú társaság vagyona nem feltétlenül kisajátítható, Olaszország fenntartja, hogy sem az alkotmány 42., sem 43. cikke nem korlátozza a kisajátítást magánkézben lévő vagyonra. A Terni társaság villamos energiát előállító üzemének kisajátítása Olaszország szerint törvényes szükséglet volt, mivel a Terni egy gazdasági állami társaság (ente pubblico economico) ellenőrzése alatt állt, amely egy állami társasággal (ente pubblico) szemben piaci elvek alapján köteles működni. Az államosításról szóló törvény szigorúan véve nem rendelkezik állami szervezetek által irányított vállalkozások tekintetében kártalanításról, a Terni esetében azonban ezt megtette, eltérő jogállására és működési módjára figyelemmel.

| (54) | A Terni tulajdoni szerkezetét illetően Olaszország hangsúlyozza, hogy a Terni részvénytársaság, amelyben az állam többségi részvénytulajdonnal rendelkezik, azonban számos magánbefektető is tőketulajdonos. Olaszország dokumentumokat nyújtott be annak bizonyítására, hogy a Terni tőkéje részben magánkézben volt, illetve hogy a társaságot jegyezték a tőzsdén. |
| --- | --- |

(54)

A Terni tulajdoni szerkezetét illetően Olaszország hangsúlyozza, hogy a Terni részvénytársaság, amelyben az állam többségi részvénytulajdonnal rendelkezik, azonban számos magánbefektető is tőketulajdonos. Olaszország dokumentumokat nyújtott be annak bizonyítására, hogy a Terni tőkéje részben magánkézben volt, illetve hogy a társaságot jegyezték a tőzsdén.

| (55) | Az olasz hatóságok szerint, ha a Ternit megfosztanák a megfelelő kártalanításhoz fűződő azon jogtól, amelyre egy magánkézben lévő társaság jogosult lenne, sértené az EK-Szerződés 295. cikkében a tulajdoni rend semlegességére vonatkozóan megállapított elvet. |
| --- | --- |

(55)

Az olasz hatóságok szerint, ha a Ternit megfosztanák a megfelelő kártalanításhoz fűződő azon jogtól, amelyre egy magánkézben lévő társaság jogosult lenne, sértené az EK-Szerződés 295. cikkében a tulajdoni rend semlegességére vonatkozóan megállapított elvet.

| (56) | Olaszország számos, a Corte di Cassazione (Semmítőszék) és a Consiglio di Stato (Államtanács) által hozott ítéletre hivatkozik, amelyben az említett bíróságok megerősítették, hogy a Terni-díj logikája az volt, hogy a társaság ugyanolyan elbánásban részesüljön, mint a villamos energiát megújuló forrásból előállító önellátók, és ezért a tarifa nem növelhető olyan kiegészítések útján, amelyek az önellátókra nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(56)

Olaszország számos, a Corte di Cassazione (Semmítőszék) és a Consiglio di Stato (Államtanács) által hozott ítéletre hivatkozik, amelyben az említett bíróságok megerősítették, hogy a Terni-díj logikája az volt, hogy a társaság ugyanolyan elbánásban részesüljön, mint a villamos energiát megújuló forrásból előállító önellátók, és ezért a tarifa nem növelhető olyan kiegészítések útján, amelyek az önellátókra nem alkalmazhatók.

| (57) | A szintén kisajátított más villamosenergia-előállítók tekintetében Olaszország szerint a Terni kivételével valamennyi kisajátított gyártó olyan vállalkozás volt, amely kizárólag vagy elsődlegesen villamos energia előállításával, behozatalával vagy szállításával foglalkozott. Az állam által megfizetett kártalanítás főszabályként a létesítmények piaci értékét tükrözte, amelyet a társaság típusának megfelelően különféle módon számítottak ki. A létesítmények nettó, könyv szerinti értékét vették referenciaértéknek, azonban ezt más, Olaszország által nem részletezett tényezők alapján kiigazították. Ami a vízenergia-előállítókat illeti, az olasz észrevételek szerint a koncesszió fennmaradó időtartama szerepet játszott a kártalanítás kiszámításában. |
| --- | --- |

(57)

A szintén kisajátított más villamosenergia-előállítók tekintetében Olaszország szerint a Terni kivételével valamennyi kisajátított gyártó olyan vállalkozás volt, amely kizárólag vagy elsődlegesen villamos energia előállításával, behozatalával vagy szállításával foglalkozott. Az állam által megfizetett kártalanítás főszabályként a létesítmények piaci értékét tükrözte, amelyet a társaság típusának megfelelően különféle módon számítottak ki. A létesítmények nettó, könyv szerinti értékét vették referenciaértéknek, azonban ezt más, Olaszország által nem részletezett tényezők alapján kiigazították. Ami a vízenergia-előállítókat illeti, az olasz észrevételek szerint a koncesszió fennmaradó időtartama szerepet játszott a kártalanítás kiszámításában.

| (58) | Olaszország szerint az eredeti díjszabási megállapodás – amely a Terni számára törvényes kártalanítást biztosított vagyonának kisajátításáért – és hatályának további időbeli meghosszabbítása nem minősül állami támogatásnak. Olaszország ezen állításának alátámasztására számos európai bírósági ítéletet idéz, amelyek a vállalkozások számára nyújtott kártalanítás egyes formáinak nem állami támogatás jellegével kapcsolatosak (17), ideértve különösen a kártalanítást és a közérdekű gazdasági szolgáltatásokat is. |
| --- | --- |

(58)

Olaszország szerint az eredeti díjszabási megállapodás – amely a Terni számára törvényes kártalanítást biztosított vagyonának kisajátításáért – és hatályának további időbeli meghosszabbítása nem minősül állami támogatásnak. Olaszország ezen állításának alátámasztására számos európai bírósági ítéletet idéz, amelyek a vállalkozások számára nyújtott kártalanítás egyes formáinak nem állami támogatás jellegével kapcsolatosak (17), ideértve különösen a kártalanítást és a közérdekű gazdasági szolgáltatásokat is.

| (59) | Ami a Terni-díj állami támogatás szempontjából történő engedélyezését illeti, Olaszország hangsúlyozza, hogy a díj első meghosszabbításáról rendelkező 9/1991 törvényt megfelelően bejelentették a Bizottságnak, amely azt jóváhagyta. A díj időbeli hatályának ezt követő meghosszabbításai, amelyek egybeestek a vízerőmű-koncessziók vízerőmű-üzemeltetőknek biztosított meghosszabbításával, ugyanezt a logikát követik, és ezt a Bizottság egyáltalán nem kifogásolta. Olaszország szerint ezért a Terni-díjat meglévő, állami támogatásnak nem minősülő intézkedésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(59)

Ami a Terni-díj állami támogatás szempontjából történő engedélyezését illeti, Olaszország hangsúlyozza, hogy a díj első meghosszabbításáról rendelkező 9/1991 törvényt megfelelően bejelentették a Bizottságnak, amely azt jóváhagyta. A díj időbeli hatályának ezt követő meghosszabbításai, amelyek egybeestek a vízerőmű-koncessziók vízerőmű-üzemeltetőknek biztosított meghosszabbításával, ugyanezt a logikát követik, és ezt a Bizottság egyáltalán nem kifogásolta. Olaszország szerint ezért a Terni-díjat meglévő, állami támogatásnak nem minősülő intézkedésnek kell tekinteni.

| (60) | Olaszország azt állítja, hogy mindenkor jóhiszeműen járt el. A Terni-díjszabás kifogásolt meghosszabbításáról a 88. cikk (3) bekezdése értelmében nem tett bejelentést, mivel véleménye szerint az nem minősült állami támogatásnak. Olaszország hangsúlyozza, hogy a Bizottságot tájékoztatták ezen intézkedés meglétéről (a 2005. novemberi jelentés és a 2006. februári levél). |
| --- | --- |

(60)

Olaszország azt állítja, hogy mindenkor jóhiszeműen járt el. A Terni-díjszabás kifogásolt meghosszabbításáról a 88. cikk (3) bekezdése értelmében nem tett bejelentést, mivel véleménye szerint az nem minősült állami támogatásnak. Olaszország hangsúlyozza, hogy a Bizottságot tájékoztatták ezen intézkedés meglétéről (a 2005. novemberi jelentés és a 2006. februári levél).

| (61) | A második meghosszabbítás politikai okait illetően Olaszország fenntartja, hogy a díjszabásra az Olaszországban működő, nagy energiafogyasztó társaságok és EU-beli versenytársaik közötti egyenlő feltételek kialakítása érdekében van szükség (18), mivel az utóbbiak szintén csökkentett energiaárakat fizetnek (díj vagy szerződés alapján), a villamosenergia-termelés és -szállítás folyamatban lévő infrastrukturális projektjeinek lezárultáig. A díj eltörlése esetén a kérdéses társaság tevékenységeit az EU-n kívülre helyezné át. Ez elkerülhetetlenül ipari válsághoz vezetne, és számtalan munkahely megszűnne az érintett térségekben. Olaszország szerint tehát a díj meghosszabbítását átmeneti megoldásnak kell tekinteni. Olaszország idézi a versenyképességgel, energiával és környezettel foglalkozó magas szintű csoport következtetéseit (19), amelyek szerint hosszú távú megoldásként fejleszthető az összeköttetés és az infrastruktúra, valamint középtávú megoldásként hosszú távú szállítási szerződések és partnerség hozható létre a fogyasztók és az energiaszállítók/-termelők között. |
| --- | --- |

(61)

A második meghosszabbítás politikai okait illetően Olaszország fenntartja, hogy a díjszabásra az Olaszországban működő, nagy energiafogyasztó társaságok és EU-beli versenytársaik közötti egyenlő feltételek kialakítása érdekében van szükség (18), mivel az utóbbiak szintén csökkentett energiaárakat fizetnek (díj vagy szerződés alapján), a villamosenergia-termelés és -szállítás folyamatban lévő infrastrukturális projektjeinek lezárultáig. A díj eltörlése esetén a kérdéses társaság tevékenységeit az EU-n kívülre helyezné át. Ez elkerülhetetlenül ipari válsághoz vezetne, és számtalan munkahely megszűnne az érintett térségekben. Olaszország szerint tehát a díj meghosszabbítását átmeneti megoldásnak kell tekinteni. Olaszország idézi a versenyképességgel, energiával és környezettel foglalkozó magas szintű csoport következtetéseit (19), amelyek szerint hosszú távú megoldásként fejleszthető az összeköttetés és az infrastruktúra, valamint középtávú megoldásként hosszú távú szállítási szerződések és partnerség hozható létre a fogyasztók és az energiaszállítók/-termelők között.

| (62) | Olaszország a túlzott mértékű kártalanítás tekintetében a következő észrevételeket teszi. Amennyiben a Terni megtartotta volna villamosenergia-termelő létesítményeit, harmadik felek számára értékesíthette volna az energiát, és ilyen módon kiegészítő nyereségre tehetett volna szert. A Terni által elszenvedett kárt növelte a villamosenergia-áraknak az évek során bekövetkező nettó növekedése. Az energiapiacok liberalizálásának még mindig befejezetlen folyamata nem hozott eredményt a versenyképes villamosenergia-árak tekintetében, és ezért továbbra is kártalanítani szükséges a Ternit. A Terni-jogutód társaságok jelenleg olyan árat fizetnek (40 és 72 EUR/MWh között), amely nagyjából megfelel a hasonló fogyasztási profilú társaságok által az EU-ban fizetett villamosenergia-áraknak. Amennyiben a Terni megtarthatta volna vagyonát, a saját maga által előállított energia tekintetében 5–7 EUR-t fizetne. Olaszország tehát arra a következtetésre jutott, hogy a díj nem jelent túlzott mértékű kártalanítást. |
| --- | --- |

(62)

Olaszország a túlzott mértékű kártalanítás tekintetében a következő észrevételeket teszi. Amennyiben a Terni megtartotta volna villamosenergia-termelő létesítményeit, harmadik felek számára értékesíthette volna az energiát, és ilyen módon kiegészítő nyereségre tehetett volna szert. A Terni által elszenvedett kárt növelte a villamosenergia-áraknak az évek során bekövetkező nettó növekedése. Az energiapiacok liberalizálásának még mindig befejezetlen folyamata nem hozott eredményt a versenyképes villamosenergia-árak tekintetében, és ezért továbbra is kártalanítani szükséges a Ternit. A Terni-jogutód társaságok jelenleg olyan árat fizetnek (40 és 72 EUR/MWh között), amely nagyjából megfelel a hasonló fogyasztási profilú társaságok által az EU-ban fizetett villamosenergia-áraknak. Amennyiben a Terni megtarthatta volna vagyonát, a saját maga által előállított energia tekintetében 5–7 EUR-t fizetne. Olaszország tehát arra a következtetésre jutott, hogy a díj nem jelent túlzott mértékű kártalanítást.

| (63) | Olaszország a Terni-jogutód társaságok nevében az Energy Advisor S.r.l. tanácsadói magáncég által készített „tanulmányt” nyújtott be. A tanulmány, amelyet talán inkább jellemezne a „számítás” szó, mivel néhány oldalnyi módszertani okfejtés kíséretében egyetlen táblázatot tartalmaz, a villamosenergia-előállítási létesítmények értékét kíséreli meg felmérni, illetve össze kívánja hasonlítani ezt a számadatot a Terni-jogutód társaságok számára biztosított teljes díjszabási előnnyel. A tanulmány a villamosenergia-létesítmények könyv szerinti értékét veszi alapul, és azt 2006-ban az inflációnak megfelelően aktualizálja. A tanulmány ezt követően kiszámítja a Terni-jogutód társaságoknál jelentkező nettó díjszabási előnyt. A tanulmány az 1963 és 1999 közötti időszakra figyelembe veszi egy összehasonlítható ügyfél éves villamosenergia-költségei (2. alternatív módszer) és a Terni-jogutód társaságoknál „saját előállítási költség” gyanánt jelentkező éves költségek (1. alternatív módszer) közötti különbséget. E számítás alkalmazásában összehasonlítható ügyfélnek villamos energia tekintetében önellátó vállalkozást tekintetnek (amely többek között mentesül a „sovrapprezzo termico” megfizetése alól). A díjszabási előnyt a 2000–2006 közötti időszakra a következő összegek különbségeként számítják ki: egyrészt a Terni-jogutód társaságoknál abban az esetben felmerülő éves költség, ha a díjat saját előállítási költségeik alapján számítják (1. alternatív módszer – a díjszabási reformot követően már nem lehetséges), másrészt pedig az „összehasonlítható ügyfél” alapján ténylegesen felmerülő költség (2. alternatív módszer). A tanulmány eredményei az alábbiak:






  a) | a Terni vagyonának aktualizált értéke (2006): 1 687 745 045,19 EUR; |
| --- | --- | --- |

(63)

Olaszország a Terni-jogutód társaságok nevében az Energy Advisor S.r.l. tanácsadói magáncég által készített „tanulmányt” nyújtott be. A tanulmány, amelyet talán inkább jellemezne a „számítás” szó, mivel néhány oldalnyi módszertani okfejtés kíséretében egyetlen táblázatot tartalmaz, a villamosenergia-előállítási létesítmények értékét kíséreli meg felmérni, illetve össze kívánja hasonlítani ezt a számadatot a Terni-jogutód társaságok számára biztosított teljes díjszabási előnnyel. A tanulmány a villamosenergia-létesítmények könyv szerinti értékét veszi alapul, és azt 2006-ban az inflációnak megfelelően aktualizálja. A tanulmány ezt követően kiszámítja a Terni-jogutód társaságoknál jelentkező nettó díjszabási előnyt. A tanulmány az 1963 és 1999 közötti időszakra figyelembe veszi egy összehasonlítható ügyfél éves villamosenergia-költségei (2. alternatív módszer) és a Terni-jogutód társaságoknál „saját előállítási költség” gyanánt jelentkező éves költségek (1. alternatív módszer) közötti különbséget. E számítás alkalmazásában összehasonlítható ügyfélnek villamos energia tekintetében önellátó vállalkozást tekintetnek (amely többek között mentesül a „sovrapprezzo termico” megfizetése alól). A díjszabási előnyt a 2000–2006 közötti időszakra a következő összegek különbségeként számítják ki: egyrészt a Terni-jogutód társaságoknál abban az esetben felmerülő éves költség, ha a díjat saját előállítási költségeik alapján számítják (1. alternatív módszer – a díjszabási reformot követően már nem lehetséges), másrészt pedig az „összehasonlítható ügyfél” alapján ténylegesen felmerülő költség (2. alternatív módszer). A tanulmány eredményei az alábbiak:

a)

a Terni vagyonának aktualizált értéke (2006): 1 687 745 045,19 EUR;

| b) | díjszabásbeli előny (szintén 2006-ra aktualizálva): 1 400 895 446,90 EUR. |
| --- | --- |

b)

díjszabásbeli előny (szintén 2006-ra aktualizálva): 1 400 895 446,90 EUR.

| (64) | A tanulmány szerint tehát a Terni-jogutód társaságok veszteségei esetében nem került sor túlzott mértékű kártalanításra. A Terninél 2010 végéig jelentkező díjszabásbeli előny előrejelzésszerű kiszámítása is azt mutathatja, hogy nincs szó túlzott mértékű kártalanításról. |
| --- | --- |

(64)

A tanulmány szerint tehát a Terni-jogutód társaságok veszteségei esetében nem került sor túlzott mértékű kártalanításra. A Terninél 2010 végéig jelentkező díjszabásbeli előny előrejelzésszerű kiszámítása is azt mutathatja, hogy nincs szó túlzott mértékű kártalanításról.

| (65) | A 83/396/ESZAK határozat és a Bíróság C-99/92 ítélete tekintetében Olaszország a következő ténybeli információkkal szolgál. Az ESZAK-határozat nem vonatkozik sem a Cementirre, sem a Nuova Ternire, mivel ezek sohasem tevékenykedtek az acéliparban. Az ESZAK-határozat a díj egyik összetevője, a „sovrapprezzo termico” a Terni Loverében (Lombardia), nem a Terni területén található acélgyártó leányvállalata üzeme számára történő visszatérítésének formáját öltő állami támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatos. Ezt a támogatást csak magán acélgyártók kaphatják. Az ESZAK-határozat úgy rendelkezett, hogy mivel a Terni állami tulajdonú, a loverei üzem a támogatásból nem részesülhet. A Bíróság előzetes döntéshozatala a magán- és az állami gyártók közötti esetleges megkülönböztetés kérdésével foglalkozott. Megerősítette az ESZAK-határozatot, amennyiben megállapította, hogy nem jelent megkülönböztetést a magán-, illetve állami tulajdonú gyártók esetében eltérő támogatási intézkedéseket alkalmazni. |
| --- | --- |

(65)

A 83/396/ESZAK határozat és a Bíróság C-99/92 ítélete tekintetében Olaszország a következő ténybeli információkkal szolgál. Az ESZAK-határozat nem vonatkozik sem a Cementirre, sem a Nuova Ternire, mivel ezek sohasem tevékenykedtek az acéliparban. Az ESZAK-határozat a díj egyik összetevője, a „sovrapprezzo termico” a Terni Loverében (Lombardia), nem a Terni területén található acélgyártó leányvállalata üzeme számára történő visszatérítésének formáját öltő állami támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatos. Ezt a támogatást csak magán acélgyártók kaphatják. Az ESZAK-határozat úgy rendelkezett, hogy mivel a Terni állami tulajdonú, a loverei üzem a támogatásból nem részesülhet. A Bíróság előzetes döntéshozatala a magán- és az állami gyártók közötti esetleges megkülönböztetés kérdésével foglalkozott. Megerősítette az ESZAK-határozatot, amennyiben megállapította, hogy nem jelent megkülönböztetést a magán-, illetve állami tulajdonú gyártók esetében eltérő támogatási intézkedéseket alkalmazni.

| (66) | Olaszország tehát fenntartja, hogy sem az ESZAK-határozat, sem a Bíróság ítélete nem alkalmazható az ügyre, mivel ezek tárgya a loverei üzem által fizetett „sovrapprezzo termico”, és nem a három üzemnek a Terni területén biztosított különleges globális díjszabás. |
| --- | --- |

(66)

Olaszország tehát fenntartja, hogy sem az ESZAK-határozat, sem a Bíróság ítélete nem alkalmazható az ügyre, mivel ezek tárgya a loverei üzem által fizetett „sovrapprezzo termico”, és nem a három üzemnek a Terni területén biztosított különleges globális díjszabás.

| (67) | Olaszország hangsúlyozza továbbá, hogy a 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdésében megállapított díj időbeli hatályának vitatott meghosszabbítása egy tágabb beruházási programhoz kapcsolódik, amelyet a ThyssenKrupp végez a Terni–Narni ipari területen. E cselekvési terv alapján a térségben új villamosenergia-termelő kapacitás kerül kiépítésre. A díj tehát ideiglenes megoldás az említett villamosenergia-termelő kapacitás üzembe helyezéséig, eltörlése pedig veszélyeztetné a jelenleg zajló beruházásokat. |
| --- | --- |

(67)

Olaszország hangsúlyozza továbbá, hogy a 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdésében megállapított díj időbeli hatályának vitatott meghosszabbítása egy tágabb beruházási programhoz kapcsolódik, amelyet a ThyssenKrupp végez a Terni–Narni ipari területen. E cselekvési terv alapján a térségben új villamosenergia-termelő kapacitás kerül kiépítésre. A díj tehát ideiglenes megoldás az említett villamosenergia-termelő kapacitás üzembe helyezéséig, eltörlése pedig veszélyeztetné a jelenleg zajló beruházásokat.

| (68) | A Cassa Conguaglio jellegét és szerepét illetően Olaszország azt állítja, hogy ez egy pusztán technikai közvetítő szerv, amelynek szerepe a források összegyűjtésére és újraelosztására korlátozódik. A Cassa Conguaglio semmilyen mérlegelési jogkörrel nem bír a díjak megállapítását illetően, és a forrásokat sem ellenőrzi. Olaszország szerint tehát a) a Cassa Conguaglio által kezelt források nem jelentenek állami támogatást a Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján (20); és b) a különleges díjak kezelésével kapcsolatosan a Cassa Conguaglio beavatkozása miatt 2004-ben eszközölt változtatások semmilyen módon sem érintették a díj kártalanítási jellegét. |
| --- | --- |

(68)

A Cassa Conguaglio jellegét és szerepét illetően Olaszország azt állítja, hogy ez egy pusztán technikai közvetítő szerv, amelynek szerepe a források összegyűjtésére és újraelosztására korlátozódik. A Cassa Conguaglio semmilyen mérlegelési jogkörrel nem bír a díjak megállapítását illetően, és a forrásokat sem ellenőrzi. Olaszország szerint tehát a) a Cassa Conguaglio által kezelt források nem jelentenek állami támogatást a Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján (20); és b) a különleges díjak kezelésével kapcsolatosan a Cassa Conguaglio beavatkozása miatt 2004-ben eszközölt változtatások semmilyen módon sem érintették a díj kártalanítási jellegét.

| (69) | A Deggendorf-ítéletet illetően Olaszország arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy a ThyssenKrupp vonatkozásában a függőben lévő behajtási végzés végrehajtásával foglalkozik, illetve hogy a társaság 865 538 EUR-t különített el egy befagyasztott bankszámlán a végleges behajtásra figyelemmel, az összeggel kapcsolatos megállapodás létrejöttéig. |
| --- | --- |

(69)

A Deggendorf-ítéletet illetően Olaszország arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy a ThyssenKrupp vonatkozásában a függőben lévő behajtási végzés végrehajtásával foglalkozik, illetve hogy a társaság 865 538 EUR-t különített el egy befagyasztott bankszámlán a végleges behajtásra figyelemmel, az összeggel kapcsolatos megállapodás létrejöttéig.

VI.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

| (70) | Az állam által a vagyon kisajátítása fejében nyújtott kártalanítás általában nem minősül állami támogatásnak. Ezen intézkedés értékelésekor tehát elsősorban meg kell bizonyosodni arról, hogy az erőmű ENEL részére történő átadása kötelezettséget keletkeztetett-e a kártalanításra, vagy pedig egyszerűen csak az állami vagyon átstrukturálásáról volt szó. Amennyiben a válasz az, hogy a kártalanítás jogszerű volt, a Bizottságnak döntenie kell arról, hogy a Terni kedvezményes díja meddig és/vagy milyen összegben tekinthető arányos kártalanítási intézkedésnek. |
| --- | --- |

(70)

Az állam által a vagyon kisajátítása fejében nyújtott kártalanítás általában nem minősül állami támogatásnak. Ezen intézkedés értékelésekor tehát elsősorban meg kell bizonyosodni arról, hogy az erőmű ENEL részére történő átadása kötelezettséget keletkeztetett-e a kártalanításra, vagy pedig egyszerűen csak az állami vagyon átstrukturálásáról volt szó. Amennyiben a válasz az, hogy a kártalanítás jogszerű volt, a Bizottságnak döntenie kell arról, hogy a Terni kedvezményes díja meddig és/vagy milyen összegben tekinthető arányos kártalanítási intézkedésnek.

| (71) | 1962-ben, a vízerőmű ENEL részére történő átadásakor a Terni társaság állami tulajdonban lévő társaság volt, amelyet egy gazdasági állami társaság (ente pubblico economico) ellenőrzött. Az olasz hatóságok szerint az ilyen szervezeteket piaci elvek szerint kell irányítani. A Terni társaság többségi tulajdonosa az állam volt, azonban a részvények egy része magánbefektetők kezében volt, és a társaságot jegyezték a tőzsdén. Az államosításról szóló törvény szigorúan véve nem rendelkezett enti pubblici által irányított vállalkozások tekintetében kártalanításról, azonban enti pubblici economici, mint például a Terni esetében ezt megtette. Ez az ilyen szervezetek működésére nézve irányadó elvek sokféleségét tükrözi. Emellett más, „tisztán” villamosenergia-előállítással foglalkozó vállalkozásokat is kisajátítottak ugyanebben az időszakban, és ezek szintén kártalanításban részesültek (habár más kritériumok alapján). |
| --- | --- |

(71)

1962-ben, a vízerőmű ENEL részére történő átadásakor a Terni társaság állami tulajdonban lévő társaság volt, amelyet egy gazdasági állami társaság (ente pubblico economico) ellenőrzött. Az olasz hatóságok szerint az ilyen szervezeteket piaci elvek szerint kell irányítani. A Terni társaság többségi tulajdonosa az állam volt, azonban a részvények egy része magánbefektetők kezében volt, és a társaságot jegyezték a tőzsdén. Az államosításról szóló törvény szigorúan véve nem rendelkezett enti pubblici által irányított vállalkozások tekintetében kártalanításról, azonban enti pubblici economici, mint például a Terni esetében ezt megtette. Ez az ilyen szervezetek működésére nézve irányadó elvek sokféleségét tükrözi. Emellett más, „tisztán” villamosenergia-előállítással foglalkozó vállalkozásokat is kisajátítottak ugyanebben az időszakban, és ezek szintén kártalanításban részesültek (habár más kritériumok alapján).

| (72) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Terni társaság vagyonának kártalanítás nélkül történő elvétele sértette volna a társaság és különösen a magánbefektetők érdekeit. A magán- és állami vállalkozások közötti egyenlő bánásmód elve alapján, illetve figyelemmel a Terni társaság magánrészvényesei alkotmányos jogainak védelmére a Bizottság úgy ítéli meg, hogy indokoltnak tekinthető Olaszország azon döntése, hogy a Ternit hasonló helyzetű, magántulajdonban lévő társaságokhoz hasonlóan kezeli és létesítményei fejében kártalanítást biztosít. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Terni társaság vagyonának kártalanítás nélkül történő elvétele sértette volna a társaság és különösen a magánbefektetők érdekeit. A magán- és állami vállalkozások közötti egyenlő bánásmód elve alapján, illetve figyelemmel a Terni társaság magánrészvényesei alkotmányos jogainak védelmére a Bizottság úgy ítéli meg, hogy indokoltnak tekinthető Olaszország azon döntése, hogy a Ternit hasonló helyzetű, magántulajdonban lévő társaságokhoz hasonlóan kezeli és létesítményei fejében kártalanítást biztosít.

| (73) | Olaszország 1962-ben úgy határozott, hogy nem a kisajátított vagyon piaci értéke alapján megállapított rögzített összeggel biztosít kártalanítást a Terni társaságnak (szemben azzal, ahogy az a „tisztán” villamos energia előállításával foglalkozó vállalkozások esetében történt). A kártalanítás ehelyett rögzített mennyiségű villamos energia olyan áron történő rendelkezésre bocsátását jelentette, amelyet a társaság akkor fizetett volna ki, ha megtartja termelőlétesítményeit. Megjegyzendő, hogy ez a módszer pontos gazdasági logikát követett: a Terni társaság villamos energia szempontjából „virtuális önellátó”-ként való kezelése azzal az előnnyel járt, hogy semlegesítette további olyan károk kockázatát, amelyek a Terninél később jelentkezhettek volna, pl. az energiaárak növekedésével. |
| --- | --- |

(73)

Olaszország 1962-ben úgy határozott, hogy nem a kisajátított vagyon piaci értéke alapján megállapított rögzített összeggel biztosít kártalanítást a Terni társaságnak (szemben azzal, ahogy az a „tisztán” villamos energia előállításával foglalkozó vállalkozások esetében történt). A kártalanítás ehelyett rögzített mennyiségű villamos energia olyan áron történő rendelkezésre bocsátását jelentette, amelyet a társaság akkor fizetett volna ki, ha megtartja termelőlétesítményeit. Megjegyzendő, hogy ez a módszer pontos gazdasági logikát követett: a Terni társaság villamos energia szempontjából „virtuális önellátó”-ként való kezelése azzal az előnnyel járt, hogy semlegesítette további olyan károk kockázatát, amelyek a Terninél később jelentkezhettek volna, pl. az energiaárak növekedésével.

| (74) | A Bizottság e módszer mögöttes elvét elfogadja. Azonban egy kisajátítás tekintetében a kártalanítás nem jelenthet nyílt végű megállapodást, hanem azt egyértelműen, előre jelezhető módon tisztázni kell a kisajátításkor, figyelemmel annak lehetőségére is, hogy a kisajátítással érintett társaság kifogásolja a javasolt összeget. Elfogadását követően egy kártalanítási csomagot későbbi szakaszban már nem lehet újból megnyitni. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság e módszer mögöttes elvét elfogadja. Azonban egy kisajátítás tekintetében a kártalanítás nem jelenthet nyílt végű megállapodást, hanem azt egyértelműen, előre jelezhető módon tisztázni kell a kisajátításkor, figyelemmel annak lehetőségére is, hogy a kisajátítással érintett társaság kifogásolja a javasolt összeget. Elfogadását követően egy kártalanítási csomagot későbbi szakaszban már nem lehet újból megnyitni.

| (75) | Jelen esetben a kártalanítás teljes összege a díj időtartamától függött. Az olasz hatóságok által eredetileg kínált kártalanítási csomagban arról rendelkeztek, hogy a díjszabás harminc évig, tehát 1992-ig legyen érvényes. A Terni társaság az államosításról szóló törvény értelmében kifogásolhatta volna ezt a mechanizmust, ha nem tartja megfelelőnek (21), azonban nem tett így. |
| --- | --- |

(75)

Jelen esetben a kártalanítás teljes összege a díj időtartamától függött. Az olasz hatóságok által eredetileg kínált kártalanítási csomagban arról rendelkeztek, hogy a díjszabás harminc évig, tehát 1992-ig legyen érvényes. A Terni társaság az államosításról szóló törvény értelmében kifogásolhatta volna ezt a mechanizmust, ha nem tartja megfelelőnek (21), azonban nem tett így.

| (76) | A Bizottság értékelte, hogy a mechanizmus és annak időtartama alapján az eredeti kártalanítási rendszer megfelelőnek tekinthető-e. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság értékelte, hogy a mechanizmus és annak időtartama alapján az eredeti kártalanítási rendszer megfelelőnek tekinthető-e.

| (77) | Olaszországban a vízerőmű működése koncesszióhoz kötött, amelynek időtartama lehetővé kell, hogy tegye a társaság számára a beruházás amortizálását. A koncesszió lejártakor a társaság elviekben elveszíti a létesítmény használatához fűződő jogát. Figyelemmel a Terni kártalanítási módszerére, gazdasági szempontból logikus volt, hogy a villamos energia előállítási áron történő szállítása ne tartson tovább a társaság koncessziós időtartamából hátralévő időszaknál. És láthatólag valóban ez a logika húzódik az olasz jogszabály eredeti rendelkezése mögött, amellyel a kedvezményes díj időbeli hatályát 1992-re korlátozzák. Bár a Terni saját koncessziója már néhány évvel korábban lejárt volna, ez úgy értelmezhető, hogy az olasz hatóságok a Ternire alkalmazandó díjszabás időbeli hatályát az olaszországi vízerőmű-koncessziók 1992-ben történő általános megszüntetéséhez kívánták igazítani. A Terni társaság ráadásul különösen hosszú időtartamú (60 év 30 helyett) koncessziót kapott, és ilyen módon a kisajátítás idején a társaságnak már volt harminc éve a beruházás amortizálására. |
| --- | --- |

(77)

Olaszországban a vízerőmű működése koncesszióhoz kötött, amelynek időtartama lehetővé kell, hogy tegye a társaság számára a beruházás amortizálását. A koncesszió lejártakor a társaság elviekben elveszíti a létesítmény használatához fűződő jogát. Figyelemmel a Terni kártalanítási módszerére, gazdasági szempontból logikus volt, hogy a villamos energia előállítási áron történő szállítása ne tartson tovább a társaság koncessziós időtartamából hátralévő időszaknál. És láthatólag valóban ez a logika húzódik az olasz jogszabály eredeti rendelkezése mögött, amellyel a kedvezményes díj időbeli hatályát 1992-re korlátozzák. Bár a Terni saját koncessziója már néhány évvel korábban lejárt volna, ez úgy értelmezhető, hogy az olasz hatóságok a Ternire alkalmazandó díjszabás időbeli hatályát az olaszországi vízerőmű-koncessziók 1992-ben történő általános megszüntetéséhez kívánták igazítani. A Terni társaság ráadásul különösen hosszú időtartamú (60 év 30 helyett) koncessziót kapott, és ilyen módon a kisajátítás idején a társaságnak már volt harminc éve a beruházás amortizálására.

| (78) | Összefoglalva: a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eredeti kártalanítási csomag arányos volt, és a társaságot semmiképpen sem érintette hátrányosan. |
| --- | --- |

(78)

Összefoglalva: a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eredeti kártalanítási csomag arányos volt, és a társaságot semmiképpen sem érintette hátrányosan.

| (79) | Most a legfontosabb kérdés az, hogy e díjszabás ismételt meghosszabbításai továbbra is a kártérítés szerves részének tekinthetők-e. A Bizottság véleménye szerint nem. Állami kisajátítás esetén előzetesen vagy abszolút kártalanítási összeget vagy – mint a jelen esetben is – kártalanítási mechanizmust állapítanak meg. Az összegek vagy a mechanizmus utólagos felülvizsgálata szükségszerűen módosítja az intézkedés jellegét, és azt a továbbiakban már nem lehet kártalanítási jellegűnek tekinteni, mivel eltér az eredeti megállapodástól. Az ellenkező álláspont azt jelentené, hogy ezt a fajta intézkedést ki kellene zárni az állami támogatások ellenőrzése alól. |
| --- | --- |

(79)

Most a legfontosabb kérdés az, hogy e díjszabás ismételt meghosszabbításai továbbra is a kártérítés szerves részének tekinthetők-e. A Bizottság véleménye szerint nem. Állami kisajátítás esetén előzetesen vagy abszolút kártalanítási összeget vagy – mint a jelen esetben is – kártalanítási mechanizmust állapítanak meg. Az összegek vagy a mechanizmus utólagos felülvizsgálata szükségszerűen módosítja az intézkedés jellegét, és azt a továbbiakban már nem lehet kártalanítási jellegűnek tekinteni, mivel eltér az eredeti megállapodástól. Az ellenkező álláspont azt jelentené, hogy ezt a fajta intézkedést ki kellene zárni az állami támogatások ellenőrzése alól.

| (80) | Mindenesetre egy tagállam értesítheti a Bizottságot arról a szándékáról, hogy egy kisajátítással érintett társaság számára további előnyöket kíván biztosítani. Az ilyen értesítéseket a Bizottság saját érdemük szerint bírálja el az állami támogatási szabályok alapján, illetve figyelembe véve a hivatkozott körülményeket. |
| --- | --- |

(80)

Mindenesetre egy tagállam értesítheti a Bizottságot arról a szándékáról, hogy egy kisajátítással érintett társaság számára további előnyöket kíván biztosítani. Az ilyen értesítéseket a Bizottság saját érdemük szerint bírálja el az állami támogatási szabályok alapján, illetve figyelembe véve a hivatkozott körülményeket.

| (81) | A (63) bekezdésben említett tanulmány szerint a Terni társaság és jogutódjai számára az évek folyamán nyújtott kártalanítás nem felel meg teljes mértékben a kisajátított vagyon piaci értékének, és ezért nem volt szó túlzott mértékű kártalanításról, illetve a kedvezményezettek ténylegesen sohasem élveztek előnyt. |
| --- | --- |

(81)

A (63) bekezdésben említett tanulmány szerint a Terni társaság és jogutódjai számára az évek folyamán nyújtott kártalanítás nem felel meg teljes mértékben a kisajátított vagyon piaci értékének, és ezért nem volt szó túlzott mértékű kártalanításról, illetve a kedvezményezettek ténylegesen sohasem élveztek előnyt.

| (82) | A Bizottság előzetesen hangsúlyozni kívánja, hogy a kártalanítási rendszer megfelelőségének elemzésére csak előzetesen, vagyis a kisajátításkor kerülhet sor. Ezzel kapcsolatosan megemlítendő, hogy az olasz hatóságok által választott mechanizmus célja az volt, hogy a Terni társaság ugyanolyan helyzetbe kerüljön, mintha a vízerőművet nem sajátították volna ki, ezzel hozzáférést garantálva a villamos energiához előállítási költségen, a koncesszió teljes időtartama alatt. Ezért az az érv, hogy ebben a rendszerben a Terni társaság esetleg a jogszerűen őt megillető összegnél kevesebbet kapott, nehezen érthető. Emellett a Bizottság szerint még ha a tanulmány megállapításai megalapozottak is (bár nem, amint azt a (87)–(91) bekezdésből láthatjuk), az említett körülmény nem lényeges annak megállapítása tekintetében, hogy a díjszabás előnyt jelentett-e a kedvezményezetteknek. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság előzetesen hangsúlyozni kívánja, hogy a kártalanítási rendszer megfelelőségének elemzésére csak előzetesen, vagyis a kisajátításkor kerülhet sor. Ezzel kapcsolatosan megemlítendő, hogy az olasz hatóságok által választott mechanizmus célja az volt, hogy a Terni társaság ugyanolyan helyzetbe kerüljön, mintha a vízerőművet nem sajátították volna ki, ezzel hozzáférést garantálva a villamos energiához előállítási költségen, a koncesszió teljes időtartama alatt. Ezért az az érv, hogy ebben a rendszerben a Terni társaság esetleg a jogszerűen őt megillető összegnél kevesebbet kapott, nehezen érthető. Emellett a Bizottság szerint még ha a tanulmány megállapításai megalapozottak is (bár nem, amint azt a (87)–(91) bekezdésből láthatjuk), az említett körülmény nem lényeges annak megállapítása tekintetében, hogy a díjszabás előnyt jelentett-e a kedvezményezetteknek.

| (83) | Emlékeztetni kell arra, hogy a kisajátítás idején Olaszország úgy is dönthetett volna, hogy a kisajátított vagyon értéke alapján rögzített pénzösszeget fizetve nyújt kártalanítást a Terninek. Olaszország azonban más módszert választott, és ezzel a Terni társaságot virtuális önellátóként kezelte. A módszer gazdaságilag teljesen indokolható, és az előny meglétét ebben a keretben kell vizsgálni. E megközelítés alapján arra a következtetésre kell jutnunk, hogy az eredeti kártalanítási díjszabás lejártáig (és csak eddig) a kedvezményezettek számára nem mutatkozott előny. Ez a következtetés nem kérdőjelezhető meg alternatív haszon- és veszteségszámítások alkalmazásával, különösen, ha ezeket visszamenőleg végzik. |
| --- | --- |

(83)

Emlékeztetni kell arra, hogy a kisajátítás idején Olaszország úgy is dönthetett volna, hogy a kisajátított vagyon értéke alapján rögzített pénzösszeget fizetve nyújt kártalanítást a Terninek. Olaszország azonban más módszert választott, és ezzel a Terni társaságot virtuális önellátóként kezelte. A módszer gazdaságilag teljesen indokolható, és az előny meglétét ebben a keretben kell vizsgálni. E megközelítés alapján arra a következtetésre kell jutnunk, hogy az eredeti kártalanítási díjszabás lejártáig (és csak eddig) a kedvezményezettek számára nem mutatkozott előny. Ez a következtetés nem kérdőjelezhető meg alternatív haszon- és veszteségszámítások alkalmazásával, különösen, ha ezeket visszamenőleg végzik.

| (84) | Egy eltérő módszer visszamenőleges (utólagos) alkalmazása egymással ellentétes vagy akár logikátlan eredményeket is hozhat, amint azt a következő példa illusztrálja. Tegyük fel, hogy az energiaárak robbanásszerű emelkedése miatt a kedvezményezettek által kapott pénzösszegek máris meghaladták a Terni erőművének piaci értékét a díjmegállapodást követő első tíz éven belül, a tanulmány módszertana alapján megállapítható, hogy túlzott mértékű kártalanítás történt, bár a kisajátítási csomag arról rendelkezett, hogy a díj 30 évig lesz érvényes. Ez nyilvánvaló hiba lenne, mivel nem venné figyelembe az eredeti megállapodás során alkalmazott arányszámot. Ezzel szemben ugyanez a következtetés alkalmazandó azt feltételezve is, hogy a ténylegesen megkapott összegek nem fedezik a vagyon értékét. |
| --- | --- |

(84)

Egy eltérő módszer visszamenőleges (utólagos) alkalmazása egymással ellentétes vagy akár logikátlan eredményeket is hozhat, amint azt a következő példa illusztrálja. Tegyük fel, hogy az energiaárak robbanásszerű emelkedése miatt a kedvezményezettek által kapott pénzösszegek máris meghaladták a Terni erőművének piaci értékét a díjmegállapodást követő első tíz éven belül, a tanulmány módszertana alapján megállapítható, hogy túlzott mértékű kártalanítás történt, bár a kisajátítási csomag arról rendelkezett, hogy a díj 30 évig lesz érvényes. Ez nyilvánvaló hiba lenne, mivel nem venné figyelembe az eredeti megállapodás során alkalmazott arányszámot. Ezzel szemben ugyanez a következtetés alkalmazandó azt feltételezve is, hogy a ténylegesen megkapott összegek nem fedezik a vagyon értékét.

| (85) | Emellett a kisajátítással kapcsolatosan nincs helye a haszon és a veszteség utólagos újbóli kiszámításának. A kisajátítással érintett társaság hosszú távú gazdasági eredményei, amelyek a kisajátításkor még ismeretlenek voltak, nem szolgálhatnak több évtized elteltével felülvizsgálati alapként, további kártalanítási összegek indokolására. |
| --- | --- |

(85)

Emellett a kisajátítással kapcsolatosan nincs helye a haszon és a veszteség utólagos újbóli kiszámításának. A kisajátítással érintett társaság hosszú távú gazdasági eredményei, amelyek a kisajátításkor még ismeretlenek voltak, nem szolgálhatnak több évtized elteltével felülvizsgálati alapként, további kártalanítási összegek indokolására.

| (86) | A tanulmány tehát nem tekinthető relevánsnak. |
| --- | --- |

(86)

A tanulmány tehát nem tekinthető relevánsnak.

| (87) | A Bizottság mindenesetre megvizsgálta a tanulmány adatait és következtetéseit. Az elemzésből az derült ki, hogy a tanulmány módszertani hibákat tartalmaz. Amint azt az alábbiakban ismertetjük, szisztematikusan alul becsüli a Terni-jogutód társaságok díjszabásbeli előnyét, és minden valószínűség szerint túlbecsüli a kisajátított vagyon értékét. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság mindenesetre megvizsgálta a tanulmány adatait és következtetéseit. Az elemzésből az derült ki, hogy a tanulmány módszertani hibákat tartalmaz. Amint azt az alábbiakban ismertetjük, szisztematikusan alul becsüli a Terni-jogutód társaságok díjszabásbeli előnyét, és minden valószínűség szerint túlbecsüli a kisajátított vagyon értékét.

| (88) | Az 1963–1999 időszakra vonatkozó díjszabásbeli előny kiszámítása érdekében a tanulmány összehasonlítja a Terni által fizetett árat (1. számú alternatív módszer – az önellátás keretében előállított villamos energia költsége) és az összehasonlítható ügyfél, vagyis egyes díjszabásbeli összetevők megfizetése alól mentesülő önellátó vállalkozás által fizetett (2. számú alternatív módszer) rendes díjat. Az előny tehát a Terni számára kártalanításként előírt két alternatív preferenciális bánásmód közötti különbséggel adható meg. A Bizottság megállapítja, hogy a díjszabásbeli előny kiszámításához a Terni tényleges tarifáját egy, a Terni fogyasztási profiljával rendelkező, nem önellátó vállalkozás által fizetendő rendes díjjal kellett volna összevetni. A tanulmány tehát alulbecsüli a Terninél jelentkező előnyt. |
| --- | --- |

(88)

Az 1963–1999 időszakra vonatkozó díjszabásbeli előny kiszámítása érdekében a tanulmány összehasonlítja a Terni által fizetett árat (1. számú alternatív módszer – az önellátás keretében előállított villamos energia költsége) és az összehasonlítható ügyfél, vagyis egyes díjszabásbeli összetevők megfizetése alól mentesülő önellátó vállalkozás által fizetett (2. számú alternatív módszer) rendes díjat. Az előny tehát a Terni számára kártalanításként előírt két alternatív preferenciális bánásmód közötti különbséggel adható meg. A Bizottság megállapítja, hogy a díjszabásbeli előny kiszámításához a Terni tényleges tarifáját egy, a Terni fogyasztási profiljával rendelkező, nem önellátó vállalkozás által fizetendő rendes díjjal kellett volna összevetni. A tanulmány tehát alulbecsüli a Terninél jelentkező előnyt.

| (89) | Az előny a 2000–2006 közötti időszakra ismét a két preferenciális elbánás közötti különbség, azzal az eltéréssel, hogy a Terni által fizetendő tényleges ár a 2. alternatív módszernek felel meg (és a továbbiakban nem az 1. alternatív módszernek, mivel erre a díjszabás reformját követően már nem nyílt további lehetőség). E módszert alkalmazva az előny néhány éven belül negatívvá is változhat, ami a módszertan hibáit jelzi, figyelembe véve, hogy a Terni mindig is a piaci ár alatti díjat fizetett. Erre az időszakra a díjszabásbeli előny elvileg egyszerűen egyenértékű a Cassa Conguaglio által fizetett kártalanítási összetevővel. Az előnyt tehát ismét jelentős mértékben alulbecsülték. |
| --- | --- |

(89)

Az előny a 2000–2006 közötti időszakra ismét a két preferenciális elbánás közötti különbség, azzal az eltéréssel, hogy a Terni által fizetendő tényleges ár a 2. alternatív módszernek felel meg (és a továbbiakban nem az 1. alternatív módszernek, mivel erre a díjszabás reformját követően már nem nyílt további lehetőség). E módszert alkalmazva az előny néhány éven belül negatívvá is változhat, ami a módszertan hibáit jelzi, figyelembe véve, hogy a Terni mindig is a piaci ár alatti díjat fizetett. Erre az időszakra a díjszabásbeli előny elvileg egyszerűen egyenértékű a Cassa Conguaglio által fizetett kártalanítási összetevővel. Az előnyt tehát ismét jelentős mértékben alulbecsülték.

| (90) | A tanulmány további hibát követ el a vagyon értékével kapcsolatosan. A tanulmány egyszerűen a létesítmények könyv szerinti értékének tekinti a Terni 1962. évi (az államosítást megelőző év) költségvetésében szereplő „üzem és gépek” tétel és a következő év ugyanazon tétele közötti különbséget. Először is meg kell állapítani, hogy konkrétan semmi sem bizonyítja, hogy a különbség kizárólag a vízerőmű elveszítésével kapcsolatos. Azonban még ha el is fogadjuk a könyv szerinti értéket, a tanulmányban használt módszer továbbra is hibás. Amint azt Olaszország megerősítette, a vízerőmű reálértéke a kisajátításkor a koncesszió fennmaradó időszakától függött (22). Ezért az üzem könyv szerinti értékét ennek figyelembevétele érdekében kiigazították. A tanulmányban a könyv szerinti értéket egyszerűen csak az inflációnak megfelelően a 2006. évi értékhez igazították. Ezért bizonyítható, hogy a tanulmány alulbecsüli a létesítmény értékét. |
| --- | --- |

(90)

A tanulmány további hibát követ el a vagyon értékével kapcsolatosan. A tanulmány egyszerűen a létesítmények könyv szerinti értékének tekinti a Terni 1962. évi (az államosítást megelőző év) költségvetésében szereplő „üzem és gépek” tétel és a következő év ugyanazon tétele közötti különbséget. Először is meg kell állapítani, hogy konkrétan semmi sem bizonyítja, hogy a különbség kizárólag a vízerőmű elveszítésével kapcsolatos. Azonban még ha el is fogadjuk a könyv szerinti értéket, a tanulmányban használt módszer továbbra is hibás. Amint azt Olaszország megerősítette, a vízerőmű reálértéke a kisajátításkor a koncesszió fennmaradó időszakától függött (22). Ezért az üzem könyv szerinti értékét ennek figyelembevétele érdekében kiigazították. A tanulmányban a könyv szerinti értéket egyszerűen csak az inflációnak megfelelően a 2006. évi értékhez igazították. Ezért bizonyítható, hogy a tanulmány alulbecsüli a létesítmény értékét.

| (91) | Következésképpen a tanulmány teljes egészében elvethető. |
| --- | --- |

(91)

Következésképpen a tanulmány teljes egészében elvethető.

| (92) | A Terni-díjszabás időbeli meghosszabbítását illetően a Bizottság méltányolja, hogy az indokolás a megújított koncessziókkal érintett vízerőmű-üzemeltetőkhez hasonló elbánás fenntartása volt. Mindenesetre ilyen párhuzamosságról, amely a kártalanítási mechanizmus lényege, csak harminc évre rendelkeztek a kisajátítási rendszerben, nem pedig határozatlan időre. Ezért a (73)–(78) bekezdésben már kifejtett okokból az említett meghosszabbítások nem tekinthetők úgy, hogy kártalanítási jellegűek. |
| --- | --- |

(92)

A Terni-díjszabás időbeli meghosszabbítását illetően a Bizottság méltányolja, hogy az indokolás a megújított koncessziókkal érintett vízerőmű-üzemeltetőkhez hasonló elbánás fenntartása volt. Mindenesetre ilyen párhuzamosságról, amely a kártalanítási mechanizmus lényege, csak harminc évre rendelkeztek a kisajátítási rendszerben, nem pedig határozatlan időre. Ezért a (73)–(78) bekezdésben már kifejtett okokból az említett meghosszabbítások nem tekinthetők úgy, hogy kártalanítási jellegűek.

| (93) | Egy ilyen következtetés a díjszabás második meghosszabbítása esetében is nyilvánvaló. Ez a meghosszabbítás a vállalkozások teljes díjra való átállását megkönnyítendő kivonási mechanizmust szakított félbe, ami pedig az olasz hatóságok azon meggyőződését jelezte, hogy a társaságokat teljes mértékben kártalanították. Olaszország maga kellőképpen kifejtette a második meghosszabbításhoz vezető okokat, amelyek kizárólag az iparpolitikával kapcsolatosak (lásd Olaszország észrevételeit a fenti (60) bekezdésben). |
| --- | --- |

(93)

Egy ilyen következtetés a díjszabás második meghosszabbítása esetében is nyilvánvaló. Ez a meghosszabbítás a vállalkozások teljes díjra való átállását megkönnyítendő kivonási mechanizmust szakított félbe, ami pedig az olasz hatóságok azon meggyőződését jelezte, hogy a társaságokat teljes mértékben kártalanították. Olaszország maga kellőképpen kifejtette a második meghosszabbításhoz vezető okokat, amelyek kizárólag az iparpolitikával kapcsolatosak (lásd Olaszország észrevételeit a fenti (60) bekezdésben).

| (94) | A Bizottság a fentiek alapján úgy ítéli meg, hogy a Terni-díjszabás kiegészítő jellegűnek tekinthető 1992-ig. Az intézkedés az említett dátumig nem minősül állami támogatásnak. A díj további meghosszabbításait azonban az állami támogatásról szóló szabályok szerint kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság a fentiek alapján úgy ítéli meg, hogy a Terni-díjszabás kiegészítő jellegűnek tekinthető 1992-ig. Az intézkedés az említett dátumig nem minősül állami támogatásnak. A díj további meghosszabbításait azonban az állami támogatásról szóló szabályok szerint kell vizsgálni.

| (95) | A Bizottság tehát megvizsgálta, hogy a Terni-csoportnak 1992 után és különösen 2005. január 1-jével, a 80/2005 törvény 11. cikke (11) bekezdésének hatálybalépésével biztosított, az ezen eljárás alapját képező kedvezményes díj állami támogatásnak minősül-e az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság tehát megvizsgálta, hogy a Terni-csoportnak 1992 után és különösen 2005. január 1-jével, a 80/2005 törvény 11. cikke (11) bekezdésének hatálybalépésével biztosított, az ezen eljárás alapját képező kedvezményes díj állami támogatásnak minősül-e az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (96) | A Bizottság ezzel kapcsolatosan tudomásul veszi az olasz magyarázatokat a 83/396/ESZAK határozat és a Bíróság C 99/92 számú ítélete alkalmazhatóságának hiányáról, és egyetért abban, hogy az említett határozatok nem érintik a Terni területén a három üzem számára biztosított díjszabás állami támogatás jellegét. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság ezzel kapcsolatosan tudomásul veszi az olasz magyarázatokat a 83/396/ESZAK határozat és a Bíróság C 99/92 számú ítélete alkalmazhatóságának hiányáról, és egyetért abban, hogy az említett határozatok nem érintik a Terni területén a három üzem számára biztosított díjszabás állami támogatás jellegét.

| (97) | Az EK-szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásról van szó, ha az alábbi feltételek egyidejűleg teljesülnek: a) az intézkedés a kedvezményezett számára gazdasági előnnyel jár; b) az intézkedést az állam hozza vagy állami forrásból finanszírozzák, és az államtól származik; c) szelektív; d) érinti a Közösségen belüli kereskedelmet, és torzíthatja az EU-n belüli versenyt. |
| --- | --- |

(97)

Az EK-szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásról van szó, ha az alábbi feltételek egyidejűleg teljesülnek: a) az intézkedés a kedvezményezett számára gazdasági előnnyel jár; b) az intézkedést az állam hozza vagy állami forrásból finanszírozzák, és az államtól származik; c) szelektív; d) érinti a Közösségen belüli kereskedelmet, és torzíthatja az EU-n belüli versenyt.

| (98) | A (74)–(95) bekezdésben szereplő indokolás alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Terni számára biztosított kedvezményes díjszabás nem jelent előnyt a kedvezményezettek számára az eredeti kártalanítási csomag időtartama során, vagyis 1992-ig. Ezért csak a díjszabás meghosszabbítását kell vizsgálni az előny meglétének megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

(98)

A (74)–(95) bekezdésben szereplő indokolás alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Terni számára biztosított kedvezményes díjszabás nem jelent előnyt a kedvezményezettek számára az eredeti kártalanítási csomag időtartama során, vagyis 1992-ig. Ezért csak a díjszabás meghosszabbítását kell vizsgálni az előny meglétének megállapítása érdekében.

| (99) | Nem kétséges, hogy a villamos energia rendes villamosenergia-díjakhoz képest alacsony árakon történő nyújtása egyértelmű gazdasági előnyt jelent a kedvezményezettek számára, akiknek ezáltal csökkennek a gyártási költségeik, és megerősödik versenyhelyzetük. |
| --- | --- |

(99)

Nem kétséges, hogy a villamos energia rendes villamosenergia-díjakhoz képest alacsony árakon történő nyújtása egyértelmű gazdasági előnyt jelent a kedvezményezettek számára, akiknek ezáltal csökkennek a gyártási költségeik, és megerősödik versenyhelyzetük.

| (100) | Mivel ez a konkrét díjrendszer csak a Terni-csoportra alkalmazható, az intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(100)

Mivel ez a konkrét díjrendszer csak a Terni-csoportra alkalmazható, az intézkedés szelektív.

| (101) | Az állami forrásokból történő finanszírozás tekintetében megjegyzendő, hogy 2002-től a díjszabás okozta pénzügyi terheket Olaszország valamennyi villamosenergia-fogyasztója viseli a Cassa Conguaglio által a villamosenergia-díj A4 összetevője útján kivetett adó jellegű illeték révén. Az említett illeték kötelező az AEEG nemzeti jogszabályokat végrehajtó határozatai alapján. A Cassa Conguaglio jogszabállyal létrehozott állami szerv, amely feladatait az AEEG határozataiban megállapított pontos utasítások és az alkalmazandó jogalkotási és szabályozási rendelkezések alapján látja el. |
| --- | --- |

(101)

Az állami forrásokból történő finanszírozás tekintetében megjegyzendő, hogy 2002-től a díjszabás okozta pénzügyi terheket Olaszország valamennyi villamosenergia-fogyasztója viseli a Cassa Conguaglio által a villamosenergia-díj A4 összetevője útján kivetett adó jellegű illeték révén. Az említett illeték kötelező az AEEG nemzeti jogszabályokat végrehajtó határozatai alapján. A Cassa Conguaglio jogszabállyal létrehozott állami szerv, amely feladatait az AEEG határozataiban megállapított pontos utasítások és az alkalmazandó jogalkotási és szabályozási rendelkezések alapján látja el.

| (102) | A bevett ítélkezési gyakorlat értelmében a nemzeti jog értelmében kötelező és jogszabály által létrehozott állami szervnek kifizetett illetékből eredő bevétel a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, amennyiben olyan intézkedés finanszírozására különítik el, amely megfelel az említett cikkben foglalt további követelményeknek (23). |
| --- | --- |

(102)

A bevett ítélkezési gyakorlat értelmében a nemzeti jog értelmében kötelező és jogszabály által létrehozott állami szervnek kifizetett illetékből eredő bevétel a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, amennyiben olyan intézkedés finanszírozására különítik el, amely megfelel az említett cikkben foglalt további követelményeknek (23).

| (103) | Olaszország a Pearle-ítéletre (24) hivatkozik (lásd (68) bekezdés) azon állításának megalapozása érdekében, hogy a Cassa Conguaglión átmenő források nem minősülnek állami támogatásnak. A Pearle-ügyben a Bíróság megállapította, hogy bizonyos pontosan behatárolható körülmények között egy állami szerven átmenő illetékből származó források nem tekinthetők állami forrásoknak. A Pearle-ügyben az intézkedéseket teljes mértékben egy gazdasági ágazat finanszírozta, az említett ágazat kezdeményezésére, egy olyan illeték útján, amely egy állami szerv kezén ment keresztül, és az illetéket ugyanazok fizették, mint akik a támogatási intézkedésben részesültek. A Bizottság szerint a szóban forgó eset nyilvánvalóan eltérő. A Terni-díjszabást állami kezdeményezésre hozták létre (nem gazdasági ágazat kezdeményezésére), és a díjszabás kedvezményezettjei az illeték pénzügyi terheit semmilyen módon nem viselik, mivel az kizárólag a villamosenergia-fogyasztókat terheli, az állam pedig bármikor rendelkezhet a Cassa Conguagliónak az AEEG határozata vagy más jogalkotási vagy szabályozási rendelkezés útján való utasításával az illetékből beszedett források felett. A Pearle-ítélet az ügyben tehát nem tekinthető relevánsnak. |
| --- | --- |

(103)

Olaszország a Pearle-ítéletre (24) hivatkozik (lásd (68) bekezdés) azon állításának megalapozása érdekében, hogy a Cassa Conguaglión átmenő források nem minősülnek állami támogatásnak. A Pearle-ügyben a Bíróság megállapította, hogy bizonyos pontosan behatárolható körülmények között egy állami szerven átmenő illetékből származó források nem tekinthetők állami forrásoknak. A Pearle-ügyben az intézkedéseket teljes mértékben egy gazdasági ágazat finanszírozta, az említett ágazat kezdeményezésére, egy olyan illeték útján, amely egy állami szerv kezén ment keresztül, és az illetéket ugyanazok fizették, mint akik a támogatási intézkedésben részesültek. A Bizottság szerint a szóban forgó eset nyilvánvalóan eltérő. A Terni-díjszabást állami kezdeményezésre hozták létre (nem gazdasági ágazat kezdeményezésére), és a díjszabás kedvezményezettjei az illeték pénzügyi terheit semmilyen módon nem viselik, mivel az kizárólag a villamosenergia-fogyasztókat terheli, az állam pedig bármikor rendelkezhet a Cassa Conguagliónak az AEEG határozata vagy más jogalkotási vagy szabályozási rendelkezés útján való utasításával az illetékből beszedett források felett. A Pearle-ítélet az ügyben tehát nem tekinthető relevánsnak.

| (104) | A szintén Olaszország által (a fenti (68) bekezdésben) hivatkozott Preussen-Elektra-ügyben a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a magán villamosenergia-szolgáltatókra rótt beszerzési kötelezettség, amelynek értelmében megújuló forrásból származó villamos energiát kell vásárolniuk az adott villamosenergia-típus valódi gazdasági értékét meghaladó minimumáron, nem minősül állami támogatásnak, mivel az intézkedésnek nem része az állami források közvetlen vagy közvetett átruházása. |
| --- | --- |

(104)

A szintén Olaszország által (a fenti (68) bekezdésben) hivatkozott Preussen-Elektra-ügyben a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a magán villamosenergia-szolgáltatókra rótt beszerzési kötelezettség, amelynek értelmében megújuló forrásból származó villamos energiát kell vásárolniuk az adott villamosenergia-típus valódi gazdasági értékét meghaladó minimumáron, nem minősül állami támogatásnak, mivel az intézkedésnek nem része az állami források közvetlen vagy közvetett átruházása.

| (105) | Az ügyek lényegi vonásai azonban egyértelműen eltérőek. A Preussen-Elektra-ügyben az intézkedés finanszírozására kért forrásokat közvetlenül a villamosenergia-szolgáltatók biztosították, állami szerv közreműködése nélkül, akár úgy, hogy az adott szerv még csak passzív szerepet sem játszott az említett összegek továbbításakor. Az említett esetben állami források továbbítása nem volt megállapítható. Esetünkben azonban az összegek a fogyasztóktól érkeztek egy olyan adó jellegű illeték útján, amely a végső kedvezményezetteknek történő kifizetést megelőzően egy állami szerven megy keresztül. Ezért ez klasszikusan állami források bevonásának tekinthető. |
| --- | --- |

(105)

Az ügyek lényegi vonásai azonban egyértelműen eltérőek. A Preussen-Elektra-ügyben az intézkedés finanszírozására kért forrásokat közvetlenül a villamosenergia-szolgáltatók biztosították, állami szerv közreműködése nélkül, akár úgy, hogy az adott szerv még csak passzív szerepet sem játszott az említett összegek továbbításakor. Az említett esetben állami források továbbítása nem volt megállapítható. Esetünkben azonban az összegek a fogyasztóktól érkeztek egy olyan adó jellegű illeték útján, amely a végső kedvezményezetteknek történő kifizetést megelőzően egy állami szerven megy keresztül. Ezért ez klasszikusan állami források bevonásának tekinthető.

| (106) | A fentiek alapján a Terni-díjszabás finanszírozására alkalmazott adó jellegű illeték állami forrásnak minősül. |
| --- | --- |

(106)

A fentiek alapján a Terni-díjszabás finanszírozására alkalmazott adó jellegű illeték állami forrásnak minősül.

| (107) | Az állami eredetre vonatkozó feltétel (25) szintén teljesül, mivel a Terni díjszabásának jogalapját a nemzeti jog állapítja meg az AEEG, egy állami szerv határozataival összefüggésben. |
| --- | --- |

(107)

Az állami eredetre vonatkozó feltétel (25) szintén teljesül, mivel a Terni díjszabásának jogalapját a nemzeti jog állapítja meg az AEEG, egy állami szerv határozataival összefüggésben.

| (108) | A 87. cikk (1) bekezdésének utolsó kritériumát illetően – a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás és a verseny torzulása – a Bizottság a Terni társaság által előadott érveket (lásd (45) bekezdés) a (109)–(116) bekezdésben szereplő szempontok alapján elveti. |
| --- | --- |

(108)

A 87. cikk (1) bekezdésének utolsó kritériumát illetően – a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás és a verseny torzulása – a Bizottság a Terni társaság által előadott érveket (lásd (45) bekezdés) a (109)–(116) bekezdésben szereplő szempontok alapján elveti.

| (109) | A kedvezményezettek fő érve az, hogy a díjszabással érintett létesítmények nem vesznek részt a Közösségen belüli kereskedelemben, mivel termékeiket jórészt a belföldi piacon értékesítik. |
| --- | --- |

(109)

A kedvezményezettek fő érve az, hogy a díjszabással érintett létesítmények nem vesznek részt a Közösségen belüli kereskedelemben, mivel termékeiket jórészt a belföldi piacon értékesítik.

| (110) | Megemlítendő e tekintetben, hogy az elemzés nem korlátozódhat a Terni területén található létesítményekre. A kedvezményezettek a gazdaság különféle ágazataiban tevékeny nemzetközi csoportok részei (26), és egy leányvállalatnak vagy üzemnek nyújtott támogatás felhasználható a Közösségen belüli kereskedelemben részt vevő csoport más leányvállalatainak kereszttámogatására is, és ez a körülmény már önmagában arra utalhat, hogy a díjszabás érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(110)

Megemlítendő e tekintetben, hogy az elemzés nem korlátozódhat a Terni területén található létesítményekre. A kedvezményezettek a gazdaság különféle ágazataiban tevékeny nemzetközi csoportok részei (26), és egy leányvállalatnak vagy üzemnek nyújtott támogatás felhasználható a Közösségen belüli kereskedelemben részt vevő csoport más leányvállalatainak kereszttámogatására is, és ez a körülmény már önmagában arra utalhat, hogy a díjszabás érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (111) | Emellett még ha bizonyítható lenne is, hogy a társaság termékeinek legnagyobb részét vagy egészét az olasz belföldi piacon értékesítik – habár ez nem így van –, ez irreleváns az intézkedés Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt hatása megállapításának vonatkozásában. A Bíróság megállapította, hogy „egy vállalkozásnak nyújtott támogatás érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzíthatja a versenyt, amennyiben az adott vállalkozás más tagállamokból érkező termékek versenytársa, még akkor is, ha maga nem exportálja termékeit (...). Amikor egy tagállam támogatást nyújt egy vállalkozásnak, a belföldi gyártás az említett okból megőrizhető vagy növelhető, és ennek eredményeként a más tagállamokban található vállalkozásoknak kevesebb esélyük van termékeiknek az említett tagállamba történő exportálására”
   (27). |
| --- | --- |

(111)

Emellett még ha bizonyítható lenne is, hogy a társaság termékeinek legnagyobb részét vagy egészét az olasz belföldi piacon értékesítik – habár ez nem így van –, ez irreleváns az intézkedés Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt hatása megállapításának vonatkozásában. A Bíróság megállapította, hogy „egy vállalkozásnak nyújtott támogatás érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzíthatja a versenyt, amennyiben az adott vállalkozás más tagállamokból érkező termékek versenytársa, még akkor is, ha maga nem exportálja termékeit (...). Amikor egy tagállam támogatást nyújt egy vállalkozásnak, a belföldi gyártás az említett okból megőrizhető vagy növelhető, és ennek eredményeként a más tagállamokban található vállalkozásoknak kevesebb esélyük van termékeiknek az említett tagállamba történő exportálására”
   (27).

| (112) | Tehát a Bizottság megvizsgálta, hogy általában az érintett szektorokban jelen van-e a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(112)

Tehát a Bizottság megvizsgálta, hogy általában az érintett szektorokban jelen van-e a Közösségen belüli kereskedelem.

| (113) | A cementgyártó Cementirt illetően a Bizottság alaposan elemezte a cementpiacot és különféle szegmenseit, elsősorban az 1994. november 30-i bizottsági határozat keretében (28). A cement nehéz termék, ami súlyához képest csekély értékű, így a szállítási költségek a hosszú távú szállítást gazdaságtalanná tehetik. A Bizottság mindenesetre megállapította, hogy ez a korlátozás nem akadályozza a Közösségen belüli kereskedelmet. A tagállamok között ténylegesen sor kerül cementtermékek kereskedelmére, és a cementgyártók között korábban belföldi piacaik védelme érdekében kötött jogellenes megállapodások és összehangolt magatartás (amelyeket az említett határozat szankcionál) szintén azt bizonyítja, hogy az EU szintjén ténylegesen versenyre kerül sor. |
| --- | --- |

(113)

A cementgyártó Cementirt illetően a Bizottság alaposan elemezte a cementpiacot és különféle szegmenseit, elsősorban az 1994. november 30-i bizottsági határozat keretében (28). A cement nehéz termék, ami súlyához képest csekély értékű, így a szállítási költségek a hosszú távú szállítást gazdaságtalanná tehetik. A Bizottság mindenesetre megállapította, hogy ez a korlátozás nem akadályozza a Közösségen belüli kereskedelmet. A tagállamok között ténylegesen sor kerül cementtermékek kereskedelmére, és a cementgyártók között korábban belföldi piacaik védelme érdekében kötött jogellenes megállapodások és összehangolt magatartás (amelyeket az említett határozat szankcionál) szintén azt bizonyítja, hogy az EU szintjén ténylegesen versenyre kerül sor.

| (114) | A Nuova Terni Industrie Chimiche tekintetében csak arra kell emlékeztetni, hogy abban az összeolvadásról szóló határozatban, amelyben a Bizottság engedélyezte a Nuova Terni Industrie Chimiche Norsk Hydro által történő átvételét (29), a Bizottság megállapította, hogy a Terni vegyiüzemében gyártott termékek esetében Közösségen belüli kereskedelem valósul meg, és a földrajzi piac legalább az EGT-re kiterjed. |
| --- | --- |

(114)

A Nuova Terni Industrie Chimiche tekintetében csak arra kell emlékeztetni, hogy abban az összeolvadásról szóló határozatban, amelyben a Bizottság engedélyezte a Nuova Terni Industrie Chimiche Norsk Hydro által történő átvételét (29), a Bizottság megállapította, hogy a Terni vegyiüzemében gyártott termékek esetében Közösségen belüli kereskedelem valósul meg, és a földrajzi piac legalább az EGT-re kiterjed.

| (115) | A ThyssenKrupp tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy az acélpiac globális, a verseny erőteljes jelenlétével jellemzett piac. A Bizottság korábbi határozataiban már megállapította, hogy azok a piaci szegmensek, amelyekben a ThyssenKrupp aktív, legalábbis az EK egész területét lefedik (30). |
| --- | --- |

(115)

A ThyssenKrupp tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy az acélpiac globális, a verseny erőteljes jelenlétével jellemzett piac. A Bizottság korábbi határozataiban már megállapította, hogy azok a piaci szegmensek, amelyekben a ThyssenKrupp aktív, legalábbis az EK egész területét lefedik (30).

| (116) | Ezért arra a következtetésre juthatunk, hogy a három Terni-társaság számára biztosított kedvezményes villamosenergia-díj javíthatja ezek versenyhelyzetét a Közösségen belüli kereskedelemben részt vevő versenytársakkal szemben. Az állandó ítélkezési gyakorlat alapján (31) a Közösségen belüli kereskedelem befolyásolása és a verseny torzulása ilyen körülmények között megállapítható. |
| --- | --- |

(116)

Ezért arra a következtetésre juthatunk, hogy a három Terni-társaság számára biztosított kedvezményes villamosenergia-díj javíthatja ezek versenyhelyzetét a Közösségen belüli kereskedelemben részt vevő versenytársakkal szemben. Az állandó ítélkezési gyakorlat alapján (31) a Közösségen belüli kereskedelem befolyásolása és a verseny torzulása ilyen körülmények között megállapítható.

| (117) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a Terni-jogutód társaságoknak 2005. január 1-jével nyújtott kedvezményes díj az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, és csak akkor engedélyezhető, ha a Szerződésben megállapított valamelyik eltérés esetében érvényesül. |
| --- | --- |

(117)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a Terni-jogutód társaságoknak 2005. január 1-jével nyújtott kedvezményes díj az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, és csak akkor engedélyezhető, ha a Szerződésben megállapított valamelyik eltérés esetében érvényesül.

| (118) | Az intézkedés nem tekinthető meglévő támogatásnak a (119)–(132) bekezdésben megállapított okokból. |
| --- | --- |

(118)

Az intézkedés nem tekinthető meglévő támogatásnak a (119)–(132) bekezdésben megállapított okokból.

| (119) | A 9/1991 törvény eredeti rendelkezését, amelyre állami támogatás engedélyezése vonatkozik, 2005-ben módosították a 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdésével. |
| --- | --- |

(119)

A 9/1991 törvény eredeti rendelkezését, amelyre állami támogatás engedélyezése vonatkozik, 2005-ben módosították a 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdésével.

| (120) | Megjegyzendő, hogy a burkoltan jóváhagyott díjszabás és a 80/2005 törvényben bevezetett díjszabás csak ránézésre hasonlóak. |
| --- | --- |

(120)

Megjegyzendő, hogy a burkoltan jóváhagyott díjszabás és a 80/2005 törvényben bevezetett díjszabás csak ránézésre hasonlóak.

| (121) | A 80/2005 törvény úgy rendelkezett, hogy a Terni 2010-ig továbbra is részesüljön kedvezményes díjszabásban. Még ha a második meghosszabbítás pusztán az előző intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítása is, új támogatásnak minősülhet. Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében egy meglévő támogatás időtartamának módosítását új támogatásnak kell tekinteni (32). |
| --- | --- |

(121)

A 80/2005 törvény úgy rendelkezett, hogy a Terni 2010-ig továbbra is részesüljön kedvezményes díjszabásban. Még ha a második meghosszabbítás pusztán az előző intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítása is, új támogatásnak minősülhet. Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében egy meglévő támogatás időtartamának módosítását új támogatásnak kell tekinteni (32).

| (122) | Részletesebb elemzésből kiderül azonban, hogy a két intézkedés közötti különbségek jóval lényegibbek. |
| --- | --- |

(122)

Részletesebb elemzésből kiderül azonban, hogy a két intézkedés közötti különbségek jóval lényegibbek.

| (123) | A Terni-díjszabás (és éves aktualizálása) a 80/2005 törvény hatálybalépését megelőzően továbbra is az önellátókkal való eredetileg egyforma bánásmódra alapult. A 80/2005 törvény e kapcsolatot szakította meg, és ténylegesen elkülönítette a Terni-díjszabást az önellátókétól. A 2005-re megállapított ár egybeesik a 2004. évi árral, azonban az árképzési mechanizmuson alapvetően változtattak, mivel az új árat az energiaárak átlagos emelésével összhangban kiigazították, garantálva, hogy a díj évi 4 %-ot meghaladó mértékben még jelentősebb áremelések esetén sem nő. |
| --- | --- |

(123)

A Terni-díjszabás (és éves aktualizálása) a 80/2005 törvény hatálybalépését megelőzően továbbra is az önellátókkal való eredetileg egyforma bánásmódra alapult. A 80/2005 törvény e kapcsolatot szakította meg, és ténylegesen elkülönítette a Terni-díjszabást az önellátókétól. A 2005-re megállapított ár egybeesik a 2004. évi árral, azonban az árképzési mechanizmuson alapvetően változtattak, mivel az új árat az energiaárak átlagos emelésével összhangban kiigazították, garantálva, hogy a díj évi 4 %-ot meghaladó mértékben még jelentősebb áremelések esetén sem nő.

| (124) | A támogatás mértékét a kedvezményes áron szállított mennyiségek növelése miatt is növelték. A degresszivitást teljes mértékben megszüntették. |
| --- | --- |

(124)

A támogatás mértékét a kedvezményes áron szállított mennyiségek növelése miatt is növelték. A degresszivitást teljes mértékben megszüntették.

| (125) | Ezzel kapcsolatosan emlékeztetni kell arra, hogy még ha a támogatás mértéke változatlan is marad, szükségszerűen ugyanerre a következtetésre lehet jutni, amennyiben a Fennelly főtanácsnok által az Olaszország és Linee Sardegna kontra Bizottság ügyben benyújtott indítványból indulunk ki (33). Annak értékelése során, hogy mi minősül egy rendszer lényeges mértékű változtatásának, Fennelly főtanácsnok megállapította, hogy „egy olyan teljesen új módszer bevezetése, amellyel lényegében ugyanolyan mértékű támogatás nyújtható, az eredeti rendszer lényeges mértékű módosításának minősül”. |
| --- | --- |

(125)

Ezzel kapcsolatosan emlékeztetni kell arra, hogy még ha a támogatás mértéke változatlan is marad, szükségszerűen ugyanerre a következtetésre lehet jutni, amennyiben a Fennelly főtanácsnok által az Olaszország és Linee Sardegna kontra Bizottság ügyben benyújtott indítványból indulunk ki (33). Annak értékelése során, hogy mi minősül egy rendszer lényeges mértékű változtatásának, Fennelly főtanácsnok megállapította, hogy „egy olyan teljesen új módszer bevezetése, amellyel lényegében ugyanolyan mértékű támogatás nyújtható, az eredeti rendszer lényeges mértékű módosításának minősül”.

| (126) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a díjszabásra vonatkozó különféle mechanizmusok alapján lehetetlen különbséget tenni a 2005-ben végrehajtott új intézkedésen belül a 2007-ig fennmaradó támogatási rész és egy új támogatásnak minősülő módosítás között (34). |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a díjszabásra vonatkozó különféle mechanizmusok alapján lehetetlen különbséget tenni a 2005-ben végrehajtott új intézkedésen belül a 2007-ig fennmaradó támogatási rész és egy új támogatásnak minősülő módosítás között (34).

| (127) | Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a „második meghosszabbítás”-ként említett intézkedés valójában teljesen új támogatási rendszer, mivel jelentős mértékben megváltozott az 1991. évi határozat szerinti rendszerhez képest. |
| --- | --- |

(127)

Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a „második meghosszabbítás”-ként említett intézkedés valójában teljesen új támogatási rendszer, mivel jelentős mértékben megváltozott az 1991. évi határozat szerinti rendszerhez képest.

| (128) | A fentiek alapján az intézkedés 2005. január 1-jétől új támogatásnak minősül, mivel ettől a naptól rendelkezik a 80/2005 törvény a díjszabás alkalmazandóságának meghosszabbításáról (35). |
| --- | --- |

(128)

A fentiek alapján az intézkedés 2005. január 1-jétől új támogatásnak minősül, mivel ettől a naptól rendelkezik a 80/2005 törvény a díjszabás alkalmazandóságának meghosszabbításáról (35).

| (129) | A Terni-jogutód társaságoknak az az állítása (lásd a (48)–(60) bekezdést), miszerint az intézkedés a 659/1999 rendelet 4. cikkének (5) bekezdése értelmében engedélyezettnek minősül, mivel a Bizottságot erről tájékoztatták, és az az eljárási határidőn belül nem hozott határozatot, nyilvánvalóan alaptalan. Jelentős különbség van aközött, amikor a 88. cikk (3) bekezdése értelmében egy intézkedést bejelentenek, illetve amikor egyszerűen csak tájékoztatják a Bizottságot egy intézkedés meglétéről. A Breda Fucine Meridionali ügyben (36) az Elsőfokú Bíróság különösen úgy ítélkezett, hogy a nem a főtitkárnak címzett és az EK-Szerződés 93. cikkének (3) bekezdésére kifejezetten nem hivatkozó dokumentumok megküldése nem tekinthető érvényes bejelentésnek. |
| --- | --- |

(129)

A Terni-jogutód társaságoknak az az állítása (lásd a (48)–(60) bekezdést), miszerint az intézkedés a 659/1999 rendelet 4. cikkének (5) bekezdése értelmében engedélyezettnek minősül, mivel a Bizottságot erről tájékoztatták, és az az eljárási határidőn belül nem hozott határozatot, nyilvánvalóan alaptalan. Jelentős különbség van aközött, amikor a 88. cikk (3) bekezdése értelmében egy intézkedést bejelentenek, illetve amikor egyszerűen csak tájékoztatják a Bizottságot egy intézkedés meglétéről. A Breda Fucine Meridionali ügyben (36) az Elsőfokú Bíróság különösen úgy ítélkezett, hogy a nem a főtitkárnak címzett és az EK-Szerződés 93. cikkének (3) bekezdésére kifejezetten nem hivatkozó dokumentumok megküldése nem tekinthető érvényes bejelentésnek.

| (130) | Csak olyan intézkedések esetében alkalmazhatók a 659/99/EK rendeletben megállapított eljárási határidők, amelyeket a 88. cikk (3) bekezdése szerint bejelentettek, és amelyeket a Bizottság határozatát megelőzően nem hajtottak végre. A kérdéses esetben vitathatatlan, hogy a 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdését nem jelentették be. |
| --- | --- |

(130)

Csak olyan intézkedések esetében alkalmazhatók a 659/99/EK rendeletben megállapított eljárási határidők, amelyeket a 88. cikk (3) bekezdése szerint bejelentettek, és amelyeket a Bizottság határozatát megelőzően nem hajtottak végre. A kérdéses esetben vitathatatlan, hogy a 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdését nem jelentették be.

| (131) | Emellett a 659/99/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdése értelmében amennyiben a Bizottság elmulaszt a két hónapos eljárási határidőn belül határozatot hozni, a támogatást engedélyezettnek tekintik, ha a tagállam az intézkedés végrehajtását illető szándékát előzetesen bejelenti, illetve ha a Bizottság a bejelentés kézhezvételét követő 15 munkanapon belül nem hoz határozatot. Jelen esetben Olaszország nem adott előzetes értesítést a Bizottságnak. Ezért még ha a Terni-jogutód társaságok állítása megalapozott lenne – bár a fenti (129) és (130) bekezdés értelmében nem az –, a 659/99/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdése nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(131)

Emellett a 659/99/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdése értelmében amennyiben a Bizottság elmulaszt a két hónapos eljárási határidőn belül határozatot hozni, a támogatást engedélyezettnek tekintik, ha a tagállam az intézkedés végrehajtását illető szándékát előzetesen bejelenti, illetve ha a Bizottság a bejelentés kézhezvételét követő 15 munkanapon belül nem hoz határozatot. Jelen esetben Olaszország nem adott előzetes értesítést a Bizottságnak. Ezért még ha a Terni-jogutód társaságok állítása megalapozott lenne – bár a fenti (129) és (130) bekezdés értelmében nem az –, a 659/99/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdése nem alkalmazható.

| (132) | Mivel Olaszország elmulasztotta a 80/2005 törvény 11. cikke (11) bekezdésének bejelentését, a támogatás jogellenes. |
| --- | --- |

(132)

Mivel Olaszország elmulasztotta a 80/2005 törvény 11. cikke (11) bekezdésének bejelentését, a támogatás jogellenes.

| (133) | Habár ez az eljárás csak a díjszabás második meghosszabbítását érinti, a Bizottság helyénvalónak tartja, ha az állami támogatási szabályok értelmében különféle szempontokat figyelembe vesz az első meghosszabbítást és annak jóváhagyását illetően. |
| --- | --- |

(133)

Habár ez az eljárás csak a díjszabás második meghosszabbítását érinti, a Bizottság helyénvalónak tartja, ha az állami támogatási szabályok értelmében különféle szempontokat figyelembe vesz az első meghosszabbítást és annak jóváhagyását illetően.

| (134) | A Terni-díjszabás első meghosszabbításáról a 9/1991 törvény 20. cikkének (4) bekezdése rendelkezett. Ezt a törvényt az állami támogatási szabályok értelmében a NN 52/91 ügyben (37) összeegyeztethetőnek ítélték. A Bizottság Olaszországnak címzett határozata nem részletezi, hogy a törvény mely cikkeit találták összeegyeztethetőnek. Azonban azok a belső dokumentumok, amelyek alapján a Bizottság határozott, rövid leírást és értékelést tartalmaznak az állami támogatással kapcsolatos cikkekről. A törvény 20. cikkének (4) bekezdését, amely a Terni-díjszabás meghosszabbításáról rendelkezik, nem említették. |
| --- | --- |

(134)

A Terni-díjszabás első meghosszabbításáról a 9/1991 törvény 20. cikkének (4) bekezdése rendelkezett. Ezt a törvényt az állami támogatási szabályok értelmében a NN 52/91 ügyben (37) összeegyeztethetőnek ítélték. A Bizottság Olaszországnak címzett határozata nem részletezi, hogy a törvény mely cikkeit találták összeegyeztethetőnek. Azonban azok a belső dokumentumok, amelyek alapján a Bizottság határozott, rövid leírást és értékelést tartalmaznak az állami támogatással kapcsolatos cikkekről. A törvény 20. cikkének (4) bekezdését, amely a Terni-díjszabás meghosszabbításáról rendelkezik, nem említették.

| (135) | Ennyire csekély információ mellett sajnos nincs mód az említett esetben alkalmazott okfejtés visszakövetésére és különösen annak megállapítására, hogy a Bizottság megvizsgálta-e és jóváhagyni kívánta-e a Terni-díjszabást. |
| --- | --- |

(135)

Ennyire csekély információ mellett sajnos nincs mód az említett esetben alkalmazott okfejtés visszakövetésére és különösen annak megállapítására, hogy a Bizottság megvizsgálta-e és jóváhagyni kívánta-e a Terni-díjszabást.

| (136) | Azonban Olaszország az egész törvényt bejelentette, és a jóváhagyásról szóló határozat szintén az egész törvényre vonatkozik. A Terni-díjszabás meghosszabbítása úgy tekinthető, hogy a bizottsági határozat hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(136)

Azonban Olaszország az egész törvényt bejelentette, és a jóváhagyásról szóló határozat szintén az egész törvényre vonatkozik. A Terni-díjszabás meghosszabbítása úgy tekinthető, hogy a bizottsági határozat hatálya alá tartozik.

| (137) | Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében az állami támogatásokat illetően megállapított általános tilalomtól eltérve egy támogatás akkor minősül összeegyeztethetőnek, ha a Szerződésben felsorolt egyik eltérés vonatkozik rá. |
| --- | --- |

(137)

Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében az állami támogatásokat illetően megállapított általános tilalomtól eltérve egy támogatás akkor minősül összeegyeztethetőnek, ha a Szerződésben felsorolt egyik eltérés vonatkozik rá.

| (138) | A Terni-jogutód társaságoknak a 80/2005 törvény 11. cikke (11) bekezdésének értelmében nyújtott állami támogatás működési támogatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(138)

A Terni-jogutód társaságoknak a 80/2005 törvény 11. cikke (11) bekezdésének értelmében nyújtott állami támogatás működési támogatásnak tekinthető.

| (139) | Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a működési támogatás – vagyis egy vállalkozást olyan költségektől mentesíteni kívánó támogatás, amelyeket napi üzletmenete vagy szokásos tevékenységei során egyébként viselnie kell – a versenyt a vállalkozás ágazatában a közérdekkel ellentétes mértékben torzítja (38). A Bizottság megállapítja, hogy egy nagy energiafogyasztó vállalkozásnak – vagyis olyan vállalkozásnak, amelynek egyik fő költségtényezője a villamos energia – kedvezményes villamosenergia-ár formájában nyújtott működési támogatás különösen torzító hatású formája a támogatásnak, mivel a támogatás lényeges mértékű és közvetlen hatással bír a vállalkozás gyártási költségeire és ebből adódó versenyhelyzetére. |
| --- | --- |

(139)

Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a működési támogatás – vagyis egy vállalkozást olyan költségektől mentesíteni kívánó támogatás, amelyeket napi üzletmenete vagy szokásos tevékenységei során egyébként viselnie kell – a versenyt a vállalkozás ágazatában a közérdekkel ellentétes mértékben torzítja (38). A Bizottság megállapítja, hogy egy nagy energiafogyasztó vállalkozásnak – vagyis olyan vállalkozásnak, amelynek egyik fő költségtényezője a villamos energia – kedvezményes villamosenergia-ár formájában nyújtott működési támogatás különösen torzító hatású formája a támogatásnak, mivel a támogatás lényeges mértékű és közvetlen hatással bír a vállalkozás gyártási költségeire és ebből adódó versenyhelyzetére.

| (140) | Működési támogatás kivételes esetben a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatások (39) értelmében nyújtható. A kérdéses díjszabás azonban nem szolgál környezetvédelmi célokat. |
| --- | --- |

(140)

Működési támogatás kivételes esetben a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatások (39) értelmében nyújtható. A kérdéses díjszabás azonban nem szolgál környezetvédelmi célokat.

| (141) | Működési támogatás kivételes esetben az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés értelmében támogatásra jogosult támogatott területeknek is nyújtható. Az érintett időszakban Umbria régió a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint nem volt támogatásra jogosult. |
| --- | --- |

(141)

Működési támogatás kivételes esetben az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés értelmében támogatásra jogosult támogatott területeknek is nyújtható. Az érintett időszakban Umbria régió a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint nem volt támogatásra jogosult.

| (142) | Még ha a fenti (123)–(127) bekezdésben kifejtett okok alapján a két meghosszabbítás eltérő intézkedésnek minősül is, a Bizottság helyénvalónak tartja emlékeztetni arra, hogy az első meghosszabbítás bejelentésekor Umbria régió súlyos gazdasági válságot élt meg, amely különösen az acél- és a vegyipari ágazatot érintette a Terni területén. Az említett, az 1990-es évek elején kicsúcsosodó válságot a Bizottság is elismerte, amikor 1997-ben jóváhagyta a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében támogatásra jogosult olasz területek térképét (40). A Terni és Perugia területét a strukturális alapok 2. célkitűzése értelmében támogatásra jogosultnak nyilvánították. |
| --- | --- |

(142)

Még ha a fenti (123)–(127) bekezdésben kifejtett okok alapján a két meghosszabbítás eltérő intézkedésnek minősül is, a Bizottság helyénvalónak tartja emlékeztetni arra, hogy az első meghosszabbítás bejelentésekor Umbria régió súlyos gazdasági válságot élt meg, amely különösen az acél- és a vegyipari ágazatot érintette a Terni területén. Az említett, az 1990-es évek elején kicsúcsosodó válságot a Bizottság is elismerte, amikor 1997-ben jóváhagyta a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében támogatásra jogosult olasz területek térképét (40). A Terni és Perugia területét a strukturális alapok 2. célkitűzése értelmében támogatásra jogosultnak nyilvánították.

| (143) | 2005-ben – vagyis a 80/2005 törvény elfogadásakor – azonban Umbriában már nagymértékben zajlott a strukturális kiigazítás folyamata. A 2007–2013 időszakra javasolt regionális támogatási térkép szerint Umbria teljesen elveszíti támogatott régióként élvezett jogállását. Ezért bár nemigen lehet megállapítani, hogy a regionális fejlesztési szempontok szerepet játszottak-e az eredeti jóváhagyási határozatban, mindenesetre biztosnak tűnik, hogy a Bizottság ilyen megfontolásokra nem hagyatkozhat a díjszabás második meghosszabbításának értékelésekor. |
| --- | --- |

(143)

2005-ben – vagyis a 80/2005 törvény elfogadásakor – azonban Umbriában már nagymértékben zajlott a strukturális kiigazítás folyamata. A 2007–2013 időszakra javasolt regionális támogatási térkép szerint Umbria teljesen elveszíti támogatott régióként élvezett jogállását. Ezért bár nemigen lehet megállapítani, hogy a regionális fejlesztési szempontok szerepet játszottak-e az eredeti jóváhagyási határozatban, mindenesetre biztosnak tűnik, hogy a Bizottság ilyen megfontolásokra nem hagyatkozhat a díjszabás második meghosszabbításának értékelésekor.

| (144) | Olaszország részletesen kifejtette, hogy milyen iparpolitikai okok vezettek a Terni-díjszabás második meghosszabbításához (lásd a (61) bekezdést). Olaszország e díjszabást támogató érvének gerince az, hogy más tagállamok nagy energiafogyasztó vállalatai is élvezhetik a csökkentett energiaárak előnyét, és hogy a díjszabásra átmeneti intézkedésként van szükség az EU-n kívülre való áthelyezések elkerülése érdekében az energiapiac teljes körű liberalizálásáig és az infrastruktúra fejlesztéséig. Ezek a magyarázatok adott esetben ellentmondanak annak az olasz állításnak, miszerint a Terni-díjszabás továbbra is kártalanítási jellegű, és természetesen nem indokolhatja a kisajátítási csomag felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(144)

Olaszország részletesen kifejtette, hogy milyen iparpolitikai okok vezettek a Terni-díjszabás második meghosszabbításához (lásd a (61) bekezdést). Olaszország e díjszabást támogató érvének gerince az, hogy más tagállamok nagy energiafogyasztó vállalatai is élvezhetik a csökkentett energiaárak előnyét, és hogy a díjszabásra átmeneti intézkedésként van szükség az EU-n kívülre való áthelyezések elkerülése érdekében az energiapiac teljes körű liberalizálásáig és az infrastruktúra fejlesztéséig. Ezek a magyarázatok adott esetben ellentmondanak annak az olasz állításnak, miszerint a Terni-díjszabás továbbra is kártalanítási jellegű, és természetesen nem indokolhatja a kisajátítási csomag felülvizsgálatát.

| (145) | A Bizottság megállapítja, hogy a Bíróság úgy ítélkezett, hogy „az a tény, hogy egy tagállam egyoldalú intézkedések útján közelíteni kívánja a gazdaság egy adott ágazatában a versenyfeltételeket a más tagállamokban alkalmazottakhoz, nem fosztja meg a kérdéses intézkedést állami támogatás jellegétől” (41). Az az olasz érv pedig, miszerint egy ilyen állami támogatást más (ugyanúgy torzító jellegű) állami támogatások Közösségen belüli megléte indokolhat, teljes egészében elvethető. Egy ilyen megközelítés támogatási versenyhez vezethetne, és ellentétes lenne az állami támogatás ellenőrzésének célkitűzésével. Ami az EU-n kívülre való áthelyezés állítólagos kockázatát illeti, a Bizottság megállapítja, hogy döntéshozatali gyakorlatában vagy a Közösség bíróságainak ítélkezési gyakorlatában példátlan lenne, hogy egy ilyen érvet állami támogatások odaítélésének indokolása gyanánt elfogadnak. A vizsgált esetben az sem szükséges, hogy a Bizottság egyáltalán megvizsgálja ezt a kérdést, mivel az olasz hatóságok ezt az állítást semmilyen módon nem támasztották alá. Különösen nem bizonyították, hogy a díjszabás szükséges és az említett kockázattal arányos lenne. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság megállapítja, hogy a Bíróság úgy ítélkezett, hogy „az a tény, hogy egy tagállam egyoldalú intézkedések útján közelíteni kívánja a gazdaság egy adott ágazatában a versenyfeltételeket a más tagállamokban alkalmazottakhoz, nem fosztja meg a kérdéses intézkedést állami támogatás jellegétől” (41). Az az olasz érv pedig, miszerint egy ilyen állami támogatást más (ugyanúgy torzító jellegű) állami támogatások Közösségen belüli megléte indokolhat, teljes egészében elvethető. Egy ilyen megközelítés támogatási versenyhez vezethetne, és ellentétes lenne az állami támogatás ellenőrzésének célkitűzésével. Ami az EU-n kívülre való áthelyezés állítólagos kockázatát illeti, a Bizottság megállapítja, hogy döntéshozatali gyakorlatában vagy a Közösség bíróságainak ítélkezési gyakorlatában példátlan lenne, hogy egy ilyen érvet állami támogatások odaítélésének indokolása gyanánt elfogadnak. A vizsgált esetben az sem szükséges, hogy a Bizottság egyáltalán megvizsgálja ezt a kérdést, mivel az olasz hatóságok ezt az állítást semmilyen módon nem támasztották alá. Különösen nem bizonyították, hogy a díjszabás szükséges és az említett kockázattal arányos lenne.

| (146) | A (61) bekezdésben említett magas szintű munkacsoport következtetései nem relevánsak, mivel az általános politikai vita eredményét tükrözik, és nem minősülnek jogilag kötelező rendelkezéseknek. Azonban említést érdemel, hogy a csoport által javasolt és Olaszország által említett megoldások nem járnak állami támogatás nyújtásával. |
| --- | --- |

(146)

A (61) bekezdésben említett magas szintű munkacsoport következtetései nem relevánsak, mivel az általános politikai vita eredményét tükrözik, és nem minősülnek jogilag kötelező rendelkezéseknek. Azonban említést érdemel, hogy a csoport által javasolt és Olaszország által említett megoldások nem járnak állami támogatás nyújtásával.

| (147) | Mivel a támogatásra egyáltalán nem alkalmazhatók az EK-Szerződés 87. cikkében megállapított eltérések, a Terni-jogutód társaságoknak biztosított kedvezményes díjszabás második meghosszabbítása a közös piaccal összeegyeztethetetlennek minősül. |
| --- | --- |

(147)

Mivel a támogatásra egyáltalán nem alkalmazhatók az EK-Szerződés 87. cikkében megállapított eltérések, a Terni-jogutód társaságoknak biztosított kedvezményes díjszabás második meghosszabbítása a közös piaccal összeegyeztethetetlennek minősül.

| (148) | A 659/1999/EK tanácsi rendelet (42) értelmében jogszerűtlen és a közös piaccal nem összeegyeztethető támogatás esetében helyre kell állítani a tényleges versenyt, és a támogatást kamatokkal együtt haladéktalanul vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

(148)

A 659/1999/EK tanácsi rendelet (42) értelmében jogszerűtlen és a közös piaccal nem összeegyeztethető támogatás esetében helyre kell állítani a tényleges versenyt, és a támogatást kamatokkal együtt haladéktalanul vissza kell téríttetni.

| (149) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint, amennyiben a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének értelmében előzetes bejelentés nélkül nyújtanak állami támogatást, a támogatás kedvezményezettje ekkor nem hivatkozhat a támogatás odaítélését illetően jogos elvárásra (43). Egy jogkövető gazdasági szereplő fel kell, hogy tudja mérni, hogy a bejelentési eljárás lezajlott-e, és a támogatás jogszerű-e. |
| --- | --- |

(149)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint, amennyiben a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének értelmében előzetes bejelentés nélkül nyújtanak állami támogatást, a támogatás kedvezményezettje ekkor nem hivatkozhat a támogatás odaítélését illetően jogos elvárásra (43). Egy jogkövető gazdasági szereplő fel kell, hogy tudja mérni, hogy a bejelentési eljárás lezajlott-e, és a támogatás jogszerű-e.

| (150) | Azonban egy jogszerűtlen támogatás kedvezményezettje esetében nem zárják ki, hogy kivételes körülményekre hivatkozzon, amelyek alapján jogosan vélhette a támogatást jogszerűnek, illetve hogy ilyen módon megtagadja a támogatás visszafizetését (44). A Bizottság megvizsgálta, hogy a Terni-jogutód társaságok által ((47) bekezdés) említett kivételes körülmények eredménye lehetett-e, hogy jogos elvárásokat támasszanak. |
| --- | --- |

(150)

Azonban egy jogszerűtlen támogatás kedvezményezettje esetében nem zárják ki, hogy kivételes körülményekre hivatkozzon, amelyek alapján jogosan vélhette a támogatást jogszerűnek, illetve hogy ilyen módon megtagadja a támogatás visszafizetését (44). A Bizottság megvizsgálta, hogy a Terni-jogutód társaságok által ((47) bekezdés) említett kivételes körülmények eredménye lehetett-e, hogy jogos elvárásokat támasszanak.

| (151) | A kedvezményezettek alapvetően azt állítják, hogy Olaszország biztosította őket az intézkedés nem állami támogatási jellegéről, valamint hogy a Bizottság nem kérdőjelezte meg az intézkedést, sem első meghosszabbítása során, sem a második meghosszabbításra vonatkozó tájékoztatáskor. |
| --- | --- |

(151)

A kedvezményezettek alapvetően azt állítják, hogy Olaszország biztosította őket az intézkedés nem állami támogatási jellegéről, valamint hogy a Bizottság nem kérdőjelezte meg az intézkedést, sem első meghosszabbítása során, sem a második meghosszabbításra vonatkozó tájékoztatáskor.

| (152) | Az első állítást illetően emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogos elvárás alapja nem lehet a támogatást odaítélő tagállam magatartása. Az Elsőfokú Bíróság különösen megállapította, hogy „egy tagállam által egy intézkedés jogszerűségét illetően adott nem helytálló információk semmilyen körülmények között sem eredményezhetnek jogos elvárásokat, különösen nem akkor, amikor a Bizottságot még csak nem is tájékoztatták ezekről az információkról”
   (45). |
| --- | --- |

(152)

Az első állítást illetően emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogos elvárás alapja nem lehet a támogatást odaítélő tagállam magatartása. Az Elsőfokú Bíróság különösen megállapította, hogy „egy tagállam által egy intézkedés jogszerűségét illetően adott nem helytálló információk semmilyen körülmények között sem eredményezhetnek jogos elvárásokat, különösen nem akkor, amikor a Bizottságot még csak nem is tájékoztatták ezekről az információkról”
   (45).

| (153) | Jogos elvárásokat csak a közösségi igazgatás magatartása alapján lehet támasztani. Különösen a Bíróság megállapította, hogy „egy személy nem hivatkozhat az említett elv megsértésére, amennyiben nem kapott a Közösség igazgatása részéről

  egyértelmű biztosítékot
  (kiemelés tőlünk)”
   (46). |
| --- | --- |

(153)

Jogos elvárásokat csak a közösségi igazgatás magatartása alapján lehet támasztani. Különösen a Bíróság megállapította, hogy „egy személy nem hivatkozhat az említett elv megsértésére, amennyiben nem kapott a Közösség igazgatása részéről

  egyértelmű biztosítékot
  (kiemelés tőlünk)”
   (46).

| (154) | A Terni-jogutód társaságok állítása szerint az intézkedést 1991-ben nem kifogásolták, amikor a Bizottság jóváhagyta a 9/1991 törvényt. Rá kell mutatni arra, hogy az 1991. évi bizottsági határozat kizárólag a 9/1991 törvényben foglalt intézkedéssel foglalkozik, így az említett intézkedés jóváhagyása nem eredményezhet jogos elvárásokat a 80/2005 törvényben bevezetett új támogatási intézkedés jogszerűségét vagy összeegyeztethetőségét illetően. Még ha a Bizottság kifejezetten közölte volna is, hogy az 1991. évi intézkedés nem jelent támogatást – habár nem tett így –, a kedvezményezettek nem állíthatták, hogy a 2005. évi intézkedés automatikusan nem tekinthető támogatásnak, mivel számos körülmény adhat okot egy nem támogatás jellegű intézkedés állami támogatássá alakítására. |
| --- | --- |

(154)

A Terni-jogutód társaságok állítása szerint az intézkedést 1991-ben nem kifogásolták, amikor a Bizottság jóváhagyta a 9/1991 törvényt. Rá kell mutatni arra, hogy az 1991. évi bizottsági határozat kizárólag a 9/1991 törvényben foglalt intézkedéssel foglalkozik, így az említett intézkedés jóváhagyása nem eredményezhet jogos elvárásokat a 80/2005 törvényben bevezetett új támogatási intézkedés jogszerűségét vagy összeegyeztethetőségét illetően. Még ha a Bizottság kifejezetten közölte volna is, hogy az 1991. évi intézkedés nem jelent támogatást – habár nem tett így –, a kedvezményezettek nem állíthatták, hogy a 2005. évi intézkedés automatikusan nem tekinthető támogatásnak, mivel számos körülmény adhat okot egy nem támogatás jellegű intézkedés állami támogatássá alakítására.

| (155) | Emellett az Olaszországnak bejelentett és a 9/1991 és 10/1991 törvényben foglalt támogatási intézkedéseket összeegyeztethetőnek nyilvánító bizottsági határozat szövegezése mindenképpen az ellenkezőjét sugallja, vagyis azt, hogy a Terni-intézkedés támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(155)

Emellett az Olaszországnak bejelentett és a 9/1991 és 10/1991 törvényben foglalt támogatási intézkedéseket összeegyeztethetőnek nyilvánító bizottsági határozat szövegezése mindenképpen az ellenkezőjét sugallja, vagyis azt, hogy a Terni-intézkedés támogatásnak minősül.

| (156) | Ezért a bizottsági határozat elvileg nem nyújthatott a kedvezményezettek számára alapos biztosítékot a díj nem állami támogatás jellegéről, legfeljebb jogos elvárást azt illetően, hogy a díj 1991. évi meghosszabbítása összeegyeztethető. Mindenesetre a 2005. évi meghosszabbítás tekintetében elvárások nem támaszthatók. Ezért ezt az érvet el kell vetni. |
| --- | --- |

(156)

Ezért a bizottsági határozat elvileg nem nyújthatott a kedvezményezettek számára alapos biztosítékot a díj nem állami támogatás jellegéről, legfeljebb jogos elvárást azt illetően, hogy a díj 1991. évi meghosszabbítása összeegyeztethető. Mindenesetre a 2005. évi meghosszabbítás tekintetében elvárások nem támaszthatók. Ezért ezt az érvet el kell vetni.

| (157) | Ami a Bizottság gondos eljárásának állítólagos elmulasztását illeti a díj második meghosszabbítására vonatkozó információk kézhezvételét követően, ez az állítás nyilvánvalóan megalapozatlan. Olaszország állítása szerint a Terni-díjszabást a 2005. évi állami támogatási jelentésben megemlítették. Az intézkedésre vonatkozó részletes információkat a 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdésében megadták, azonban csak 2006 februárjában, a Bizottság kérésére, az említett törvény 11. cikke (12) bekezdésével kapcsolatos állami támogatási vizsgálat összefüggésében (a C 13/06 számú állami támogatás). A hivatalos vizsgálati eljárást a Bizottság 2006 júliusában indította meg. |
| --- | --- |

(157)

Ami a Bizottság gondos eljárásának állítólagos elmulasztását illeti a díj második meghosszabbítására vonatkozó információk kézhezvételét követően, ez az állítás nyilvánvalóan megalapozatlan. Olaszország állítása szerint a Terni-díjszabást a 2005. évi állami támogatási jelentésben megemlítették. Az intézkedésre vonatkozó részletes információkat a 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdésében megadták, azonban csak 2006 februárjában, a Bizottság kérésére, az említett törvény 11. cikke (12) bekezdésével kapcsolatos állami támogatási vizsgálat összefüggésében (a C 13/06 számú állami támogatás). A hivatalos vizsgálati eljárást a Bizottság 2006 júliusában indította meg.

| (158) | Az információk benyújtása és a Bizottság fellépése között eltelt rövid időt figyelembe véve nyilvánvaló, hogy a Bizottság kellő gondossággal járt el. |
| --- | --- |

(158)

Az információk benyújtása és a Bizottság fellépése között eltelt rövid időt figyelembe véve nyilvánvaló, hogy a Bizottság kellő gondossággal járt el.

| (159) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság fenntartja, hogy semmilyen rendkívüli körülmény sem eredményezhette, hogy a Terni-jogutód társaságok jogos elvárásokat támasszanak a kifogásolt intézkedés jogszerűségét illetően. |
| --- | --- |

(159)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság fenntartja, hogy semmilyen rendkívüli körülmény sem eredményezhette, hogy a Terni-jogutód társaságok jogos elvárásokat támasszanak a kifogásolt intézkedés jogszerűségét illetően.

| (160) | A ThyssenKrupp, a Cementir és a Nuova Terni Industrie Chimiche által a 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdése értelmében kapott, össze nem egyeztethető támogatást, amely a 2005. január 1-jével kezdődő időszakra vonatkozik (lásd (26) bekezdés), vissza kell téríteni kamatokkal együtt, az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (47) V. fejezetével összhangban. |
| --- | --- |

(160)

A ThyssenKrupp, a Cementir és a Nuova Terni Industrie Chimiche által a 80/2005 törvény 11. cikkének (11) bekezdése értelmében kapott, össze nem egyeztethető támogatást, amely a 2005. január 1-jével kezdődő időszakra vonatkozik (lásd (26) bekezdés), vissza kell téríteni kamatokkal együtt, az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (47) V. fejezetével összhangban.

| (161) | Ezzel kapcsolatosan emlékeztetni kell arra, hogy a visszatérítés célja a kedvezményezettnek a támogatás odaítélését megelőzően fennálló versenyhelyzetének visszaállítása. Annak megállapítása során, hogy milyen volt a Terni-jogutód társaságok versenyhelyzete a 80/2005 törvény bevezetése előtt, figyelembe kell venni a 9/1991 törvényben megállapított, meglévő támogatási intézkedés meglétét, amelyet az állami támogatásról szóló szabályok értelmében 2007-ig jóváhagytak. |
| --- | --- |

(161)

Ezzel kapcsolatosan emlékeztetni kell arra, hogy a visszatérítés célja a kedvezményezettnek a támogatás odaítélését megelőzően fennálló versenyhelyzetének visszaállítása. Annak megállapítása során, hogy milyen volt a Terni-jogutód társaságok versenyhelyzete a 80/2005 törvény bevezetése előtt, figyelembe kell venni a 9/1991 törvényben megállapított, meglévő támogatási intézkedés meglétét, amelyet az állami támogatásról szóló szabályok értelmében 2007-ig jóváhagytak.

| (162) | A Bizottság megítélése szerint tehát azon támogatás maradványösszegét, amelyre a kedvezményezettek a 9/1991 törvény értelmében 2005, 2006 és 2007 folyamán jogosultak lehettek volna, ha a 80/2005 törvényt nem hajtják végre, le lehet vonni a visszatérítendő összegekből, amennyiben Olaszország úgy ítéli meg, hogy a kedvezményezettek erre a nemzeti jog értelmében jogosultak. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság megítélése szerint tehát azon támogatás maradványösszegét, amelyre a kedvezményezettek a 9/1991 törvény értelmében 2005, 2006 és 2007 folyamán jogosultak lehettek volna, ha a 80/2005 törvényt nem hajtják végre, le lehet vonni a visszatérítendő összegekből, amennyiben Olaszország úgy ítéli meg, hogy a kedvezményezettek erre a nemzeti jog értelmében jogosultak.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (163) | A Bizottság megállapítása szerint Olaszország jogellenesen, az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtotta végre a 80/2005 törvénnyé alakított, 80/2005 törvényerejű rendelet 11. cikkének (11) bekezdésében szereplő rendelkezést, amely módosította és 2010-ig meghosszabbította a három Terni-társaságra alkalmazandó kedvezményes villamosenergia-tarifa időbeli hatályát. A Bizottság úgy véli, hogy egy ilyen intézkedés, amely tisztán működési támogatásnak minősül, az EK-Szerződés értelmében semmilyen eltérésre nem jogosít, és ezért a közös piaccal összeegyeztethetetlen. Ezért a fenti intézkedés azon részeit, amelyeket nem ítéltek oda és nem fizettek ki, nem szabad végrehajtani. A már kifizetett támogatás visszatérítendő. Azon összegek, amelyekre a kedvezményezettek a 9/1991 törvény értelmében 2005, 2006 és 2007 folyamán jogosultak lettek volna, levonható a teljes visszatérítendő összegből, |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság megállapítása szerint Olaszország jogellenesen, az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtotta végre a 80/2005 törvénnyé alakított, 80/2005 törvényerejű rendelet 11. cikkének (11) bekezdésében szereplő rendelkezést, amely módosította és 2010-ig meghosszabbította a három Terni-társaságra alkalmazandó kedvezményes villamosenergia-tarifa időbeli hatályát. A Bizottság úgy véli, hogy egy ilyen intézkedés, amely tisztán működési támogatásnak minősül, az EK-Szerződés értelmében semmilyen eltérésre nem jogosít, és ezért a közös piaccal összeegyeztethetetlen. Ezért a fenti intézkedés azon részeit, amelyeket nem ítéltek oda és nem fizettek ki, nem szabad végrehajtani. A már kifizetett támogatás visszatérítendő. Azon összegek, amelyekre a kedvezményezettek a 9/1991 törvény értelmében 2005, 2006 és 2007 folyamán jogosultak lettek volna, levonható a teljes visszatérítendő összegből,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Olaszország által a ThyssenKrupp, a Cementir és a Nuova Terni Industrie Chimiche részére nyújtott állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

(2)   Az Olaszország által a ThyssenKrupp, a Cementir és a Nuova Terni Industrie Chimiche részére nyújtott, azonban még ki nem fizetett állami támogatás szintén összeegyeztethetetlen a közös piaccal, és ezért nem hajtható végre.

2. cikk

(1)   Olaszország visszatérítteti a támogatást az 1. cikk (1) bekezdésében említett kedvezményezettekkel.

(2)   A visszatérítendő támogatás után kamatot kell fizetni a teljes időszakra vonatkozóan, attól a naptól kezdve, amelyen a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, annak tényleges visszaszerzéséig.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet rendelkezései szerint kamatos kamattal kell kiszámolni.

3. cikk

(1)   Olaszország minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy az 1. cikkben említett, jogszerűtlenül nyújtott támogatást visszatéríttesse a támogatás kedvezményezettjével.

(2)   A támogatást haladéktalanul vissza kell szerezni a nemzeti jog szerinti eljárásoknak megfelelően, amennyiben azok lehetővé teszik a határozat azonnali és hatékony végrehajtását.

(3)   Olaszország biztosítja, hogy ezt a határozatot az értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtja.

4. cikk

(1)   Olaszország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti intézkedések előrehaladásáról az eljárás befejezéséig.

(2)   Olaszország e határozat kihirdetésétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a kedvezményezettekkel visszatérítendő teljes összegekről (főösszeg és kamat), továbbá benyújtja az e határozatnak való megfelelés érdekében már megvalósult vagy tervezett intézkedések részletes ismertetését. Olaszország az említett határidőn belül megküldi a Bizottság számára az azt bizonyító valamennyi dokumentumot, hogy a kedvezményezetteket utasították a támogatás visszafizetésére.

(3)   A (2) bekezdésben jelzett két hónapos időszak leteltéig Olaszország a Bizottság egyszerű kérésére jelentést nyújt be a határozatnak való megfelelés érdekében már megvalósult vagy tervezett intézkedésekről. Ez a jelentés részletes információkat tartalmaz a támogatás összegéről és a kedvezményezettekkel már visszatérített kamatról.

5. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 20-án.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 214., 2006.9.6., 5. o.

1

(2)  Lásd 1. lábjegyzet.

2

(3)  Az 1643/62 törvény 4. cikke (6) bekezdése első francia bekezdésének a) és b) pontja.

3

(4)  Azok a vállalatok, amelyek a köztulajdonban álló vízből termelnek áramot, ideiglenes koncesszió (concessione di derivazione idroelettrica) alapján működnek, amelynek időbeli hatálya (Olaszországban általában harminc év) azonban elég hosszú ahhoz, hogy lehetővé tegye a társaságok számára beruházási költségeik amortizálását. A koncessziók lejártakor ezeket átlátható kiválasztási eljárás alapján újból oda kell ítélni.

4

concessione di derivazione idroelettrica

(5)  NN 52/91. számú állami támogatás, SG (91) D/15502. számú levél.

5

(6)  A 266/2005 számú törvény 1. cikkének (285) bekezdése.

6

(7)  Az AEEG 228/01. számú határozata.

7

(8)  Az AEEG 148/04. számú határozata.

8

(9)  HL L 227., 1983.8.19., 24. o.

9

(10)  Az Európai Bíróság által a Terni Spa és Itelsider kontra Cassa Conguaglio per il settore elettrico ügyben benyújtott előzetes döntéshozatali kérelem alapján 1994. február 24-én hozott ítélet (EBHT 1994, I-00541. o.).

10

Terni Spa és Itelsider kontra Cassa Conguaglio per il settore elettrico

(11)  A Bizottság által a C-49/98 ügyben 1999. május 11-én hozott SEC/1999/687 határozat a foglalkoztatást elősegítő intézkedésekről, a 196/97 törvény 15. és 26. cikke, HL L 42., 2000.2.15., 1. o.

11

(12)  A Bíróság által a C-355/95. sz. Deggendorf kontra Bizottság ügyben 1997. május 15-én hozott ítélet (EBHT 1997, I-02549. o.)

12

Deggendorf kontra Bizottság

(13)  A minisztérium 2005. december 16-i közleménye az AEEG előállítási tevékenységeiről.

13

(14)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

14

(15)  Lásd 14. lábjegyzet.

15

(16)  Az AEEG 190/2006 számú határozata.

16

(17)  Lásd különösen a Bíróság következő ítéleteit: a C-240/83. sz. A.D.B.H.U.-ügyben 1985. február 7-én hozott ítélet (EBHT 1985, 00531. o.), a C-106–120/87. sz. egyesített ügyekben 1988. szeptember 27-én hozott ítélet (EBHT 1988, 05515. o.), a C-280/00. sz. Altmark-ügyben 2003. július 24-én hozott ítélet (EBHT 2003, I-07747. o.), a C 53/00. sz. Ferring-ügyben 2001. november 22-én hozott ítélet (EBHT 2001, I-09067. o.).

17

A.D.B.H.U.-

Altmark

Ferring

(18)  Különösen Franciaországban, Németországban, Spanyolországban, Görögországban és Finnországban; Olaszország az említett országban a nagy energiafogyasztású iparágak tekintetében állítólag hatályos rendszerekről nyújtott be leírást.

18

(19)  A magas szintű munkacsoport 2006. június 2-i első, „A versenyképességre, az energiára és a környezetvédelmi politikákra vonatkozó integrált megközelítéshez való hozzájárulás – az energiapiac működése, az energiához való hozzáférés, az energiahatékonyság és az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere” című jelentése.

19

(20)  A Bíróság által a C-345/02. sz. Pearle és mások ügyben 2004. július 15-én hozott ítélet (EBHT 2004, I-7139. o.) és a C 379/98. sz. Preussen-Elektra ügyben 2001. március 13-án hozott ítélet (EBHT 2001, I-02099. o.).

20

Pearle és mások

Preussen-Elektra

(21)  Az államosításról szóló törvény 5. cikke (5) bekezdésében rendelkeztek a kártalanítási összeg kifogásolásának mechanizmusáról.

21

(22)  Az olasz jogszabályok előírása szerint a vízerőmű-koncessziók lejártakor az üzem elveszíti tulajdonjogát létesítményei felett, különösen bizonyos gépi szerkezeteket illetően, amelyek tulajdonjoga automatikusan visszaszáll az államra.

22

(23)  A Bíróság által a C-78/76. sz. Steinike & Weinlig ügyben 1977. március 22-én hozott ítélet (EBHT 1977, 595. o.) és a C-47/69. sz. Franciaország kormánya kontra Bizottság ügyben 1970. június 25-én hozott ítélet (EBHT 1970, 00487. o.).

23

Steinike & Weinlig

Franciaország kormánya kontra Bizottság

(24)  A Bíróság által a C-345/02. sz. Pearle és mások ügyben 2004. július 15-én hozott ítélet (EBHT 2004, I-7139. o.)

24

Pearle és mások

(25)  A Bíróság által a C-303/88. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben 1991. március 21-én hozott ítélet (EBHT 1988, I-1433. o.) és a C-47/69. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1970, I-4393. o.), valamint az Elsőfokú Bíróság által a T-351/02. sz. Deutsche Bahn kontra Bizottság ügyben 2006. április 5-én hozott ítélet (EBHT 2006., II-1047. o.).

25

Olaszország kontra Bizottság

Franciaország kontra Bizottság

Deutsche Bahn kontra Bizottság

(26)  A Cementir a Caltagirone-csoporthoz tartozik, és számos olaszországi üzeme van, amelyek közül több exporttal is foglalkozik. A társaság különféle cement- és mésztermékeket gyárt, és egy, az EU-ba exportáló törökországi cementgyártót is ellenőriz. A Nuova Terni Industrie Chimiche a Norsk Hydro csoporthoz tartozik, és vegyi és ásványi műtrágyák, olaj, gáz és kőolajszármazékok gyártásával foglalkozik. A ThyssenKrupp pedig globális konglomerátum, amely elsősorban, de nem kizárólag acélgyártással foglalkozik.

26

(27)  A Bíróság által a C-102/87. sz. Francia Köztársaság kontra Bizottság ügyben 1988. július 13-én hozott ítélet (EBHT 1988, 4067. o.).

27

Francia Köztársaság kontra Bizottság

(28)  IV/33.322. számú ügy – cement, HL L 343., 1994.12.30., 1. o.

28

(29)  Az 1996. október 25-i, IV/M.832. számú Norsk Hydro/Enichem Agricoltura – Terni (II) határozat.

29

(30)  Lásd többek között az 1997. augusztus 11-i IV/M.925. sz. Krupp-Hoesch/Thyssen határozatot.

30

(31)  Lásd többek között a Bíróság által a 730/79. sz. Philip Morris kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítélet (EBHT 1980, 02671. o.) 11. pontját és a C-393/04. sz. Air Liquide Industries/Ville de Seraing et Province de Liège egyesített ügyekben 2006. június 15-én hozott ítéletet (EBHT 2006, I-05293. o.).

31

Philip Morris kontra Bizottság

Air Liquide Industries/Ville de Seraing et Province de Liège

(32)  Lásd többek között az Elsőfokú Bíróság által a T-127/99. és T-148/99. sz. Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava egyesített ügyekben 2002. március 6-án hozott ítélet (EBHT 2002, II-012575. o.) 173–175. pontját.

32

Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava

(33)  A Bíróság által a C-15/98 és C-15/99. sz. Olaszország és Sardegna Lines kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2000, I-8855. o.) 74. pontja.

33

Olaszország és Sardegna Lines kontra Bizottság

(34)  Az Elsőfokú Bíróság által a T-195/01. és T-2017/01. sz. Gibraltár kormánya kontra Bizottság egyesített ügyekben 2002. április 30-án hozott ítélet (EBHT 2002, II-2309. o.).

34

Gibraltár kormánya kontra Bizottság

(35)  A 80/2005 átalakított törvény rendelkezett a díj meghosszabbításának 2005. január 1-jétől visszamenőlegesen való hatálybaléptetéséről.

35

(36)  Az Elsőfokú Bíróság által a T-126/96. és T-127/96. sz. Breda Fucine Meridionali kontra Bizottság egyesített ügyekben 1998. szeptember 15-én hozott ítélet (EBHT 1998, II-3437. o.).

36

Breda Fucine Meridionali kontra Bizottság

(37)  Lásd 5. lábjegyzet.

37

(38)  A Bíróság által a C-86/89. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben 1990. november 6-án hozott ítélet (EBHT 1990, I-3891. o.) 18. pontja és a C-301/87. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1990. február 14-én hozott ítélet (EBHT 1990, I-307. o., 50. o.), valamint az Elsőfokú Bíróság által a T 459/93. sz. Siemens kontra Bizottság ügyben 1995. június 8-án hozott ítélet (EBHT 1995, II-1675. o.) 48. pontja.

38

Olaszország kontra Bizottság

Franciaország kontra Bizottság

Siemens kontra Bizottság

(39)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

39

(40)  N 27/1997 számú állami támogatás, a Bizottság 1997. június 30-i SG (97) 4949 számú határozata.

40

(41)  Lásd pl. a Bíróság által a C-372/97. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben 2004. április 29-én hozott ítélet (EBHT 2004, I-3679. o.) 67. pontját.

41

Olaszország kontra Bizottság

(42)  Lásd a 14. lábjegyzetet.

42

(43)  A Bíróság következő ítéletei: a C-24/95. sz. Alcan Deutschland ügyben 1997. március 20-án hozott ítélet (EBHT 1997, I-1591. o.) 25., 30. és 31. pontja és a C-183/02 és a C-187/02. sz. Demesa e Territorio histórico de Álava kontra Bizottság egyesített ügyekben 2004. november 11-én hozott ítélet (EBHT 2004, I-10609. o.) 45. pontja.

43

Alcan Deutschland

Demesa e Territorio histórico de Álava kontra Bizottság

(44)  A Bíróság által a C-5/89. sz. Bizottság kontra Németország ügyben 1990. szeptember 20-án hozott ítélet (EBHT 1990, I-3437. o., 16. o.).

44

Bizottság kontra Németország

(45)  Az Elsőfokú Bíróság által a T-109/01. sz. Fleuren Compost kontra Bizottság ügyben 2004. január 14-én hozott ítélet (EBHT 2004, II-127. o.) 141–143. pontja.

45

Fleuren Compost kontra Bizottság

(46)  Az Elsőfokú Bíróság által a C-506/03. sz. Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 58. pontja.

46

Németország kontra Bizottság

(47)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

47

---

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/55

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. április 17.)

a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Közösségen belül 2008-ban nem helyettesíthető felhasználásra engedélyezett szabályozott anyagok mennyiségi felosztásáról

(az értesítés a C(2008) 1403. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, dán, holland, észt, francia, német, olasz, spanyol és szlovén nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/409/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Közösség már fokozatosan megszüntette a fluorozott-klórozott szénhidrogének, az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének, a halonok, a szén-tetraklorid, az 1,1,1-triklór-etán, a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének és a bróm-klór-metán előállítását és fogyasztását. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség már fokozatosan megszüntette a fluorozott-klórozott szénhidrogének, az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének, a halonok, a szén-tetraklorid, az 1,1,1-triklór-etán, a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének és a bróm-klór-metán előállítását és fogyasztását.

| (2) | A Bizottságnak minden évben meg kell határoznia e szabályozott anyagok nem helyettesíthető felhasználását, a felhasználható mennyiségeket és az ezen anyagok alkalmazására engedélyezett vállalatokat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságnak minden évben meg kell határoznia e szabályozott anyagok nem helyettesíthető felhasználását, a felhasználható mennyiségeket és az ezen anyagok alkalmazására engedélyezett vállalatokat.

| (3) | Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló Montreali Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Montreali Jegyzőkönyv) részes feleinek IV/25. határozata meghatározza a Bizottság által a nem helyettesíthető felhasználások meghatározására használandó kritériumokat, és az összes részes fél számára engedélyezi a szabályozott anyagok nem helyettesíthető felhasználásához szükséges előállítást és fogyasztást. |
| --- | --- |

(3)

Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló Montreali Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Montreali Jegyzőkönyv) részes feleinek IV/25. határozata meghatározza a Bizottság által a nem helyettesíthető felhasználások meghatározására használandó kritériumokat, és az összes részes fél számára engedélyezi a szabályozott anyagok nem helyettesíthető felhasználásához szükséges előállítást és fogyasztást.

| (4) | A Montreali Jegyzőkönyvet aláíró felek XIX/13. határozata az Európai Közösségben a 2008. év folyamán 200 tonna fluorozott-klórozott szénhidrogén (CFC) termelését engedélyezi a IV/25. határozatban meghatározott nem helyettesíthető felhasználásnak minősülő adagolószelepes inhalációs készülékek (MDI) előállításában történő felhasználás céljából. |
| --- | --- |

(4)

A Montreali Jegyzőkönyvet aláíró felek XIX/13. határozata az Európai Közösségben a 2008. év folyamán 200 tonna fluorozott-klórozott szénhidrogén (CFC) termelését engedélyezi a IV/25. határozatban meghatározott nem helyettesíthető felhasználásnak minősülő adagolószelepes inhalációs készülékek (MDI) előállításában történő felhasználás céljából.

| (5) | A Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek XIX/18. határozata a részes felek hetedik üléséről készült jelentés IV. mellékletében felsorolt laboratóriumi és analitikai felhasználás céljára engedélyezi a Montreali Jegyzőkönyv A., B. és C. mellékleteiben (II. és III. csoportba tartozó anyagok) felsorolt szabályozott anyagok használatát a részes felek hatodik üléséről készült jelentés II. mellékletében, valamint a Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek VII/11., XI/15. és XV/5. határozataiban meghatározott feltételek mellett. A Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek XVII/10. határozata engedélyezi a Montreali Jegyzőkönyv E. mellékletében felsorolt azon szabályozott anyag előállítását és fogyasztását, amely szükséges a metil-bromid laboratóriumi és analitikai célú felhasználásához. |
| --- | --- |

(5)

A Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek XIX/18. határozata a részes felek hetedik üléséről készült jelentés IV. mellékletében felsorolt laboratóriumi és analitikai felhasználás céljára engedélyezi a Montreali Jegyzőkönyv A., B. és C. mellékleteiben (II. és III. csoportba tartozó anyagok) felsorolt szabályozott anyagok használatát a részes felek hatodik üléséről készült jelentés II. mellékletében, valamint a Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek VII/11., XI/15. és XV/5. határozataiban meghatározott feltételek mellett. A Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek XVII/10. határozata engedélyezi a Montreali Jegyzőkönyv E. mellékletében felsorolt azon szabályozott anyag előállítását és fogyasztását, amely szükséges a metil-bromid laboratóriumi és analitikai célú felhasználásához.

| (6) | A Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek a fluorozott-klórozott szénhidrogénektől mentes adagolószelepes inhalációs készülékek használatára való áttérést elősegítő intézkedésekről szóló XII/2. számú határozatának (3) bekezdése szerint az összes tagállam értesítette (2) az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programját azokról a hatóanyagokról, amelyek esetében a fluorozott-klórozott szénhidrogének többé nem minősülnek nem helyettesíthetőnek az Európai Közösségben forgalomba hozandó CFC–MDI-k gyártásában. |
| --- | --- |

(6)

A Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek a fluorozott-klórozott szénhidrogénektől mentes adagolószelepes inhalációs készülékek használatára való áttérést elősegítő intézkedésekről szóló XII/2. számú határozatának (3) bekezdése szerint az összes tagállam értesítette (2) az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programját azokról a hatóanyagokról, amelyek esetében a fluorozott-klórozott szénhidrogének többé nem minősülnek nem helyettesíthetőnek az Európai Közösségben forgalomba hozandó CFC–MDI-k gyártásában.

| (7) | A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdése i. albekezdésének b) pontja tiltja a CFC-k felhasználását és forgalmazását, kivéve ha azokat a rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében leírt feltételek szerint nélkülözhetetlennek tekintik. Ezek a helyettesíthetőségi meghatározások csökkentették az Európai Közösségben forgalomba hozott MDI-kben használt CFC-k iránti keresletet. A 2037/2000/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdése megtiltja továbbá a CFC–MDI termékek importját és forgalmazását, kivéve ha az e termékekben lévő CFC-ket a 3. cikk (1) bekezdésében leírt feltételek szerint nem helyettesíthetőnek tekintik. |
| --- | --- |

(7)

A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdése i. albekezdésének b) pontja tiltja a CFC-k felhasználását és forgalmazását, kivéve ha azokat a rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében leírt feltételek szerint nélkülözhetetlennek tekintik. Ezek a helyettesíthetőségi meghatározások csökkentették az Európai Közösségben forgalomba hozott MDI-kben használt CFC-k iránti keresletet. A 2037/2000/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdése megtiltja továbbá a CFC–MDI termékek importját és forgalmazását, kivéve ha az e termékekben lévő CFC-ket a 3. cikk (1) bekezdésében leírt feltételek szerint nem helyettesíthetőnek tekintik.

| (8) | A Bizottság 2007. július 18-án egy közleményt (3) tett közzé a Közösség 27 tagállamában működő azon vállalatok számára, amelyek a Bizottság döntését kérték a szabályozott anyagoknak 2008 során a Közösségen belüli nem helyettesíthető felhasználásáról, és megkapta a szabályozott anyagok 2008 során tervezett, nem helyettesíthető felhasználására vonatkozó nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2007. július 18-án egy közleményt (3) tett közzé a Közösség 27 tagállamában működő azon vállalatok számára, amelyek a Bizottság döntését kérték a szabályozott anyagoknak 2008 során a Közösségen belüli nem helyettesíthető felhasználásáról, és megkapta a szabályozott anyagok 2008 során tervezett, nem helyettesíthető felhasználására vonatkozó nyilatkozatokat.

| (9) | Annak érdekében, hogy az érdekelt vállalatok és üzemeltetők továbbra is kellő időben élvezhessék az engedélyezési rendszer előnyeit, e határozatot indokolt 2008. január 1-jétől alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy az érdekelt vállalatok és üzemeltetők továbbra is kellő időben élvezhessék az engedélyezési rendszer előnyeit, e határozatot indokolt 2008. január 1-jétől alkalmazni.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Közösségben 2008 során nem helyettesíthető egészségügyi célra felhasználható, a 2037/2000/EK rendelet alapján az I. csoportba tartozó szabályozott anyagok (11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének) mennyisége 155 460,00 kilogramm ózonlebontó potenciál (ODP).

(2)   A Közösségben 2008 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a 2037/2000/EK rendelet alapján az I. csoportba tartozó szabályozott anyagok (11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének) és a II. csoportba (egyéb, teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének) tartozó szabályozott anyagok mennyisége 56 213,60 kilogramm ODP.

(3)   A Közösségben 2008 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a 2037/2000/EK rendelet alapján a III. csoportba tartozó szabályozott anyagok (halonok) mennyisége 418,7 kilogramm ODP.

(4)   A Közösségben 2008 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a 2037/2000/EK rendelet alapján a IV. csoportba tartozó szabályozott anyagok (szén-tetraklorid) mennyisége 150 832,836 kilogramm ODP.

(5)   A Közösségben 2008 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a 2037/2000/EK rendelet alapján az V. csoportba tartozó szabályozott anyagok (1,1,1-triklór-etán) mennyisége 381,5 kilogramm ODP.

(6)   A Közösségben 2008 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a 2037/2000/EK rendelet alapján a VI. csoportba tartozó szabályozott anyagok (metil-bromid) mennyisége 150,0 kilogramm ODP.

(7)   A Közösségben 2008 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a 2037/2000/EK rendelet alapján a VII. csoportba tartozó szabályozott anyagok (részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének) mennyisége 0,96 kilogramm ODP.

(8)   A Közösségben 2008 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a 2037/2000/EK rendelet alapján a IX. csoportba tartozó szabályozott anyagok (bróm-klór-metán) mennyisége 13,368 kilogramm ODP.

2. cikk

Az I. mellékletben felsorolt fluorozott-klórozott szénhidrogén adagolószelepes inhalációs készülékek nem forgalmazhatók azokon a piacokon, ahol az illetékes hatóság az e készülékekhez tartozó fluorozott-klórozott szénhidrogéneket helyettesíthetőnek határozták meg.

3. cikk

A 2008. január 1. és december 31. közötti időszakban a következő szabályokat kell alkalmazni:

| 1. | a 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének nem helyettesíthető egészségügyi felhasználási kvótáit a II. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani; |
| --- | --- |

1.

a 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének nem helyettesíthető egészségügyi felhasználási kvótáit a II. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani;

| 2. | a 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének és az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit a III. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani; |
| --- | --- |

2.

a 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének és az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit a III. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani;

| 3. | a halonok nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit a IV. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani; |
| --- | --- |

3.

a halonok nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit a IV. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani;

| 4. | a szén-tetraklorid nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit az V. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani; |
| --- | --- |

4.

a szén-tetraklorid nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit az V. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani;

| 5. | az 1,1,1-triklór-etán nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit a VI. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani; |
| --- | --- |

5.

az 1,1,1-triklór-etán nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit a VI. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani;

| 6. | a metil-bromid laboratóriumi és analitikai kritikus felhasználási kvótáit a VII. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani; |
| --- | --- |

6.

a metil-bromid laboratóriumi és analitikai kritikus felhasználási kvótáit a VII. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani;

| 7. | a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit a VIII. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani; |
| --- | --- |

7.

a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit a VIII. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani;

| 8. | a bróm-klór-metán nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit a IX. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani; |
| --- | --- |

8.

a bróm-klór-metán nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótáit a IX. mellékletben megadott vállalatok között kell felosztani;

| 9. | a 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének, az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének, a szén-tetraklorid, az 1,1,1-triklór-etán, a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének és a bróm-klór-metán nem helyettesíthető felhasználási kvótái a X. mellékletben meghatározottak szerint alakulnak. |
| --- | --- |

9.

a 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének, az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének, a szén-tetraklorid, az 1,1,1-triklór-etán, a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének és a bróm-klór-metán nem helyettesíthető felhasználási kvótái a X. mellékletben meghatározottak szerint alakulnak.

4. cikk

Ezt a határozatot 2008. január 1-jétől2008. december 31-ig kell alkalmazni.

5. cikk

Ennek a határozatnak a következő vállalkozások a címzettjei:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3A° |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3A°

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| Service EVICS |
| BP M6322 |
| Route de Bayonne 316 |
| F-31060 Toulouse Cedex 16 |

Airbus France

Service EVICS

BP M6322

Route de Bayonne 316

F-31060 Toulouse Cedex 16

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbækvej 7 |
| DK-2610 Rødovre |

Bie & Berntsen

Sandbækvej 7

DK-2610 Rødovre

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| ZI de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

ZI de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Département Galilée |
| --- | --- |
| Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social |
| Boulevard de l'Observatoire, BP 4229 |
| F-06304 Nice Cedex 4 |

CNRS — Département Galilée

Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social

Boulevard de l'Observatoire, BP 4229

F-06304 Nice Cedex 4

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222 RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH

Wunstorfer Straße 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorio Aldo-Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo-Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker EMEA |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker EMEA

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory |
| PO Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory

PO Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SAU |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona |

Panreac Química SAU

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| Ljubljana |
| Slovenia |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

Ljubljana

Slovenia

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'Isle d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'Isle d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| D-30926 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH

Wunstorfer Straße 40

D-30926 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR I.SAS. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.SAS.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Kelt Brüsszelben, 2008. április 17-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 244., 2000.9.29., 1. o. A legutóbb a 2007/540/EK bizottsági határozattal (HL L 198., 2007.7.31., 35. o.) módosított rendelet.

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  HL C 164., 2007.7.18., 37. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek a fluorozott-klórozott szénhidrogénektől mentes adagolószelepes inhalációs készülékek (MDI-k) használatára való áttérést elősegítő intézkedésekről szóló tizenkettedik ülése XII/2. számú határozatának (3) bekezdése szerint a következő államok elhatározták azt, hogy mivel rendelkezésre állnak nem CFC alapú MDI-k, a CFC-k többé nem minősülnek „nem helyettesíthetőnek” a jegyzőkönyv szerint, ha a következő hatóanyagokkal együtt használják fel őket:

HELYETTESÍTHETŐ ANYAGOK JEGYZÉKE

Forrás: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

1.   táblázat

Gyors hatású béta-agonista légúttágítók

| Ország | Szalbutamol | Terbutalin | Fenoterol | Orciprenalin | Reproterol | Karbuterol | Hexoprenalin | Pirbuterol | Klenbuterol | Bitolterol | Prokaterol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgium | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgária | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciprus | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cseh Köztársaság | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Dánia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Észtország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finnország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Franciaország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Németország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Görögország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Magyarország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Írország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Olaszország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litvánia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Málta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Hollandia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lengyelország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugália | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Románia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovákia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovénia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanyolország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Svédország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Egyesült Királyság | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Ország

Szalbutamol

Terbutalin

Fenoterol

Orciprenalin

Reproterol

Karbuterol

Hexoprenalin

Pirbuterol

Klenbuterol

Bitolterol

Prokaterol

Ausztria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgium

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgária

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciprus

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cseh Köztársaság

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Dánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Észtország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finnország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Franciaország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Németország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Görögország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Magyarország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Írország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Olaszország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litvánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Málta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hollandia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lengyelország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugália

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Románia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovákia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovénia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanyolország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Svédország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Egyesült Királyság

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

2.   táblázat

Inhalációs szteroidok

| Ország | Beklometazon | Dexametazon | Fluniszolid | Flutikazon | Budeszonid | Triamkinolon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztria | X | X | X | X | X | X |
| Belgium | X | X | X | X | X | X |
| Bulgária | X | X | X | X | X | X |
| Ciprus | | | | | | |
| Cseh Közt. | X | X | X | X | X | X |
| Dánia | X | | | X | | |
| Észtország | X | X | X | X | X | X |
| Finnország | X | | | X | | |
| Franciaország | X | | | X | | |
| Németország | X | X | X | X | X | X |
| Görögország | X | | X | X | X | X |
| Magyarország | X | X | X | X | X | X |
| Írország | X | | | X | | |
| Olaszország | X | X | X | X | X | X |
| Lettország | X | X | X | X | X | X |
| Litvánia | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X |
| Málta | X | | | X | | |
| Hollandia | X | X | X | X | X | X |
| Lengyelország | X | X | X | X | X | X |
| Portugália | X | X | X | X | X | X |
| Románia | X | X | X | X | X | X |
| Szlovákia | X | X | X | X | X | X |
| Szlovénia | X | X | X | X | X | X |
| Spanyolország | X | | | X | X | |
| Svédország | X | | | X | | |
| Egyesült Királyság | | | | X | | |

Ország

Beklometazon

Dexametazon

Fluniszolid

Flutikazon

Budeszonid

Triamkinolon

Ausztria

X

X

X

X

X

X

Belgium

X

X

X

X

X

X

Bulgária

X

X

X

X

X

X

Ciprus

Cseh Közt.

X

X

X

X

X

X

Dánia

X

X

Észtország

X

X

X

X

X

X

Finnország

X

X

Franciaország

X

X

Németország

X

X

X

X

X

X

Görögország

X

X

X

X

X

Magyarország

X

X

X

X

X

X

Írország

X

X

Olaszország

X

X

X

X

X

X

Lettország

X

X

X

X

X

X

Litvánia

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

Málta

X

X

Hollandia

X

X

X

X

X

X

Lengyelország

X

X

X

X

X

X

Portugália

X

X

X

X

X

X

Románia

X

X

X

X

X

X

Szlovákia

X

X

X

X

X

X

Szlovénia

X

X

X

X

X

X

Spanyolország

X

X

X

Svédország

X

X

Egyesült Királyság

X

3.   táblázat

Nem szteroid gyulladáscsökkentők

| Ország | Kromoglicinsav | Nedokromil | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztria | X | X | | | | |
| Belgium | X | X | | | | |
| Bulgária | X | X | | | | |
| Ciprus | X | X | | | | |
| Cseh Közt. | X | X | | | | |
| Dánia | X | X | | | | |
| Észtország | X | X | | | | |
| Finnország | X | X | | | | |
| Franciaország | X | X | | | | |
| Németország | X | X | | | | |
| Görögország | X | X | | | | |
| Magyarország | X | | | | | |
| Írország | | | | | | |
| Olaszország | X | X | | | | |
| Lettország | X | X | | | | |
| Litvánia | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | | | | | |
| Málta | | X | | | | |
| Hollandia | X | X | | | | |
| Lengyelország | X | X | | | | |
| Portugália | X | | | | | |
| Románia | X | X | | | | |
| Szlovákia | X | X | | | | |
| Szlovénia | X | X | | | | |
| Spanyolország | | X | | | | |
| Svédország | X | X | | | | |
| Egyesült Királyság | X | X | | | | |

Ország

Kromoglicinsav

Nedokromil

Ausztria

X

X

Belgium

X

X

Bulgária

X

X

Ciprus

X

X

Cseh Közt.

X

X

Dánia

X

X

Észtország

X

X

Finnország

X

X

Franciaország

X

X

Németország

X

X

Görögország

X

X

Magyarország

X

Írország

Olaszország

X

X

Lettország

X

X

Litvánia

X

X

Luxemburg

X

Málta

X

Hollandia

X

X

Lengyelország

X

X

Portugália

X

Románia

X

X

Szlovákia

X

X

Szlovénia

X

X

Spanyolország

X

Svédország

X

X

Egyesült Királyság

X

X

4.   táblázat

Antikolinergikus légúttágítók

| Ország | Ipratropium-bromid | Oxitropium-bromid | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztria | X | X | | | | |
| Belgium | X | X | | | | |
| Bulgária | X | X | | | | |
| Ciprus | X | X | | | | |
| Cseh Közt. | X | X | | | | |
| Dánia | X | X | | | | |
| Észtország | X | X | | | | |
| Finnország | X | X | | | | |
| Franciaország | | | | | | |
| Németország | X | X | | | | |
| Görögország | X | X | | | | |
| Magyarország | X | X | | | | |
| Írország | X | X | | | | |
| Olaszország | | | | | | |
| Lettország | X | X | | | | |
| Litvánia | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | X | | | | |
| Málta | X | X | | | | |
| Hollandia | X | X | | | | |
| Lengyelország | X | X | | | | |
| Portugália | X | | | | | |
| Románia | X | X | | | | |
| Szlovákia | X | X | | | | |
| Szlovénia | X | X | | | | |
| Spanyolország | X | X | | | | |
| Svédország | X | X | | | | |
| Egyesült Királyság | X | X | | | | |

Ország

Ipratropium-bromid

Oxitropium-bromid

Ausztria

X

X

Belgium

X

X

Bulgária

X

X

Ciprus

X

X

Cseh Közt.

X

X

Dánia

X

X

Észtország

X

X

Finnország

X

X

Franciaország

Németország

X

X

Görögország

X

X

Magyarország

X

X

Írország

X

X

Olaszország

Lettország

X

X

Litvánia

X

X

Luxemburg

X

X

Málta

X

X

Hollandia

X

X

Lengyelország

X

X

Portugália

X

Románia

X

X

Szlovákia

X

X

Szlovénia

X

X

Spanyolország

X

X

Svédország

X

X

Egyesült Királyság

X

X

5.   táblázat

Tartós hatású béta-agonista légúttágítók

| Ország | Formoterol | Salmeterol | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztria | X | X | | | | |
| Belgium | X | X | | | | |
| Bulgária | X | X | | | | |
| Ciprus | X | | | | | |
| Cseh Közt. | X | X | | | | |
| Dánia | | X | | | | |
| Észtország | X | X | | | | |
| Finnország | X | X | | | | |
| Franciaország | X | X | | | | |
| Németország | X | X | | | | |
| Görögország | | | | | | |
| Magyarország | X | X | | | | |
| Írország | X | X | | | | |
| Olaszország | X | X | | | | |
| Lettország | X | X | | | | |
| Litvánia | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | X | | | | |
| Málta | X | X | | | | |
| Hollandia | X | X | | | | |
| Lengyelország | X | X | | | | |
| Portugália | X | X | | | | |
| Románia | X | X | | | | |
| Szlovákia | X | X | | | | |
| Szlovénia | X | X | | | | |
| Spanyolország | | X | | | | |
| Svédország | X | X | | | | |
| Egyesült Királyság | X | X | | | | |

Ország

Formoterol

Salmeterol

Ausztria

X

X

Belgium

X

X

Bulgária

X

X

Ciprus

X

Cseh Közt.

X

X

Dánia

X

Észtország

X

X

Finnország

X

X

Franciaország

X

X

Németország

X

X

Görögország

Magyarország

X

X

Írország

X

X

Olaszország

X

X

Lettország

X

X

Litvánia

X

X

Luxemburg

X

X

Málta

X

X

Hollandia

X

X

Lengyelország

X

X

Portugália

X

X

Románia

X

X

Szlovákia

X

X

Szlovénia

X

X

Spanyolország

X

Svédország

X

X

Egyesült Királyság

X

X

6.   táblázat

Hatóanyag-kombinációk egy MDI-n belül

| Ország | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztria | X Összes termék | | | | | |
| Belgium | X Összes termék | | | | | |
| Bulgária | X Összes termék | | | | | |
| Ciprus | | | | | | |
| Cseh Közt. | X Összes termék | | | | | |
| Dánia | X Összes termék | | | | | |
| Észtország | | | | | | |
| Finnország | X Összes termék | | | | | |
| Franciaország | X Összes termék | | | | | |
| Németország | X Összes termék | | | | | |
| Görögország | X Összes termék | | | | | |
| Magyarország | X Összes termék | | | | | |
| Írország | | | | | | |
| Olaszország | Budenosid + Fenoterol | Fluticason + Salmeterol | | | | |
| Lettország | X Összes termék | | | | | |
| Litvánia | X Összes termék | | | | | |
| Luxemburg | X Összes termék | | | | | |
| Málta | X Összes termék | | | | | |
| Hollandia | X Összes termék | | | | | |
| Lengyelország | X Összes termék | | | | | |
| Portugália | X Összes termék | | | | | |
| Románia | X Összes termék | | | | | |
| Szlovákia | X Összes termék | | | | | |
| Szlovénia | X Összes termék | | | | | |
| Spanyolország | | | | | | |
| Svédország | X Összes termék | | | | | |
| Egyesült Királyság | | | | | | |

Ország

Ausztria

X Összes termék

Belgium

X Összes termék

Bulgária

X Összes termék

Ciprus

Cseh Közt.

X Összes termék

Dánia

X Összes termék

Észtország

Finnország

X Összes termék

Franciaország

X Összes termék

Németország

X Összes termék

Görögország

X Összes termék

Magyarország

X Összes termék

Írország

Olaszország

Budenosid + Fenoterol

Fluticason + Salmeterol

Lettország

X Összes termék

Litvánia

X Összes termék

Luxemburg

X Összes termék

Málta

X Összes termék

Hollandia

X Összes termék

Lengyelország

X Összes termék

Portugália

X Összes termék

Románia

X Összes termék

Szlovákia

X Összes termék

Szlovénia

X Összes termék

Spanyolország

Svédország

X Összes termék

Egyesült Királyság

---

II. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ EGÉSZSÉGÜGYI FELHASZNÁLÁS

Az I. csoportba tartozó, az asztma és egyéb krónikus obstruktív légúti betegségek (COPD-k) kezelésére szolgáló adagolószelepes inhalációs készülékek (MDI-k) előállításához használható szabályozott anyagok kvótáját a következő vállalatok között kell felosztani:

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici SpA (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici SpA (IT)

| | Laboratorio Aldo Union SA (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union SA (ES)

| | SICOR SpA (IT) |
| --- | --- |

SICOR SpA (IT)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas SpA Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) SpA – LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) SpA – LINDAL Group Italia (IT)

---

III. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható, I. és II. csoportba tartozó szabályozott anyagok kvótáját a következő vállalatok között kell felosztani:

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | CNRS – Département Galilée (FR) |
| --- | --- |

CNRS – Département Galilée (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

IV. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható III. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok kvótáját a következő vállalatok között kell felosztani:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

---

V. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható, IV. csoportba tartozó szabályozott anyagok kvótáját a következő vállalatok között kell felosztani:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

VI. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható, V. csoportba tartozó szabályozott anyagok kvótáját a következő vállalatok között kell felosztani:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Merck KgaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KgaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VII. MELLÉKLET

LABORATÓRIUMI ÉS ANALITIKAI KRITIKUS FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai kritikus célra felhasználható, VI. csoportba tartozó szabályozott anyagok kvótáját a következő vállalatok között kell felosztani:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VIII. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható VII. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok kvótáját a következő vállalatok között kell felosztani:

Ineos Fluor (UK)

---

IX. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható IX. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok kvótáját a következő vállalatok között kell felosztani:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

X. MELLÉKLET

Ezt a mellékletet nem hirdetik ki, mert bizalmas kereskedelmi információt tartalmaz.

---

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/69

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. április 30.)

a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a szabályozott anyagokra vonatkozó, 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvóták kiosztásáról

(az értesítés a C(2008) 1639. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, bolgár, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol és szlovén nyelvű szöveg hiteles)

(2008/410/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke és III. melléklete megállapítja a szabályozott anyagok közösségi forgalomba hozatalára vonatkozó mennyiségi korlátokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke és III. melléklete megállapítja a szabályozott anyagok közösségi forgalomba hozatalára vonatkozó mennyiségi korlátokat.

| (2) | A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdése i. pontjának d) alpontja megtiltja a gyártók és az importőrök számára, hogy 2004. december 31. után metil-bromidot bármely mennyiségben forgalomba hozzanak vagy saját célra felhasználjanak. A 4. cikk (4) bekezdése i. pontjának b) alpontja eltérést tesz lehetővé e tilalomtól arra az esetre, ha a metil-bromidot a 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában meghatározott felhasználók kritikus alkalmazásra irányuló engedélyezett kérelmeinek teljesítésére használják. A 2008. január 1. és december 31. közötti időszakra a kritikus alkalmazásra engedélyezett metil-bromid mennyisége külön bizottsági határozatban kerül közzétételre. |
| --- | --- |

(2)

A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdése i. pontjának d) alpontja megtiltja a gyártók és az importőrök számára, hogy 2004. december 31. után metil-bromidot bármely mennyiségben forgalomba hozzanak vagy saját célra felhasználjanak. A 4. cikk (4) bekezdése i. pontjának b) alpontja eltérést tesz lehetővé e tilalomtól arra az esetre, ha a metil-bromidot a 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában meghatározott felhasználók kritikus alkalmazásra irányuló engedélyezett kérelmeinek teljesítésére használják. A 2008. január 1. és december 31. közötti időszakra a kritikus alkalmazásra engedélyezett metil-bromid mennyisége külön bizottsági határozatban kerül közzétételre.

| (3) | A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének iii. pontja mentességet tesz lehetővé a 4. cikk (2) bekezdése i. pontjának d) alpontjában meghatározott tilalom alól arra az esetre, ha a metil-bromidot karantén vagy a szállítást megelőző kezelés céljára gyártják vagy importálják. A 2008. évben e célból gyártható és importálható metil-bromid mennyisége nem haladhatja meg annak a számított metil-bromid-szintnek az átlagát, amelyet a gyártó vagy az importőr karantén vagy szállítást megelőző kezelés céljaira az 1996., 1997. és 1998. évben forgalomba hozott vagy saját célra felhasznált. |
| --- | --- |

(3)

A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének iii. pontja mentességet tesz lehetővé a 4. cikk (2) bekezdése i. pontjának d) alpontjában meghatározott tilalom alól arra az esetre, ha a metil-bromidot karantén vagy a szállítást megelőző kezelés céljára gyártják vagy importálják. A 2008. évben e célból gyártható és importálható metil-bromid mennyisége nem haladhatja meg annak a számított metil-bromid-szintnek az átlagát, amelyet a gyártó vagy az importőr karantén vagy szállítást megelőző kezelés céljaira az 1996., 1997. és 1998. évben forgalomba hozott vagy saját célra felhasznált.

| (4) | A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének i. pontja mentességet tesz lehetővé a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott szabályok hatálya alól arra az esetre, ha a metil-bromidot alapanyagként való felhasználás vagy megsemmisítés céljából importálják. |
| --- | --- |

(4)

A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének i. pontja mentességet tesz lehetővé a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott szabályok hatálya alól arra az esetre, ha a metil-bromidot alapanyagként való felhasználás vagy megsemmisítés céljából importálják.

| (5) | A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdése i. pontjának d) alpontja megállapítja a gyártók és az importőrök által 2008. január 1. és december 31. között forgalomba hozható és saját célra felhasználható részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének teljes számított szintjét. |
| --- | --- |

(5)

A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdése i. pontjának d) alpontja megállapítja a gyártók és az importőrök által 2008. január 1. és december 31. között forgalomba hozható és saját célra felhasználható részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének teljes számított szintjét.

| (6) | A Bizottság kibocsátott egy közleményt azon közösségi importőrök részére, amelyek érintettek az ózonréteget lebontó szabályozott anyagok (2) behozatalában, és megkapta a nyilatkozatokat a 2008-ra vonatkozó behozatali terveket illetően. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság kibocsátott egy közleményt azon közösségi importőrök részére, amelyek érintettek az ózonréteget lebontó szabályozott anyagok (2) behozatalában, és megkapta a nyilatkozatokat a 2008-ra vonatkozó behozatali terveket illetően.

| (7) | A részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének esetében a kvóták gyártók és importőrök közötti kiosztása a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének termelői és importkvótái 2003 és 2009 közötti felosztási rendszerének meghatározásáról szóló, 2007. március 27-i 2007/195/EK bizottsági határozat (3) előírásainak megfelelően történt. |
| --- | --- |

(7)

A részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének esetében a kvóták gyártók és importőrök közötti kiosztása a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének termelői és importkvótái 2003 és 2009 közötti felosztási rendszerének meghatározásáról szóló, 2007. március 27-i 2007/195/EK bizottsági határozat (3) előírásainak megfelelően történt.

| (8) | Annak érdekében, hogy az üzemeltetők és a vállalatok kellő időben felhasználhassák a behozatali kvótákat és ezáltal biztosíthassák tevékenységük folyamatosságát, szükséges, hogy ez a határozat 2008. január 1-jétől legyen alkalmazható. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy az üzemeltetők és a vállalatok kellő időben felhasználhassák a behozatali kvótákat és ezáltal biztosíthassák tevékenységük folyamatosságát, szükséges, hogy ez a határozat 2008. január 1-jétől legyen alkalmazható.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, az I. csoportba (11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének) és a II. csoportba (egyéb, teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2008 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 8 608 000,00 kilogramm ózonlebontó potenciál (ODP).

(2)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a III. csoportba (halonok) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2008 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 5 144 000,00 kilogramm ODP.

(3)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a IV. csoportba (szén-tetraklorid) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2008 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 10 000 330,00 kilogramm ODP.

(4)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, az V. csoportba (1,1,1-triklór-etán) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2008 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 400 060,00 kilogramm ODP.

(5)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a VI. csoportba (metil-bromid) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2008 során karantén és szállítást megelőző kezelések céljaira szabadon forgalomba hozható mennyisége 1 372 411,20 kilogramm ODP.

(6)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a VII. csoportba (részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2008 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 146,00 kilogramm ODP.

(7)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a VIII. csoportba (részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2008 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 10 102 977,467 kilogramm ODP.

(8)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a IX. csoportba (bróm-klórmetán) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2008 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 168 012,00 kilogramm ODP.

2. cikk

(1)   A 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének, valamint az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit az I. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(2)   A halonok 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a II. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(3)   A szén-tetraklorid 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a III. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(4)   Az 1,1,1-triklór-etán 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a IV. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(5)   A metil-bromid 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit az V. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(6)   A részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a VI. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(7)   A részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a VII. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(8)   A bróm-klór-metán 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a VIII. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(9)   A 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének, az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének, a szén-tetraklorid, az 1,1,1-triklór-etán, a metil-bromid, a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének, a részlegesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének és a bróm-klór-metán 2008. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a IX. melléklet szerint kell kiosztani.

3. cikk

Ez a határozat 2008. január 1-jétől alkalmazandó, és 2008. december 31-én veszti hatályát.

4. cikk

Ennek a határozatnak a következő vállalkozások a címzettjei:

| | Agropest Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Górnicza 12/14 |
| PL-91-765 Łódź |

Agropest Sp. z o.o.

ul. Górnicza 12/14

PL-91-765 Łódź

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gaffette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gaffette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d'Estienne D'Orves |
| F-92705 Colombes |

Arkema SA

420, rue d'Estienne D'Orves

F-92705 Colombes

| | AT-Karlovo |
| --- | --- |
| 56 A, General Kartzov str. |
| Karlovo 4302 |
| Bulgaria |

AT-Karlovo

56 A, General Kartzov str.

Karlovo 4302

Bulgaria

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, Avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes |

Avantec SA

26, Avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| 20/22 - 3 Jekaba str |
| LV-1050 Riga |

Bang & Bonsomer

20/22 - 3 Jekaba str

LV-1050 Riga

| | BASF SE |
| --- | --- |
| Carl-Bosch-Str. 38 |
| D-67605 Ludwigshafen |

BASF SE

Carl-Bosch-Str. 38

D-67605 Ludwigshafen

| | BaySystems Ibéria |
| --- | --- |
| Crta Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibéria

Crta Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| Malta |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

Malta

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène Boucher |
| ZI Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène Boucher

ZI Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Desautel SAS |
| --- | --- |
| Parc d'Entreprises BP 9 |
| F-01121 Montluel (Cedex) |

Desautel SAS

Parc d'Entreprises BP 9

F-01121 Montluel (Cedex)

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SLO-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SLO-1000 Ljubljana

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SLO-1000 Ljubljana

| | Eurobrom BV |
| --- | --- |
| Fosfaatweg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

Eurobrom BV

Fosfaatweg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrine g. 1D |
| Ramučiai, Kauno r. LT-54464 |
| Lithuania |

Freolitus

Centrine g. 1D

Ramučiai, Kauno r. LT-54464

Lithuania

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| 2835 Nicosia |
| Cyprus |

G.A.L Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

2835 Nicosia

Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Harp International Ltd. |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd.

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (Lamirsa) |
| --- | --- |
| Geminis 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (Lamirsa)

Geminis 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawla II 41 a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawla II 41 a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

PO Box 51744

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia |
| --- | --- |
| C/Mexico no 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia

C/Mexico no 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| Kossuth u. 12 |
| HU-6763 Szatymaz |

Vrec-Co Import-Export Kft.

Kossuth u. 12

HU-6763 Szatymaz

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Maritime Service AS |
| --- | --- |
| Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB |
| Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Maritime Service AS

Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB

Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| ul. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

ul. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Kelt Brüsszelben, 2008. április 30-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 244., 2000.9.29., 1. o. A legutóbb a 2007/540/EK bizottsági határozattal (HL L 198., 2007.7.31., 35.o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 164., 2007.7.18., 22. o.

2

(3)  HL L 88., 2007.3.29., 51. o.

3

---

I. MELLÉKLET

I. ÉS II. CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban alapanyagnak történő felhasználásra és megsemmisítésre szánt 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének és egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének importőrök között kiosztott kvótái a 2008. január 1. és december 31. közötti időszakra.

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

II. MELLÉKLET

III.   CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban a kritikus alkalmazásra és megsemmisítésre szánt halonok importőrök között kiosztott kvótái a 2008. január 1. és december 31. közötti időszakra.

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | BASF SE (DE) |
| --- | --- |

BASF SE (DE)

| | Desautel SAS (FR) |
| --- | --- |

Desautel SAS (FR)

| | Poz-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz-Pliszka (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

III. MELLÉKLET

IV.   CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban az alapanyagként történő felhasználásra és megsemmisítésre szánt szén-tetrakloridnak az importőrök között kiosztott kvótái a 2008. január 1. és december 31. közötti időszakra.

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

IV. MELLÉKLET

V.   CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban az alapanyagként történő felhasználásra és megsemmisítésre szánt 1,1,1-triklór-etánnak az importőrök között kiosztott kvótái a 2008. január 1. és december 31. közötti időszakra.

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

V. MELLÉKLET

VI.   CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban a karantén és szállítás előtti kezelések céljaira, alapanyagként történő felhasználásra és megsemmisítésre szánt metil-bromidnak az importőrök között kiosztott kvótái a 2008. január 1. és december 31. közötti időszakra.

| | AT-KARLOVO (BG) |
| --- | --- |

AT-KARLOVO (BG)

| | Agropest Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Agropest Sp. z o.o. (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena SRL (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena SRL (IT)

| | Eurobrom BV (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom BV (NL)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

VI. MELLÉKLET

VII.   CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak szánt részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének importőrei között kiosztott kvóták a 2008. január 1. és december 31. közötti időszakra.

Hovione Farmaciencia SA (PT)

---

VII. MELLÉKLET

VIII.   CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel és a 195/2007/EK bizottsági határozat rendelkezéseivel összhangban az alapanyagnak, reakcióközegnek, regenerálásra, megsemmisítésre és egyéb, a 2037/2000/EK rendelet 5. cikkében meghatározott célokra szánt részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének gyártók és importőrök között kiosztott kvótái a 2008. január 1. és december 31. közötti időszakra.

Gyártó

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importőr

| | Alcobre SA (ES) |
| --- | --- |

Alcobre SA (ES)

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor SA (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor SA (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco SA (BE) |
| --- | --- |

Galco SA (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd. (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd. (UK)

| | SJB Energy Trading BV (NL) |
| --- | --- |

SJB Energy Trading BV (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Tazzetti Fluids SRL (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids SRL (IT)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

| | Zakłady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zakłady Azotowe (PL)

---

VIII. MELLÉKLET

IX.   CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak szánt bróm-klór-metánnak az importőrök között kiosztott kvótái a 2008. január 1. és december 31. közötti időszakra.

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom BV (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom BV (NL)

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

---

IX. MELLÉKLET

Ez a melléklet nem nyilvános, mert bizalmas kereskedelmi információt tartalmaz.

---

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/77

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. május 21.)

a 3 400-3 800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földi rendszerek javára történő harmonizálásáról

(az értesítés a C(2008) 1873. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/411/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra („rádióspektrum-határozat”) (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság „A vezeték nélküli elektronikus hírközlés gyors frekvenciához férése a rugalmasság növelésével” (2) című közleményében, amelyben többek között a 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasávval is foglalkozik, a spektrum rugalmasabb használatát szorgalmazta. A rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoportnak (RSPG) az elektronikus hírközlési szolgáltatások vezeték nélküli frekvencia-hozzáférésére vonatkozó politikáról (WAPECS) 2005. november 23-án kiadott véleményében a tagállamok a technológiasemlegességet és szolgáltatássemlegességet kiemelt szakpolitikai célokként kezelték a rugalmasabb spektrumhasználat eléréséhez. Továbbá a véleményben képviselt álláspont szerint e politikai célokat a piactorzulás elkerülése érdekében nem átmenet nélkül, hanem fokozatosan kell elérni. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság „A vezeték nélküli elektronikus hírközlés gyors frekvenciához férése a rugalmasság növelésével” (2) című közleményében, amelyben többek között a 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasávval is foglalkozik, a spektrum rugalmasabb használatát szorgalmazta. A rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoportnak (RSPG) az elektronikus hírközlési szolgáltatások vezeték nélküli frekvencia-hozzáférésére vonatkozó politikáról (WAPECS) 2005. november 23-án kiadott véleményében a tagállamok a technológiasemlegességet és szolgáltatássemlegességet kiemelt szakpolitikai célokként kezelték a rugalmasabb spektrumhasználat eléréséhez. Továbbá a véleményben képviselt álláspont szerint e politikai célokat a piactorzulás elkerülése érdekében nem átmenet nélkül, hanem fokozatosan kell elérni.

| (2) | A 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasávnak a helyhez kötött, nomadikus és mobil alkalmazások számára történő kijelölése fontos szerepet tölt be a mobil-, vonalas és a műsorszolgáltató szektorok konvergenciájának a műszaki újításokkal lépést tartó kezelésében. Az e frekvenciasávban nyújtott szolgáltatásoknak főként a végfelhasználók széles sávú hírközléshez való hozzáférését hivatottak elősegíteni. |
| --- | --- |

(2)

A 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasávnak a helyhez kötött, nomadikus és mobil alkalmazások számára történő kijelölése fontos szerepet tölt be a mobil-, vonalas és a műsorszolgáltató szektorok konvergenciájának a műszaki újításokkal lépést tartó kezelésében. Az e frekvenciasávban nyújtott szolgáltatásoknak főként a végfelhasználók széles sávú hírközléshez való hozzáférését hivatottak elősegíteni.

| (3) | A várakozás szerint a széles sávú vezeték nélküli hírközlési szolgáltatások, amelyek számára a 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasávot jelölik ki, nagymértékben páneurópaiak lesznek abban az értelemben, hogy az ilyen elektronikus hírközlési szolgáltatás adott tagállambeli felhasználói bármely másik tagállamban is hozzáférést nyerhetnek a megfelelő szolgáltatáshoz. |
| --- | --- |

(3)

A várakozás szerint a széles sávú vezeték nélküli hírközlési szolgáltatások, amelyek számára a 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasávot jelölik ki, nagymértékben páneurópaiak lesznek abban az értelemben, hogy az ilyen elektronikus hírközlési szolgáltatás adott tagállambeli felhasználói bármely másik tagállamban is hozzáférést nyerhetnek a megfelelő szolgáltatáshoz.

| (4) | A 676/2002/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság 2006. január 4-én megbízást adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (a továbbiakban: CEPT), hogy határozza meg a harmonizált rádió-frekvenciasávoknak a széles sávú vezeték nélküli hozzáférést (BWA) használó alkalmazások számára való rendelkezésre állásának feltételeit az EU-ban. |
| --- | --- |

(4)

A 676/2002/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság 2006. január 4-én megbízást adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (a továbbiakban: CEPT), hogy határozza meg a harmonizált rádió-frekvenciasávoknak a széles sávú vezeték nélküli hozzáférést (BWA) használó alkalmazások számára való rendelkezésre állásának feltételeit az EU-ban.

| (5) | A megbízás alapján a széles sávú vezeték nélküli hozzáférésről tett jelentésének (CEPT 15. sz. jelentés) következtetése szerint a helyhez kötött, nomadikus és mobil hálózatok kiépítése műszakilag kivitelezhető a 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasávban az elektronikus hírközlési bizottság ECC/DEC/(07)02 határozatában és ECC/REC/(04)05 ajánlásában foglalt műszaki feltételek mellett. |
| --- | --- |

(5)

A megbízás alapján a széles sávú vezeték nélküli hozzáférésről tett jelentésének (CEPT 15. sz. jelentés) következtetése szerint a helyhez kötött, nomadikus és mobil hálózatok kiépítése műszakilag kivitelezhető a 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasávban az elektronikus hírközlési bizottság ECC/DEC/(07)02 határozatában és ECC/REC/(04)05 ajánlásában foglalt műszaki feltételek mellett.

| (6) | Tekintettel a széles sávú hozzáférést biztosító földi elektronikus hírközlési szolgáltatások e sávokban történő bevezetése iránti piaci igényre, a CEPT-nek adott megbízás eredményeit alkalmazhatóvá kell tenni a Közösségben, és a tagállamoknak haladéktalanul alkalmazniuk kell azokat. A 3 400–3 600 MHz-es és a 3 600–3 800 MHz-es részsávok jelenlegi használatában és az irántuk tapasztalható piaci igények közti különbségekre való tekintettel külön határidőket kell szabni a két részsáv kijelölésére és rendelkezésre állására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a széles sávú hozzáférést biztosító földi elektronikus hírközlési szolgáltatások e sávokban történő bevezetése iránti piaci igényre, a CEPT-nek adott megbízás eredményeit alkalmazhatóvá kell tenni a Közösségben, és a tagállamoknak haladéktalanul alkalmazniuk kell azokat. A 3 400–3 600 MHz-es és a 3 600–3 800 MHz-es részsávok jelenlegi használatában és az irántuk tapasztalható piaci igények közti különbségekre való tekintettel külön határidőket kell szabni a két részsáv kijelölésére és rendelkezésre állására vonatkozóan.

| (7) | A 3 400–3 800 MHz-es sávnak a széles sávú vezeték nélküli hozzáférésre vonatkozó megbízás eredményeinek megfelelően történő kijelölése és rendelkezésre állásának biztosítása annak felismerésén alapul, hogy a fenti sávokban már más alkalmazások is működnek, és nem kizárt, hogy a továbbiakban más olyan rendszerek és szolgáltatások is használják majd, amelyek számára ezeket a sávokat az ITU (International Telecommunications Union – Nemzetközi Távközlési Egyesület) Rádiószabályzatának megfelelően (nem kizárólagos jelleggel) jelölik ki. Az ugyanazon vagy szomszédos sávok különféle rendszerek és szolgáltatások általi egyidejű használatára vonatkozó megfelelő megosztási követelményeket az elektronikus hírközlési bizottság 100. sz. jelentése tartalmazza. E jelentés többek között alátámasztja, hogy a műholdas szolgáltatásokkal való frekvenciasáv-megosztás – azok európai kiépültségére, a tényleges topográfiai körülmények esetenkénti vizsgálatából következő, a földrajzi elkülönítésre vonatkozó követelményekre való tekintettel – gyakran kivitelezhető. |
| --- | --- |

(7)

A 3 400–3 800 MHz-es sávnak a széles sávú vezeték nélküli hozzáférésre vonatkozó megbízás eredményeinek megfelelően történő kijelölése és rendelkezésre állásának biztosítása annak felismerésén alapul, hogy a fenti sávokban már más alkalmazások is működnek, és nem kizárt, hogy a továbbiakban más olyan rendszerek és szolgáltatások is használják majd, amelyek számára ezeket a sávokat az ITU (International Telecommunications Union – Nemzetközi Távközlési Egyesület) Rádiószabályzatának megfelelően (nem kizárólagos jelleggel) jelölik ki. Az ugyanazon vagy szomszédos sávok különféle rendszerek és szolgáltatások általi egyidejű használatára vonatkozó megfelelő megosztási követelményeket az elektronikus hírközlési bizottság 100. sz. jelentése tartalmazza. E jelentés többek között alátámasztja, hogy a műholdas szolgáltatásokkal való frekvenciasáv-megosztás – azok európai kiépültségére, a tényleges topográfiai körülmények esetenkénti vizsgálatából következő, a földrajzi elkülönítésre vonatkozó követelményekre való tekintettel – gyakran kivitelezhető.

| (8) | Frekvencialeválasztási maszkok (BEM – Block Edge Mask) az adott felhasználó teljes frekvenciablokkjára a felhasználó választotta technológia által elfoglalt csatornák számától függetlenül érvényes műszaki paraméterek. E maszkoknak be kell épülniük a spektrumhasználatra vonatkozó engedélyezési rendszerbe. Vonatkoznak mind a frekvenciablokkon belüli, mind az azon kívüli kibocsátásokra. Ezek jogszabályi előírások, amelyek célja a szomszédos hálózatok közti káros interferencia kockázatának kezelése, és nem érintik a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) alapján a berendezésekre megállapított normákat. |
| --- | --- |

(8)

Frekvencialeválasztási maszkok (BEM – Block Edge Mask) az adott felhasználó teljes frekvenciablokkjára a felhasználó választotta technológia által elfoglalt csatornák számától függetlenül érvényes műszaki paraméterek. E maszkoknak be kell épülniük a spektrumhasználatra vonatkozó engedélyezési rendszerbe. Vonatkoznak mind a frekvenciablokkon belüli, mind az azon kívüli kibocsátásokra. Ezek jogszabályi előírások, amelyek célja a szomszédos hálózatok közti káros interferencia kockázatának kezelése, és nem érintik a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) alapján a berendezésekre megállapított normákat.

| (9) | A spektrum rendelkezésre állásához és a hatékony használatához szükséges műszaki feltételek harmonizációja nem terjed ki a kijelölési és engedélyezési eljárásokra, valamint az ütemezésre, sem annak eldöntésére, hogy kell-e versenyeztetési kiválasztási eljárásokat alkalmazni a rádiófrekvenciák kijelölésekor; ezeket a tagállamok a közösségi joggal összhangban maguk bonyolítják. |
| --- | --- |

(9)

A spektrum rendelkezésre állásához és a hatékony használatához szükséges műszaki feltételek harmonizációja nem terjed ki a kijelölési és engedélyezési eljárásokra, valamint az ütemezésre, sem annak eldöntésére, hogy kell-e versenyeztetési kiválasztási eljárásokat alkalmazni a rádiófrekvenciák kijelölésekor; ezeket a tagállamok a közösségi joggal összhangban maguk bonyolítják.

| (10) | A szerzett jogok tekintetében nemzeti szinten fennálló különbségek versenytorzulást eredményezhetnek. A jelenleg hatályos jogszabályi keret, úgymint az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) (engedélyezési irányelv), valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (keretirányelv) biztosítja a tagállamoknak az e problémák arányos, megkülönböztetéstől mentes, objektív és a közösségi jognak megfelelő kezeléséhez szükséges eszközöket. |
| --- | --- |

(10)

A szerzett jogok tekintetében nemzeti szinten fennálló különbségek versenytorzulást eredményezhetnek. A jelenleg hatályos jogszabályi keret, úgymint az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) (engedélyezési irányelv), valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (keretirányelv) biztosítja a tagállamoknak az e problémák arányos, megkülönböztetéstől mentes, objektív és a közösségi jognak megfelelő kezeléséhez szükséges eszközöket.

| (11) | A 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasáv más, már létező, harmadik országbeli szolgáltatások általi használata több tagállamban akadályt jelenthet az e frekvenciasáv elektronikus hírközlő hálózatok általi használatának bevezetésében. Az ilyen akadályokról a 676/2002/EK határozat 7. cikke és 6. cikkének (2) bekezdése szerint tájékoztatni kell a Bizottságot, valamint ugyanezen határozat 5. cikke szerint közzé kell azokat tenni. |
| --- | --- |

(11)

A 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasáv más, már létező, harmadik országbeli szolgáltatások általi használata több tagállamban akadályt jelenthet az e frekvenciasáv elektronikus hírközlő hálózatok általi használatának bevezetésében. Az ilyen akadályokról a 676/2002/EK határozat 7. cikke és 6. cikkének (2) bekezdése szerint tájékoztatni kell a Bizottságot, valamint ugyanezen határozat 5. cikke szerint közzé kell azokat tenni.

| (12) | A 3 400–3 800 MHz-es sáv hosszú távon is hatékony használatának biztosítása érdekében az igazgatásoknak folyamatosan tanulmányozniuk kell a hatékonyság fokozásának és az innovatív spektrumhasználat, pl. a szövevényes hálózati architektúra lehetőségeit. Az ilyen tanulmányokat e határozat felülvizsgálatának megfontolásakor figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(12)

A 3 400–3 800 MHz-es sáv hosszú távon is hatékony használatának biztosítása érdekében az igazgatásoknak folyamatosan tanulmányozniuk kell a hatékonyság fokozásának és az innovatív spektrumhasználat, pl. a szövevényes hálózati architektúra lehetőségeit. Az ilyen tanulmányokat e határozat felülvizsgálatának megfontolásakor figyelembe kell venni.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a rádiófrekvencia-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a rádiófrekvencia-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A határozat célja a 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasávnak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földi rendszerek számára való rendelkezésre állására és az azok általi hatékony használatára vonatkozó feltétek harmonizálása, amely nem érinti az e sávban jelenleg működő felhasználások védelmét és jövőbeli működését.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb e határozat hatálybalépését követő hat hónapon belül az e határozat mellékletében meghatározott paramétereknek megfelelően – nem kizárólagos jelleggel – gondoskodnak a 3 400–3 600 MHz-es sáv kijelöléséről és rendelkezésre állásáról a földi elektronikus hírközlő hálózatok számára.

(2)   A tagállamok 2012. január 1-jéig az e határozat mellékletében meghatározott paramétereknek megfelelően – nem kizárólagos jelleggel – gondoskodnak a 3 600–3 800 MHz-es sáv kijelöléséről, majd rendelkezésre állásáról a földi elektronikus hírközlő hálózatok számára.

(3)   A tagállamok biztosítják a szomszédos sávokban üzemelő rendszerek kellő védelmét az (1) és a (2) bekezdésben említett hálózatokkal szemben.

(4)   A tagállamokat nem kötik az e határozatban foglalt kötelezettségek az olyan földrajzi területeken, ahol a harmadik országokkal való egyeztetés miatt el kell térni az e rendelet mellékletében meghatározott paraméterektől.

A tagállamok minden lehetséges erőfeszítést megtesznek az ilyen eltérések elkerülésére, amelyről az érintett földrajzi területek megadásával tájékoztatják a Bizottságot, és a 676/2002/EK határozatnak megfelelően közzéteszik a vonatkozó információkat.

3. cikk

A tagállamok a 2. cikk értelmében a helyhez kötött, nomadikus és mobil elektronikus hírközlő hálózatok számára lehetővé teszik a 3 400–3 800 MHz-es sáv használatát.

4. cikk

A tagállamok ellenőrzik a 3 400–3 800 MHz-es sáv használatát, és megállapításaikról jelentést tesznek a Bizottságnak a határozat rendszeres és megfelelő időben történő felülvizsgálatának lehetővé tétele érdekében.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 21-én.

a Bizottság részéről

Viviane REDING

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

1

(2)  COM(2007) 50.

2

(3)  HL L 91., 1999.4.7., 10. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

4

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o. A 717/2007/EK rendelettel (HL L 171., 2007.6.29., 32. o.) módosított irányelv.

5

---

MELLÉKLET

A 2. CIKKBEN EMLÍTETT PARAMÉTEREK

Az alábbi, frekvencialeválasztási maszk (BEM) néven összefoglalt műszaki paraméterek – kétoldalú vagy többoldalú megállapodások hiányában – a szomszédos hálózatok párhuzamos működésének biztosításához szükséges feltételek alapvető részét képezik. Az ilyen hálózatok üzemeltetőinek megállapodása esetén kevésbé szigorú paraméterek is alkalmazhatók. Az 1999/5/EK irányelvnek megfelelő és a legalább az alábbi műszaki paraméterek által biztosított védelmi szintet garantáló zavarcsökkentő technikák alkalmazása esetén (1) az e sávban működő berendezésekre az alább meghatározottak helyett EIRP (2)-határértékek is alkalmazhatók.

A.   A FREKVENCIABLOKKON BELÜLI KIBOCSÁTÁSOKRA VONATKOZÓ HATÁRÉRTÉKEK

1.   Táblázat

EIRP spektrális sűrűség-határértékek a 3 400–3 800 MHz-es sávban működő helyhez kötött és nomadikus alkalmazásokra

| Állomástípus | Maximális EIRP spektrális sűrűség
  (dBm/MHz)
  (beleértve a tűréshatárokat és az automatikus jeltovábbító teljesítményszabályozója (ATPC) által használt tartományt) |
| --- | --- |
| Központi állomás (valamint az ismétlőállomás lejövő adatátvitelei) | +53 (3) |
| Kültéri végkészülék (valamint az ismétlőállomás felmenő adatátvitelei) | +50 |
| Beltéri végkészülék | +42 |

Állomástípus

Maximális EIRP spektrális sűrűség

(dBm/MHz)

(beleértve a tűréshatárokat és az automatikus jeltovábbító teljesítményszabályozója (ATPC) által használt tartományt)

Központi állomás (valamint az ismétlőállomás lejövő adatátvitelei)

+53 (3)

Kültéri végkészülék (valamint az ismétlőállomás felmenő adatátvitelei)

+50

Beltéri végkészülék

+42

2.   Táblázat

EIRP spektrális sűrűség-határértékek a 3 400–3 800 MHz-es sávban működő mobil alkalmazásokra

| Állomástípus | Maximális EIRP spektrális sűrűség
  (dBm/MHz)
  Legkisebb ATPC-tartomány: 15 dB |
| --- | --- |
| Központi állomás | +53 (4) |
| Végkészülék | +25 |

Állomástípus

Maximális EIRP spektrális sűrűség

(dBm/MHz)

Legkisebb ATPC-tartomány: 15 dB

Központi állomás

+53 (4)

Végkészülék

+25

B.   A FREKVENCIABLOKKON KÍVÜLI KIBOCSÁTÁSOKRA VONATKOZÓ HATÁRÉRTÉKEK (A KÖZPONTI ÁLLOMÁSOKRA VONATKOZÓ FREKVENCIALEVÁLASZTÁSI MASZK [BEM])

Ábra

A központi állomás frekvenciablokkon kívüli kibocsátásai

Image

Táblázat

A központi állomásra vonatkozó frekvencialeválasztási maszk táblázatszerű leírása

| Frekvenciaeltolódás | A központi állomás jeltovábbítója által leadott teljesítmény sűrűségének határértékei
  (dBm/MHz) |
| --- | --- |
| A (kijelölt) sávon belül | Lásd az 1. és 2. táblázatot |
| ΔF = 0 | – 6 |
| 0<ΔF<A | – 6 – 41· (ΔF/A) |
| A | – 47 |
| A<ΔF<B | – 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A)) |
| ΔF≥B | – 59 |

Frekvenciaeltolódás

A központi állomás jeltovábbítója által leadott teljesítmény sűrűségének határértékei

(dBm/MHz)

A (kijelölt) sávon belül

Lásd az 1. és 2. táblázatot

ΔF = 0

– 6

0<ΔF<A

– 6 – 41· (ΔF/A)

A

– 47

A<ΔF<B

– 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A))

ΔF≥B

– 59

---

(1)  A helyhez kötött és nomadikus hálózatokra alkalmazandó általános műszaki feltételeket az EN 302 326-2 és az EN 302 326-3 harmonizált szabványok tartalmazzák; ezekben találhatók a „központi állomás” és a „végkészülék” kifejezések meghatározásai is. A „központi állomás” kifejezés megfeleltethető a mobiltelefon-hálózatok összefüggésében használatos „bázisállomás” kifejezésnek.

(2)  Kisugárzott egyenértékű izotróp teljesítmény (equivalent isotropic radiated power).

(3)  A táblázatban a központi állomásra megadott EIRP spektrális sűrűségérték a hagyományos, 90°-os nyílásszögű szektoriális antennák esetében megfelelő.

(4)  A táblázatban a központi állomásra megadott EIRP spektrális sűrűségérték a hagyományos, 90°-os nyílásszögű szektoriális antennák esetében megfelelő.

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 4.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/82

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG CHAD/3/2008 HATÁROZATA

(2008. május 28.)

a harmadik államoknak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez történő hozzájárulása elfogadásáról szóló CHAD/1/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozat és az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai művelete tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról szóló CHAD/2/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozat módosításáról

(2008/412/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről (EUFOR Tchad/RCA művelet) szóló, 2007. október 15-i 2007/677/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a harmadik államoknak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez történő hozzájárulása elfogadásáról szóló, 2008. február 13-i CHAD/1/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozatra (2) és az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai művelete tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról szóló CHAD/2/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozatra (3),

mivel:

| (1) | Az EU műveleti parancsnoka és az Európai Unió Katonai Bizottsága által az Orosz Föderáció hozzájárulásáról megfogalmazott ajánlásokat követően az Orosz Föderáció hozzájárulását el kell fogadni. |
| --- | --- |

(1)

Az EU műveleti parancsnoka és az Európai Unió Katonai Bizottsága által az Orosz Föderáció hozzájárulásáról megfogalmazott ajánlásokat követően az Orosz Föderáció hozzájárulását el kell fogadni.

| (2) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában, |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2008. február 13-i Chad/1/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozat 1. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Harmadik államok hozzájárulása

A katonai erők létrehozásával foglalkozó konferenciákat és további konzultációkat követően az Albán Köztársaságnak és az Orosz Föderációnak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez történő hozzájárulását el kell fogadni.”

2. cikk

A 2008. március 18-i CHAD/2/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozat melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

A 2. cikk (1) bekezdésében említett harmadik államok

| — | az Albán Köztársaság |
| --- | --- |

—

az Albán Köztársaság

| — | az Orosz Föderáció”. |
| --- | --- |

—

az Orosz Föderáció”.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2008. május 28-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

M. IPAVIC

---

(1)  HL L 279., 2007.10.23., 21. o.

1

(2)  HL L 56., 2008.2.29., 64. o.

2

(3)  HL L 107., 2008.4.17., 60. o.

3

---