# Euroopa Liidu L 210/6. a

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 210 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide6. august 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 210

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide6. august 2008

---

| Sisukord | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu otsus 2008/615/JSK, 23. juuni 2008, piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega | 1 |
| | * | Nõukogu otsus 2008/616/JSK, 23. juuni 2008, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega | 12 |
| | * | Nõukogu otsus 2008/617/JSK, 23. juuni 2008, Euroopa Liidu liikmesriikide eriüksuste koostöö parandamise kohta kriisiolukordades | 73 |

Sisukord

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

Lehekülg

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu otsus 2008/615/JSK, 23. juuni 2008, piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega

1

*

Nõukogu otsus 2008/616/JSK, 23. juuni 2008, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega

12

*

Nõukogu otsus 2008/617/JSK, 23. juuni 2008, Euroopa Liidu liikmesriikide eriüksuste koostöö parandamise kohta kriisiolukordades

73

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 6.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/1

---

NÕUKOGU OTSUS 2008/615/JSK,

23. juuni 2008,

piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkti a, artiklit 32 ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb piiriülese koostöö tõhustamist eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega) (Prümi leping) jõustumist esitatakse kooskõlas Euroopa Liidu lepingu sätetega ja komisjoniga konsulteerides käesolev algatus eesmärgiga inkorporeerida Prümi lepingu sätete sisu Euroopa Liidu õigusraamistikku. |
| --- | --- |

(1)

Pärast Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb piiriülese koostöö tõhustamist eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega) (Prümi leping) jõustumist esitatakse kooskõlas Euroopa Liidu lepingu sätetega ja komisjoniga konsulteerides käesolev algatus eesmärgiga inkorporeerida Prümi lepingu sätete sisu Euroopa Liidu õigusraamistikku.

| (2) | 1999. aasta oktoobris Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes kinnitati, et õigusrikkumiste avastamiseks ja uurimiseks on vajalik parem teabevahetus liikmesriikide pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

(2)

1999. aasta oktoobris Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes kinnitati, et õigusrikkumiste avastamiseks ja uurimiseks on vajalik parem teabevahetus liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

| (3) | 2004. aasta novembris heaks kiidetud Haagi programmis vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus väljendas Euroopa Ülemkogu veendumust, et vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamiseks on vaja uudset lähenemist piiriülesele õiguskaitsealase teabe vahetusele. |
| --- | --- |

(3)

2004. aasta novembris heaks kiidetud Haagi programmis vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus väljendas Euroopa Ülemkogu veendumust, et vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamiseks on vaja uudset lähenemist piiriülesele õiguskaitsealase teabe vahetusele.

| (4) | Sellest tulenevalt nentis Euroopa Ülemkogu, et sellise teabe vahetus peaks vastama kättesaadavuse põhimõtte suhtes kohaldatavatele tingimustele. See tähendab, et oma kohustuste täitmiseks teavet vajav liikmesriigi õiguskaitsetöötaja võib seda saada mõnest teisest liikmesriigist ja et seda teavet omava liikmesriigi õiguskaitseasutused esitavad selle nimetatud eesmärgil, võttes arvesse selles liikmesriigis käimas olevate uurimiste vajadusi. |
| --- | --- |

(4)

Sellest tulenevalt nentis Euroopa Ülemkogu, et sellise teabe vahetus peaks vastama kättesaadavuse põhimõtte suhtes kohaldatavatele tingimustele. See tähendab, et oma kohustuste täitmiseks teavet vajav liikmesriigi õiguskaitsetöötaja võib seda saada mõnest teisest liikmesriigist ja et seda teavet omava liikmesriigi õiguskaitseasutused esitavad selle nimetatud eesmärgil, võttes arvesse selles liikmesriigis käimas olevate uurimiste vajadusi.

| (5) | Euroopa Ülemkogu seadis Haagi programmis selle eesmärgi saavutamise tähtpäevaks 1. jaanuari 2008. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu seadis Haagi programmis selle eesmärgi saavutamise tähtpäevaks 1. jaanuari 2008.

| (6) | Nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsuses 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (2) on juba sätestatud eeskirjad, mille alusel liikmesriikide õiguskaitseasutused saavad kiiresti ja tõhusalt vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet, et viia läbi uurimist kriminaalasjades või kriminaalluure operatsioone. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsuses 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (2) on juba sätestatud eeskirjad, mille alusel liikmesriikide õiguskaitseasutused saavad kiiresti ja tõhusalt vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet, et viia läbi uurimist kriminaalasjades või kriminaalluure operatsioone.

| (7) | Haagi programmis vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus märgitakse samuti, et uut tehnoloogiat peaks täies ulatuses ära kasutama ning et samuti tuleks võimaldada vastastikust juurdepääsu riiklikele andmebaasidele, nähes seejuures ette, et uued tsentraliseeritud Euroopa andmebaasid tuleks luua ainult selliste uurimuste põhjal, mis on tõestanud oma lisandväärtust. |
| --- | --- |

(7)

Haagi programmis vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus märgitakse samuti, et uut tehnoloogiat peaks täies ulatuses ära kasutama ning et samuti tuleks võimaldada vastastikust juurdepääsu riiklikele andmebaasidele, nähes seejuures ette, et uued tsentraliseeritud Euroopa andmebaasid tuleks luua ainult selliste uurimuste põhjal, mis on tõestanud oma lisandväärtust.

| (8) | Tõhusal rahvusvahelisel koostööl on täpse teabe kiire ja tõhusa vahetamise võimaldamisel äärmiselt oluline roll. Eesmärk on kehtestada kord kiirete, tõhusate ja odavate andmevahetuse vahendite kasutuse edendamiseks. Andmete ühiseks kasutamiseks tuleks kohaldada kõnealuse korra suhtes vastutuse põhimõtet ja see kord peaks nõuetekohaselt tagama andmete õigsuse ning turbe nende edastamisel ja säilitamisel ning samuti sisaldama korda andmevahetuse salvestamiseks ja vahetatavate andmete kasutamise suhtes kohaldatavaid piiranguid. |
| --- | --- |

(8)

Tõhusal rahvusvahelisel koostööl on täpse teabe kiire ja tõhusa vahetamise võimaldamisel äärmiselt oluline roll. Eesmärk on kehtestada kord kiirete, tõhusate ja odavate andmevahetuse vahendite kasutuse edendamiseks. Andmete ühiseks kasutamiseks tuleks kohaldada kõnealuse korra suhtes vastutuse põhimõtet ja see kord peaks nõuetekohaselt tagama andmete õigsuse ning turbe nende edastamisel ja säilitamisel ning samuti sisaldama korda andmevahetuse salvestamiseks ja vahetatavate andmete kasutamise suhtes kohaldatavaid piiranguid.

| (9) | Kõnealuseid tingimusi täidab Prümi leping. Selleks et kõik liikmesriigid saaksid täita Haagi programmi olulisi nõudeid selles kehtestatud tähtaegadeks, tuleks Prümi lepingu oluliste osade sisu kohaldada kõigi liikmesriikide suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealuseid tingimusi täidab Prümi leping. Selleks et kõik liikmesriigid saaksid täita Haagi programmi olulisi nõudeid selles kehtestatud tähtaegadeks, tuleks Prümi lepingu oluliste osade sisu kohaldada kõigi liikmesriikide suhtes.

| (10) | Sellest tulenevalt sisaldab otsus Prümi lepingu peamistel sätetel põhinevaid sätteid, mille eesmärgiks on parandada teabevahetust selliselt, et liikmesriigid annavad üksteisele õiguse juurdepääsuks automatiseeritud DNA-registritele, sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidele ning sõidukite registreerimisandmetele. Riiklikes DNA-registrites ja sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides sisalduvate andmete puhul peaks kokkulangevuse või selle puudumise tuvastamisel põhinev süsteem võimaldama otsingut sooritaval liikmesriigil teise sammuna taotleda registrit haldavalt liikmesriigilt konkreetseid asjaomaseid isikuandmeid ning vajaduse korral täiendavat teavet vastastikuse abi andmise menetluste kaudu, kaasa arvatud raamotsuse 2006/960/JSK kohaselt vastu võetud menetlused. |
| --- | --- |

(10)

Sellest tulenevalt sisaldab otsus Prümi lepingu peamistel sätetel põhinevaid sätteid, mille eesmärgiks on parandada teabevahetust selliselt, et liikmesriigid annavad üksteisele õiguse juurdepääsuks automatiseeritud DNA-registritele, sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidele ning sõidukite registreerimisandmetele. Riiklikes DNA-registrites ja sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides sisalduvate andmete puhul peaks kokkulangevuse või selle puudumise tuvastamisel põhinev süsteem võimaldama otsingut sooritaval liikmesriigil teise sammuna taotleda registrit haldavalt liikmesriigilt konkreetseid asjaomaseid isikuandmeid ning vajaduse korral täiendavat teavet vastastikuse abi andmise menetluste kaudu, kaasa arvatud raamotsuse 2006/960/JSK kohaselt vastu võetud menetlused.

| (11) | See tõhustaks märkimisväärselt praegu rakendatavat korda, võimaldades liikmesriikidel teada saada, kas mõni teine liikmesriik omab talle vajaminevat teavet, ning kui omab, siis milline liikmesriik. |
| --- | --- |

(11)

See tõhustaks märkimisväärselt praegu rakendatavat korda, võimaldades liikmesriikidel teada saada, kas mõni teine liikmesriik omab talle vajaminevat teavet, ning kui omab, siis milline liikmesriik.

| (12) | Piiriülene andmete võrdlemine peaks andma kuritegevusega võitlemisele uue mõõtme. Andmete võrdlemisel saadud teave peaks võimaldama liikmesriikidel rakendada uusi uurimisalaseid lähenemisviise ning etendama seega liikmesriikide õiguskaitse- ja õigusasutuste abistamisel väga olulist osa. |
| --- | --- |

(12)

Piiriülene andmete võrdlemine peaks andma kuritegevusega võitlemisele uue mõõtme. Andmete võrdlemisel saadud teave peaks võimaldama liikmesriikidel rakendada uusi uurimisalaseid lähenemisviise ning etendama seega liikmesriikide õiguskaitse- ja õigusasutuste abistamisel väga olulist osa.

| (13) | Eeskirjad põhinevad liikmesriikide andmebaaside võrguks ühendamisel. |
| --- | --- |

(13)

Eeskirjad põhinevad liikmesriikide andmebaaside võrguks ühendamisel.

| (14) | Teatavaid tingimusi kohaldades peaksid liikmesriigid saama edastada isikuandmeid ja isikustamata andmeid, et parandada teabevahetust eesmärgiga ära hoida kuritegusid ning tagada avalik kord ja julgeolek seoses piiriülese mõõtmega suursündmustega. |
| --- | --- |

(14)

Teatavaid tingimusi kohaldades peaksid liikmesriigid saama edastada isikuandmeid ja isikustamata andmeid, et parandada teabevahetust eesmärgiga ära hoida kuritegusid ning tagada avalik kord ja julgeolek seoses piiriülese mõõtmega suursündmustega.

| (15) | Artikli 12 kohaldamisel võivad liikmesriigid otsustada pidada prioriteediks raskete kuritegudega võitlemist, pidades silmas asjaolu, et tehniline võimsus andmete edastamiseks on piiratud. |
| --- | --- |

(15)

Artikli 12 kohaldamisel võivad liikmesriigid otsustada pidada prioriteediks raskete kuritegudega võitlemist, pidades silmas asjaolu, et tehniline võimsus andmete edastamiseks on piiratud.

| (16) | Lisaks teabevahetuse parandamisele on vaja reguleerida politseiasutuste-vahelise tiheda koostöö muid vorme, eelkõige ühiste julgeolekuoperatsioonide (nt ühispatrullid) korral toimuvat koostööd. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks teabevahetuse parandamisele on vaja reguleerida politseiasutuste-vahelise tiheda koostöö muid vorme, eelkõige ühiste julgeolekuoperatsioonide (nt ühispatrullid) korral toimuvat koostööd.

| (17) | Tihedam politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö peab käima käsikäes põhiõiguste austamisega, eelkõige õigusega eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, mis tagatakse tervikliku andmekaitse erikorraga, mis tuleks välja töötada eri liiki andmevahetuse eripäradest lähtudes. Selliste andmekaitset käsitlevate erisätete puhul tuleks eelkõige arvesse võtta piiriülese on-line-juurdepääsu eripära andmebaasidele. Kuna on-line-juurdepääsu puhul ei ole registrit haldaval liikmesriigil võimalik läbi viia mis tahes eelnevat kontrolli, peab olema loodud süsteem järelkontrolli tagamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Tihedam politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö peab käima käsikäes põhiõiguste austamisega, eelkõige õigusega eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, mis tagatakse tervikliku andmekaitse erikorraga, mis tuleks välja töötada eri liiki andmevahetuse eripäradest lähtudes. Selliste andmekaitset käsitlevate erisätete puhul tuleks eelkõige arvesse võtta piiriülese on-line-juurdepääsu eripära andmebaasidele. Kuna on-line-juurdepääsu puhul ei ole registrit haldaval liikmesriigil võimalik läbi viia mis tahes eelnevat kontrolli, peab olema loodud süsteem järelkontrolli tagamiseks.

| (18) | Kokkulangevuse või selle puudumise tuvastamisel põhinev süsteem näeb ette anonüümsete profiilide võrdlemise süsteemi, kus isikuandmeid vahetatakse ainult kokkulangevuse tuvastamisel ning mille edastamised ja kättesaamised on hõlmatud siseriikliku õigusega, sealhulgas õigusabi eeskirjadega. Selline süsteem tagab piisava andmekaitse, kusjuures eeldatakse, et isikuandmete edastamisel teise liikmesriiki on nõutav piisav andmekaitse tase andmeid saavas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(18)

Kokkulangevuse või selle puudumise tuvastamisel põhinev süsteem näeb ette anonüümsete profiilide võrdlemise süsteemi, kus isikuandmeid vahetatakse ainult kokkulangevuse tuvastamisel ning mille edastamised ja kättesaamised on hõlmatud siseriikliku õigusega, sealhulgas õigusabi eeskirjadega. Selline süsteem tagab piisava andmekaitse, kusjuures eeldatakse, et isikuandmete edastamisel teise liikmesriiki on nõutav piisav andmekaitse tase andmeid saavas liikmesriigis.

| (19) | Võttes arvesse tihedamast politsei- ja õigusalasest koostööst tulenevat laiaulatuslikku teabevahetust, püüab käesolev otsus tagada nõuetekohase andmekaitse taseme. Käesolevas otsuses järgitakse kaitsetaset, mis on isikuandmete töötlemiseks kehtestatud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni, selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli ning isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas reguleeriva Euroopa Nõukogu soovituses R (87) 15 sätestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse tihedamast politsei- ja õigusalasest koostööst tulenevat laiaulatuslikku teabevahetust, püüab käesolev otsus tagada nõuetekohase andmekaitse taseme. Käesolevas otsuses järgitakse kaitsetaset, mis on isikuandmete töötlemiseks kehtestatud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni, selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli ning isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas reguleeriva Euroopa Nõukogu soovituses R (87) 15 sätestatud põhimõtetega.

| (20) | Käesoleva otsuse andmekaitset käsitlevad sätted sisaldavad samuti andmekaitse põhimõtteid, mida oli vaja, kuna puudub kolmanda samba raames andmekaitset käsitlev raamotsus. Käesolevat raamotsust tuleks kohaldada kogu politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonna suhtes, tingimusel et selle andmekaitse tase ei ole madalam tasemest, mis on ette nähtud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni ja selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolliga, ning et selles võetakse arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee liikmesriikidele suunatud 17. septembri 1987. aasta soovitust nr R (87) 15, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas, ka juhul, kui andmeid ei töödelda automatiseeritult. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva otsuse andmekaitset käsitlevad sätted sisaldavad samuti andmekaitse põhimõtteid, mida oli vaja, kuna puudub kolmanda samba raames andmekaitset käsitlev raamotsus. Käesolevat raamotsust tuleks kohaldada kogu politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonna suhtes, tingimusel et selle andmekaitse tase ei ole madalam tasemest, mis on ette nähtud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni ja selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolliga, ning et selles võetakse arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee liikmesriikidele suunatud 17. septembri 1987. aasta soovitust nr R (87) 15, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas, ka juhul, kui andmeid ei töödelda automatiseeritult.

| (21) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt andmevahetuse parandamist Euroopa Liidus, ei suuda liikmesriigid kuritegevusega võitlemise ning julgeolekuküsimuste piiriülese iseloomu tõttu piisavalt saavutada ja on sunnitud nendes küsimustes üksteise abile lootma ning seetõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, millele osutatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 2. EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(21)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt andmevahetuse parandamist Euroopa Liidus, ei suuda liikmesriigid kuritegevusega võitlemise ning julgeolekuküsimuste piiriülese iseloomu tõttu piisavalt saavutada ja on sunnitud nendes küsimustes üksteise abile lootma ning seetõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, millele osutatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 2. EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (22) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetest, |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetest,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

1. PEATÜKK

ÜLDOSA

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

Käesoleva otsuse abil kavatsevad liikmesriigid tõhustada piiriülest koostööd Euroopa Liidu lepingu VI jaotisega hõlmatud küsimustes, eelkõige teabevahetust kuritegude ärahoidmise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahel. Sel eesmärgil sisaldab käesolev otsus eeskirju järgmistes valdkondades:

| a) | sätted DNA-profiilide, sõrmejälgede andmete ja teatavate riiklike sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud edastamise tingimuste ja korra kohta (2. peatükk); |
| --- | --- |

a)

sätted DNA-profiilide, sõrmejälgede andmete ja teatavate riiklike sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud edastamise tingimuste ja korra kohta (2. peatükk);

| b) | sätted andmete edastamise tingimuste kohta seoses piiriülese mõõtmega suursündmustega (3. peatükk); |
| --- | --- |

b)

sätted andmete edastamise tingimuste kohta seoses piiriülese mõõtmega suursündmustega (3. peatükk);

| c) | sätted teabe edastamise tingimuste kohta terroriaktide vältimiseks (4. peatükk); |
| --- | --- |

c)

sätted teabe edastamise tingimuste kohta terroriaktide vältimiseks (4. peatükk);

| d) | sätted mitmesuguste meetmete kaudu toimuva piiriülese politseikoostöö tingimuste ja korra kohta (5. peatükk). |
| --- | --- |

d)

sätted mitmesuguste meetmete kaudu toimuva piiriülese politseikoostöö tingimuste ja korra kohta (5. peatükk).

2. PEATÜKK

ON-LINE-JUURDEPÄÄS JA JÄRELMEETMETENA ESITATAVAD TAOTLUSED

1. OSA

DNA-profiilid

Artikkel 2

Riiklike DNA-registrite loomine

1.   Liikmesriigid loovad kuritegude uurimise eesmärgil riiklikud DNA-registrid ja haldavad neid. Käesoleva otsuse alusel nendes registrites sisalduvate andmete töötlemine toimub vastavalt käesolevale otsusele kooskõlas andmete töötlemise suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega.

2.   Käesoleva otsuse rakendamiseks tagavad liikmesriigid viiteandmete kättesaadavuse lõike 1 esimeses lauses osutatud riiklikest DNA-registritest. Viiteandmed sisaldavad ainult DNA-profiile, mis on saadud DNA mittekodeerivast osast, ja viitenumbrit. Viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab otseselt kindlaks teha andmesubjekti. Viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik tuvastada seost ühegi üksikisikuga („identifitseerimatud DNA-profiilid”), on sellisena tähistatud.

3.   Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile artikli 36 kohaselt riiklikud DNA-registrid, mille suhtes kohaldatakse artikleid 2–6, ning artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused.

Artikkel 3

DNA-profiilide automatiseeritud otsing

1.   Kuritegude uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid artiklis 6 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu oma DNA-registrite viiteandmetele koos õigusega sooritada DNA-profiile võrreldes automatiseeritud otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2.   Kui automatiseeritud otsing näitab, et esitatud DNA-profiil langeb kokku DNA-profiiliga andmeid saava liikmesriigi registris, milles otsingut sooritati, saab otsingut sooritava liikmesriigi riiklik kontaktpunkt automaatselt viiteandmed, millega kokkulangevus leiti. Kui kokkulangevust ei leitud, esitatakse selle kohta automaatne teatis.

Artikkel 4

DNA-profiilide automatiseeritud võrdlus

1.   Kuritegude uurimise eesmärgil võrdlevad liikmesriigid vastastikusel nõusolekul oma riiklike kontaktpunktide kaudu oma identifitseerimatuid DNA-profiile kõigi DNA-profiilidega, mis on saadud teiste riiklike DNA-registrite viiteandmetest. Profiilid edastatakse ja neid võrreldakse automatiseeritult. Identifitseerimatud DNA-profiilid edastatakse võrdlemiseks ainult juhul, kui see on andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega ette nähtud.

2.   Kui liikmesriik leiab lõikes 1 osutatud võrdlemise tulemusel, et edastatud DNA-profiilid langevad kokku mõne profiiliga DNA-registris, edastab ta viivitamata teise liikmesriigi riiklikule kontaktpunktile viiteandmed, millega kokkulangevus leiti.

Artikkel 5

Täiendavate isikuandmete ja muu teabe esitamine

Kui artiklites 3 ja 4 osutatud menetluste käigus ilmneb DNA-profiilide kokkulangevus, lähtutakse olemasolevate täiendavate isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamisel taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikust õigusest, sealhulgas õigusabi eeskirjadest.

Artikkel 6

Riiklik kontaktpunkt ja rakendusmeetmed

1.   Artiklite 3 ja 4 kohaseks andmete esitamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

2.   Artiklites 3 ja 4 sätestatud menetluste tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 33 osutatud rakendusmeetmetega.

Artikkel 7

Rakulise materjali kogumine ja DNA-profiilide edastamine

Kui käimasolevas uurimises või kriminaalmenetluses ei ole taotluse saanud liikmesriigi territooriumil viibiva konkreetse isiku DNA-profiil kättesaadav, osutab taotluse saanud liikmesriik õigusabi, võttes sellelt isikult rakulise materjali ja seda analüüsides ning edastades saadud DNA-profiili, kui:

| a) | andmeid taotlev liikmesriik nimetab eesmärgi, milleks seda vajatakse; |
| --- | --- |

a)

andmeid taotlev liikmesriik nimetab eesmärgi, milleks seda vajatakse;

| b) | andmeid taotlev liikmesriik esitab selle liikmesriigi õiguse kohaselt nõutava pädeva asutuse väljastatud loa või tõendi uurimise kohta ning loal või tõendil on näidatud, et tingimused rakulise materjali võtmiseks ja analüüsimiseks oleksid täidetud, kui asjaomane isik viibiks andmeid taotleva liikmesriigi territooriumil, ja |
| --- | --- |

b)

andmeid taotlev liikmesriik esitab selle liikmesriigi õiguse kohaselt nõutava pädeva asutuse väljastatud loa või tõendi uurimise kohta ning loal või tõendil on näidatud, et tingimused rakulise materjali võtmiseks ja analüüsimiseks oleksid täidetud, kui asjaomane isik viibiks andmeid taotleva liikmesriigi territooriumil, ja

| c) | taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt on täidetud tingimused rakulise materjali kogumiseks ja analüüsimiseks ning saadud DNA-profiili edastamiseks. |
| --- | --- |

c)

taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt on täidetud tingimused rakulise materjali kogumiseks ja analüüsimiseks ning saadud DNA-profiili edastamiseks.

2. OSA

Sõrmejälgede andmed

Artikkel 8

Sõrmejälgede andmed

Käesoleva otsuse rakendamiseks tagavad liikmesriigid, et kuritegude ärahoidmise ja uurimise eesmärgil loodud riikliku sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemi registris on saadaval viiteandmed. Viiteandmete hulka kuuluvad ainult sõrmejälgede andmed ja viitenumber. Viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab otseselt kindlaks teha andmesubjekti. Viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik tuvastada seost ühegi üksikisikuga („identifitseerimatud sõrmejälgede andmed”), on sellisena tähistatud.

Artikkel 9

Sõrmejälgede andmete automatiseeritud otsing

1.   Kuritegude ärahoidmise ja uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid artiklis 11 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu selleks otstarbeks loodud sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides olevatele viiteandmetele ning õiguse sooritada sõrmejälgede andmeid võrreldes automatiseeritud otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2.   Andmeid taotleva liikmesriigi riiklik kontaktpunkt teeb sõrmejälgede kindla kokkulangevuse registrit haldava liikmesriigi valduses olevate viiteandmetega kindlaks kindla kokkulangevuse tuvastamiseks vajalike automaatselt edastatud viiteandmete alusel.

Artikkel 10

Täiendavate isikuandmete ja muu teabe esitamine

Kui artiklis 9 osutatud menetluse käigus ilmneb sõrmejälgede andmete kokkulangevus, kohaldatakse olemasolevate täiendavate isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamise reguleerimisel taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikku õigust, sealhulgas õigusabi eeskirju.

Artikkel 11

Riiklik kontaktpunkt ja rakendusmeetmed

1.   Artikli 9 kohaseks andmete edastamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

2.   Artiklis 9 sätestatud menetluse tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 33 osutatud rakendusmeetmetega.

3. OSA

Sõidukite registreerimisandmed

Artikkel 12

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing

1.   Kuritegude ärahoidmise ja uurimise eesmärgil ja muude otsingut sooritava liikmesriigi kohtute või riigiprokuratuuri jurisdiktsiooni alla kuuluvate õigusrikkumistega tegelemiseks ning samuti avaliku julgeoleku tagamiseks võimaldavad liikmesriigid lõikes 2 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu järgmistele riiklikele sõidukite registreerimisandmetele koos õigusega sooritada üksikjuhtudel automatiseeritud otsingut:

| a) | omanike või kasutajatega seotud andmed ja |
| --- | --- |

a)

omanike või kasutajatega seotud andmed ja

| b) | sõidukitega seotud andmed. |
| --- | --- |

b)

sõidukitega seotud andmed.

Otsinguid võib sooritada ainult täieliku tehase tähise või täieliku registreerimisnumbri põhjal. Otsingu sooritamise õigust võib kasutada ainult kooskõlas otsingut sooritava liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2.   Lõike 1 kohaseks andmete edastamiseks määrab iga liikmesriik saabuvate taotlustega tegelemiseks riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust. Menetluse tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 33 osutatud rakendusmeetmetega.

3. PEATÜKK

SUURSÜNDMUSED

Artikkel 13

Isikustamata andmete edastamine

Kuritegude ärahoidmiseks ning avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks piiriülese mõõtmega suursündmuste, eelkõige spordiürituste ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste korral, edastavad liikmesriigid kooskõlas andmeid edastava liikmesriigi siseriikliku õigusega nii taotluse esitamisel kui ka enda algatusel üksteisele isikustamata andmeid, mis on sel eesmärgil vajalikud.

Artikkel 14

Isikuandmete edastamine

1.   Kuritegude ärahoidmiseks ning avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks piiriülese mõõtmega suursündmuste, eelkõige spordiürituste ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste korral, edastavad liikmesriigid nii taotluse saamisel kui ka enda algatusel üksteisele isikuandmeid, kui lõplikud süüdimõistvad kohtuotsused või muud asjaolud annavad põhjust uskuda, et andmesubjektid sooritavad sündmuse ajal kuritegusid või ohustavad avalikku korda või julgeolekut; isikuandmeid esitatakse sellises ulatuses, nagu selliseid andmeid on andmeid edastava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt lubatud edastada.

2.   Isikuandmeid võib töödelda ainult lõikes 1 sätestatud eesmärkidel ning seoses konkreetse sündmusega, mille jaoks need edastati. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata, kui lõikes 1 osutatud eesmärgid on saavutatud või ei ole enam saavutatavad. Edastatud andmed kustutatakse igal juhul hiljemalt ühe aasta pärast.

Artikkel 15

Riiklik kontaktpunkt

Artiklite 13 ja 14 kohaseks andmete esitamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

4. PEATÜKK

MEETMED TERRORIAKTIDE ÄRAHOIDMISEKS

Artikkel 16

Teabe edastamine terroriaktide ärahoidmiseks

1.   Terroriaktide ärahoidmiseks võivad liikmesriigid üksikjuhtudel ja kooskõlas siseriikliku õigusega edastada isegi ilma vastava taotluseta lõikes 3 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele isikuandmeid ja lõikes 2 nimetatud andmeid, kui see on vajalik, kuna konkreetsed ajaolud annavad põhjust uskuda, et andmesubjektid panevad toime nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) (3) artiklites 1–3 osutatud kuritegusid.

2.   Edastatavad andmed sisaldavad perekonnanime, eesnimesid, sünniaega ja -kohta ning nende asjaolude kirjeldust, mis annavad põhjust uskuda lõikes 1 osutatud sündmuste juhtumist.

3.   Iga liikmesriik määrab riikliku kontaktpunkti teabe vahetamiseks teiste liikmesriikide riiklike kontaktpunktidega. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

4.   Andmeid edastav liikmesriik võib vastavalt oma siseriiklikule õigusele seada andmeid saavale liikmesriigile selle teabe kasutamisega seonduvaid tingimusi. Need tingimused on andmeid saavale liikmesriigile siduvad.

5. PEATÜKK

MUUD KOOSTÖÖVORMID

Artikkel 17

Ühisoperatsioonid

1.   Politseikoostöö tõhustamiseks võivad liikmesriikide määratud pädevad asutused avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks ning kuritegude ärahoidmiseks viia läbi ühispatrulle ja muid ühisoperatsioone, mille puhul liikmesriikide territooriumil toimuvates operatsioonides osalevad teiste liikmesriikide selleks määratud ametiisikud või muud ametnikud („ametiisikud”).

2.   Iga liikmesriik võib asukohaliikmesriigina kooskõlas oma siseriikliku õigusega ning lähetava liikmesriigi nõusolekul anda ühisoperatsioonidesse kaasatud lähetavate liikmesriikide ametiisikutele õiguse teostada täidesaatvat võimu või lubada sellises ulatuses, nagu seda lubab asukohaliikmesriigi siseriiklik õigus, lähetavate liikmesriikide ametiisikutel teostada oma täidesaatvat võimu kooskõlas lähetava liikmesriigi õigusega. Seda täidesaatvat võimu võib teostada ainult asukohaliikmesriigi ametiisikute juhendamisel ning reeglina nende juuresolekul. Lähetavate liikmesriikide muude ametiisikute suhtes kohaldatakse asukohaliikmesriigi siseriiklikku õigust. Nende tegevuste eest vastutab asukohaliikmesriik.

3.   Ühisoperatsioonidesse kaasatud lähetavate liikmesriikide ametiisikud järgivad asukohaliikmesriigi pädeva asutuse antud juhiseid.

4.   Liikmesriigid esitavad artiklis 36 osutatud deklaratsiooni, milles nad määravad kindlaks koostöö praktilised aspektid.

Artikkel 18

Abi seoses massiürituste, katastroofide ja tõsiste õnnetustega

Liikmesriikide pädevad asutused osutavad üksteisele kooskõlas siseriikliku õigusega vastastikust abi seoses massiürituste, samalaadsete suursündmuste ja katastroofidega ning tõsiste õnnetustega, püüdes ära hoida kuritegusid ning säilitada avalikku korda ja julgeolekut:

| a) | teavitades üksteist sellistest piiriülese mõjuga olukordadest võimalikult kiiresti ja vahetades mis tahes asjakohast teavet; |
| --- | --- |

a)

teavitades üksteist sellistest piiriülese mõjuga olukordadest võimalikult kiiresti ja vahetades mis tahes asjakohast teavet;

| b) | võttes ja kooskõlastades endi territooriumil piiriülese mõjuga olukordades vajalikud politseitöö-alased meetmed; |
| --- | --- |

b)

võttes ja kooskõlastades endi territooriumil piiriülese mõjuga olukordades vajalikud politseitöö-alased meetmed;

| c) | saates võimaluse korral kohapeale ametiisikuid, spetsialiste ja nõustajaid ning tarnides varustust selle liikmesriigi taotluse alusel, kelle territooriumil selline olukord on tekkinud. |
| --- | --- |

c)

saates võimaluse korral kohapeale ametiisikuid, spetsialiste ja nõustajaid ning tarnides varustust selle liikmesriigi taotluse alusel, kelle territooriumil selline olukord on tekkinud.

Artikkel 19

Relvade, laskemoona ja varustuse kasutamine

1.   Lähetavate liikmesriikide ametiisikud, kes on kaasatud ühisoperatsiooni teise liikmesriigi territooriumil artikli 17 või 18 alusel, võivad seal kanda oma riigi vormiriietust. Nad võivad kanda kaasas selliseid relvi ning sellist laskemoona ja varustust, mis on lubatud lähetava liikmesriigi siseriikliku õigusega. Asukohaliikmesriik võib lähetava liikmesriigi ametiisikutel keelata teatavate relvade, laskemoona või varustuse kandmise.

2.   Liikmesriigid esitavad artiklis 36 osutatud deklaratsiooni, milles on toodud selliste relvade ning selle laskemoona ja varustuse loetelu, mida võib kasutada ainult õigustatud enesekaitseks või teiste isikute kaitseks. Operatsiooni eest vastutav asukohaliikmesriigi ametiisik võib üksikjuhtudel ja kooskõlas siseriikliku õigusega anda loa kasutada relvi, laskemoona ja varustust ulatuslikumal eesmärgil, kui esimeses lauses sätestatud. Relvade, laskemoona ja varustuse kasutamist reguleeritakse asukohaliikmesriigi õigusega. Pädevad asutused teavitavad üksteist lubatavatest relvadest ning lubatavast laskemoonast ja varustusest ning nende kasutustingimustest.

3.   Kui liikmesriigi ametiisikud kasutavad käesoleva otsuse kohase tegevuse käigus teise liikmesriigi territooriumil sõidukeid, kohaldatakse nende suhtes samu liikluseeskirju nagu asukohaliikmesriigi ametiisikute suhtes, kaasa arvatud eeskirju eesõiguse ja mis tahes eriprivileegide kohta.

4.   Liikmesriigid esitavad artiklis 36 osutatud deklaratsiooni, milles nad sätestavad relvade, laskemoona ja varustuse kasutamise praktilised aspektid.

Artikkel 20

Kaitse ja abi

Liikmesriigid annavad piire ületavatele teiste liikmesriikide ametiisikutele nende ülesannete täitmisel sama kaitset ja abi nagu oma ametiisikutele.

Artikkel 21

Üldised tsiviilvastutuse eeskirjad

1.   Kui ühe liikmesriigi ametnikud tegutsevad teises liikmesriigis artikli 17 kohaselt, on nende liikmesriik vastutav ametnike tegevuse käigus tekitatud kahju eest selle liikmesriigi õiguse kohaselt, kelle territooriumil nad tegutsevad.

2.   Liikmesriik, kelle territooriumil lõikes 1 osutatud kahju on tekitatud, hüvitab sellise kahju kannatanutele tingimustel, mis kehtivad tema enda ametnike tekitatud kahju puhul.

3.   Lõikes 1 ette nähtud juhul hüvitab liikmesriik, kelle ametnikud on tekitanud kahju teise liikmesriigi territooriumil viibivale isikule, teisele liikmesriigile täielikult kõik summad, mida see on kannatanutele või nende esindajatele tasunud.

4.   Kui ühe liikmesriigi ametnikud tegutsevad teises liikmesriigis artikli 18 kohaselt, on viimati nimetatud liikmesriik vastutav ametnike tegevuse käigus tekitatud kahju eest vastavalt tema siseriiklikule õigusele.

5.   Kui lõikes 4 osutatud kahju on põhjustatud raskest hooletusest või tahtlikust üleastumisest, võib asukohaliikmesriik nõuda, et lähetav liikmesriik hüvitaks talle kõik kannatanutele või nende esindajatele tasutud summad.

6.   Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguste kasutamist kolmandate isikute suhtes ning välja arvatud lõike 3 puhul, hoiduvad kõik liikmesriigid nõudmast, et teine liikmesriik hüvitaks lõikes 1 sätestatud juhtudel kantud kahju.

Artikkel 22

Kriminaalvastutus

Käesoleva otsuse alusel teise liikmesriigi territooriumil tegutsevaid ametiisikuid koheldakse seoses mis tahes nende poolt toime pandud või nende vastu suunatud kriminaalkuriteoga samal viisil nagu asukohaliikmesriigi ametiisikuid, kui muus asjaomastele liikmesriikidele siduvas kokkuleppes ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 23

Töösuhe

Käesoleva otsuse alusel teise liikmesriigi territooriumil tegutsevate ametiisikute suhtes kohaldatakse nende enda liikmesriigis kohaldatavat tööõigust, eelkõige distsiplinaareeskirjade osas.

6. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED ANDMEKAITSE KOHTA

Artikkel 24

Mõisted ja kohaldamisala

1.   Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „isikuandmete töötlemine” – isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, sorteerimine, väljavõtete tegemine, vaatamine, kasutamine, juurdepääsu võimaldamine andmetele edastamise teel, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine. Käesoleva otsuse tähenduses hõlmab töötlemine ka teatise saatmist selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte; |
| --- | --- |

a)

„isikuandmete töötlemine” – isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, sorteerimine, väljavõtete tegemine, vaatamine, kasutamine, juurdepääsu võimaldamine andmetele edastamise teel, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine. Käesoleva otsuse tähenduses hõlmab töötlemine ka teatise saatmist selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte;

| b) | „automatiseeritud otsingumenetlus” – otsene juurdepääs teise organi automatiseeritud registritele, mille puhul otsingule vastamine on täielikult automatiseeritud; |
| --- | --- |

b)

„automatiseeritud otsingumenetlus” – otsene juurdepääs teise organi automatiseeritud registritele, mille puhul otsingule vastamine on täielikult automatiseeritud;

| c) | „viitamine” – salvestatud isikuandmete markeerimine, piiramata nende edaspidist töötlemist; |
| --- | --- |

c)

„viitamine” – salvestatud isikuandmete markeerimine, piiramata nende edaspidist töötlemist;

| d) | „sulgemine” – salvestatud isikuandmete markeerimine eesmärgiga piirata nende edaspidist töötlemist. |
| --- | --- |

d)

„sulgemine” – salvestatud isikuandmete markeerimine eesmärgiga piirata nende edaspidist töötlemist.

2.   Alljärgnevaid sätteid kohaldatakse käesoleva otsuse kohaselt edastatud andmete suhtes, kui eespool toodud peatükkides ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 25

Andmekaitse tase

1.   Liikmesriigid tagavad otsuse kohaselt edastatavate või edastatud andmete töötlemise puhul siseriikliku õigusega sellise isikuandmete kaitse taseme, mis on vähemalt võrdne Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsioonist ja selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokollist tuleneva tasemega, ning võtavad sealjuures arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitust liikmesriikidele nr R (87) 15, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas, ka juhul, kui andmeid ei töödelda automatiseeritult.

2.   Otsuse kohane isikuandmete edastamine ei või toimuda enne, kui käesoleva peatüki sätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas siseriiklikus õiguses. Nõukogu otsustab ühehäälselt, kas see tingimus on täidetud.

3.   Lõiget 2 ei kohaldata nende liikmesriikide suhtes, kus käesoleva otsuse kohane isikuandmete edastamine on juba alanud tulenevalt 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahelisest Prümi lepingust piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega („Prümi leping”).

Artikkel 26

Eesmärk

1.   Isikuandmete töötlemine andmeid saava liikmesriigi poolt on lubatud üksnes eesmärkidel, milleks andmed on otsuse kohaselt edastatud. Teabe kasutamine teistel eesmärkidel on lubatud ainult registrit haldava liikmesriigi eelneval loal ja üksnes andmeid saava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt. Sellise loa võib anda tingimusel, et kõnealune muudel eesmärkidel töötlemine on lubatud registrit haldava liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2.   Otsingut sooritavatel või andmeid võrdlevatel liikmesriikidel lubatakse artiklite 3, 4 ja 9 kohaselt edastatud andmeid töödelda üksnes selleks, et:

| a) | kindlaks teha, kas võrreldavad DNA-profiilid või sõrmejälgede andmed omavahel kokku langevad; |
| --- | --- |

a)

kindlaks teha, kas võrreldavad DNA-profiilid või sõrmejälgede andmed omavahel kokku langevad;

| b) | nende andmete omavahelise kokkulangevuse korral koostada ja esitada kooskõlas siseriikliku õigusega politsei- või õigusasutuse õigusabitaotlus; |
| --- | --- |

b)

nende andmete omavahelise kokkulangevuse korral koostada ja esitada kooskõlas siseriikliku õigusega politsei- või õigusasutuse õigusabitaotlus;

| c) | andmeid artikli 30 tähenduses salvestada. |
| --- | --- |

c)

andmeid artikli 30 tähenduses salvestada.

Registrit haldav liikmesriik võib talle edastatud andmeid töödelda kooskõlas artiklitega 3, 4 ja 9 üksnes juhul, kui see on vajalik võrdlemiseks, otsingutele automaatvastuste saamiseks või artikli 30 kohaseks salvestamiseks. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata pärast andmete võrdlemist või otsingutele automaatvastuste saamist, kui ei ole vajalik edasine töötlemine esimese lõigu punktides b ja c nimetatud eesmärkidel.

3.   Registrit haldav liikmesriik võib kooskõlas artikliga 12 edastatud teavet kasutada üksnes juhul, kui see on vajalik otsingutele automaatvastuste andmiseks või artikli 30 kohaseks salvestamiseks. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata pärast otsingutele automaatvastuste saamist, kui ei ole vajalik täiendav töötlemine artikli 30 kohaseks salvestamiseks. Otsingut sooritav liikmesriik võib vastusena saadud andmeid kasutada ainult sel eesmärgil, milleks otsing tehti.

Artikkel 27

Pädevad asutused

Edastatud isikuandmeid võivad töödelda üksnes asutused, organid ja kohtud, mille kohustus on täita artiklis 26 osutatud eesmärkide saavutamisega seotud ülesandeid. Andmeid võib edastada teistele asutustele üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneval loal ja kooskõlas andmeid saava liikmesriigi õigusega.

Artikkel 28

Andmete õigsus, ajakohasus ja säilitusaeg

1.   Liikmesriigid tagavad isikuandmete õigsuse ja ajakohasuse. Kui ex officio ilmneb või andmesubjekt teatab, et edastatud on ebaõigeid andmeid või andmeid, mida ei oleks pidanud edastama, teavitatakse sellest viivitamata andmeid saavat liikmesriiki või andmeid saavaid liikmesriike. Asjaomasel liikmesriigil või asjaomastel liikmesriikidel on kohustus kõnealused andmed parandada või kustutada. Lisaks parandatakse edastatud isikuandmed nende ebaõigsuse tuvastamise korral. Kui andmeid saaval organil on põhjust arvata, et edastatud andmed on ebaõiged või et need tuleks kustutada, teavitatakse sellest viivitamata andmeid edastavat organit.

2.   Andmed, mille õigsuse andmesubjekt vaidlustab ning mille õigsust või ebaõigsust ei saa kindlaks teha, varustatakse andmesubjekti taotlusel hoiatusmärkega kooskõlas liikmesriikide siseriikliku õigusega. Kui hoiatusmärge on lisatud, võib selle eemaldada kooskõlas liikmesriikide siseriikliku õigusega ja ainult andmesubjekti loal või pädeva kohtu või sõltumatu andmekaitseasutuse otsuse alusel.

3.   Edastatud isikuandmed, mida ei oleks pidanud edastama või saama, kustutatakse. Õiguspäraselt edastatud ja saadud andmed kustutatakse:

| a) | kui andmed ei ole vajalikud või ei ole enam vajalikud sellel eesmärgil, milleks need edastati; kui isikuandmeid edastati ilma taotluseta, kontrollib andmeid saav organ viivitamatult, kas need on vajalikud eesmärgil, milleks need edastati; |
| --- | --- |

a)

kui andmed ei ole vajalikud või ei ole enam vajalikud sellel eesmärgil, milleks need edastati; kui isikuandmeid edastati ilma taotluseta, kontrollib andmeid saav organ viivitamatult, kas need on vajalikud eesmärgil, milleks need edastati;

| b) | pärast andmeid edastava liikmesriigi siseriiklikus õiguses sätestatud maksimaalse andmete hoidmise aja lõppemist, kui andmeid edastav organ teavitas andmeid saavat organit andmete edastamisel nimetatud maksimumajavahemikust. |
| --- | --- |

b)

pärast andmeid edastava liikmesriigi siseriiklikus õiguses sätestatud maksimaalse andmete hoidmise aja lõppemist, kui andmeid edastav organ teavitas andmeid saavat organit andmete edastamisel nimetatud maksimumajavahemikust.

Kui on põhjust arvata, et kustutamine kahjustab andmesubjekti huve, suletakse andmed kustutamise asemel kooskõlas siseriikliku õigusega. Suletud andmeid võib edastada või kasutada üksnes eesmärgil, mille tõttu neid ei kustutatud.

Artikkel 29

Tehnilised ja korralduslikud meetmed andmekaitse ja andmeturbe tagamiseks

1.   Andmeid edastavad ja saavad organid astuvad samme, et tagada isikuandmete tõhus kaitse juhusliku või volituseta hävitamise, juhusliku kaotsimineku, volituseta või juhusliku muutmise või volituseta avalikustamise eest.

2.   Automatiseeritud otsingumenetluse tehnilise spetsifikatsiooni üksikasjad sätestatakse artiklis 33 osutatud rakendusmeetmetega, mis tagab, et:

| a) | andmekaitse ja andmeturbe, eelkõige andmete konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks võetakse uusimaid tehnilisi meetmeid; |
| --- | --- |

a)

andmekaitse ja andmeturbe, eelkõige andmete konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks võetakse uusimaid tehnilisi meetmeid;

| b) | üldiselt ligipääsetavate võrkude kasutamisel kasutavad pädevad asutused tunnustatud krüpteerimis- ja autoriseerimistoiminguid ning |
| --- | --- |

b)

üldiselt ligipääsetavate võrkude kasutamisel kasutavad pädevad asutused tunnustatud krüpteerimis- ja autoriseerimistoiminguid ning

| c) | otsingute lubatavust kooskõlas artikli 30 lõigetega 2, 4 ja 5 saab kontrollida. |
| --- | --- |

c)

otsingute lubatavust kooskõlas artikli 30 lõigetega 2, 4 ja 5 saab kontrollida.

Artikkel 30

Logimine ja salvestamine; automatiseeritud ja automatiseerimata andmeedastust käsitlevad erieeskirjad

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik automatiseerimata isikuandmete edastused ja kättesaamised registrit haldava organi ja otsingut sooritava organi poolt logitakse, et kontrollida andmeedastuse lubatavust. Logitakse järgmine teave:

| a) | andmeedastuse põhjus; |
| --- | --- |

a)

andmeedastuse põhjus;

| b) | edastatavad andmed; |
| --- | --- |

b)

edastatavad andmed;

| c) | andmeedastuse kuupäev ja |
| --- | --- |

c)

andmeedastuse kuupäev ja

| d) | otsingut sooritava organi ja registrit haldava organi nimi või viitekood. |
| --- | --- |

d)

otsingut sooritava organi ja registrit haldava organi nimi või viitekood.

2.   Artiklite 3, 9 ja 12 alusel teostatava andmete automatiseeritud otsingu puhul või automatiseeritud võrdluse puhul vastavalt artiklile 4 kohaldatakse järgmist:

| a) | automatiseeritud otsinguid või võrdlusi võivad teostada ainult riiklike kontaktpunktide erivolitustega ametnikud. Automatiseeritud otsinguid või võrdlusi läbi viima volitatud ametnike nimekiri tehakse taotluse korral kättesaadavaks lõikes 5 osutatud järelevalveasutustele ja teistele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

a)

automatiseeritud otsinguid või võrdlusi võivad teostada ainult riiklike kontaktpunktide erivolitustega ametnikud. Automatiseeritud otsinguid või võrdlusi läbi viima volitatud ametnike nimekiri tehakse taotluse korral kättesaadavaks lõikes 5 osutatud järelevalveasutustele ja teistele liikmesriikidele;

| b) | liikmesriigid tagavad, et registrit haldav organ ning otsingut sooritav organ salvestavad kõik isikuandmete edastamised ja kättesaamised, kaasa arvatud teatise selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte. Salvestatakse järgmine teave:






  i) | edastatavad andmed; |
| --- | --- | --- |

b)

liikmesriigid tagavad, et registrit haldav organ ning otsingut sooritav organ salvestavad kõik isikuandmete edastamised ja kättesaamised, kaasa arvatud teatise selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte. Salvestatakse järgmine teave:

i)

edastatavad andmed;

| ii) | andmeedastuse kuupäev ja täpne aeg ning |
| --- | --- |

ii)

andmeedastuse kuupäev ja täpne aeg ning

| iii) | otsingut sooritava organi ja registrit haldava organi nimi või viitekood. |
| --- | --- |

iii)

otsingut sooritava organi ja registrit haldava organi nimi või viitekood.

Otsingut sooritav organ salvestab samuti andmed otsingu või andmeedastuse põhjuste kohta ning otsingut teostanud ametniku ja otsinguks või andmeedastuseks korralduse andnud ametniku identifitseerimistunnuse.

3.   Andmed salvestanud organ edastab salvestatud andmed taotluse korral viivitamata asjaomase liikmesriigi pädevatele andmekaitseasutustele hiljemalt nelja nädala jooksul taotluse saamisest. Salvestatud andmeid võib kasutada üksnes järgmistel eesmärkidel:

| a) | andmekaitse järelevalve; |
| --- | --- |

a)

andmekaitse järelevalve;

| b) | andmeturbe tagamine. |
| --- | --- |

b)

andmeturbe tagamine.

4.   Salvestatud andmeid kaitstakse sobivate meetmete abil sobimatu kasutamise eest ja teiste väärkasutuse viiside eest ning neid hoitakse kaks aastat. Säilitusaja lõppemisel kustutatakse salvestatud andmed viivitamata.

5.   Isikuandmete edastamise või kättesaamise õiguspärasuse kontrollimise kohustus lasub asjaomaste liikmesriikide sõltumatutel andmekaitse- või vajaduse korral õigusasutustel. Igaüks võib taotleda, et kõnealused asutused kontrolliksid nende isikut käsitleva teabe töötlemise õiguspärasust kooskõlas siseriikliku õigusega. Sõltumata sellistest taotlustest, kontrollivad need asutused ning andmete salvestamise eest vastutavad organid pisteliselt andmeedastuse õiguspärasust asjaomaste registrite alusel.

Sõltumatud andmekaitseasutused hoiavad sellise pistelise kontrolli tulemusi inspekteerimiseks 18 kuud. Pärast nimetatud ajavahemikku kustutatakse need viivitamata. Teise liikmesriigi sõltumatu andmekaitseasutus võib paluda mis tahes andmekaitseasutusel kasutada oma volitusi kooskõlas siseriikliku õigusega. Liikmesriikide sõltumatud andmekaitseasutused täidavad vastastikuse koostöö raames vajalikke inspekteerimisülesandeid, eelkõige vahetades asjakohast teavet.

Artikkel 31

Andmesubjektide õigused seoses teabe saamise ja kahju hüvitamisega

1.   Andmesubjekti siseriikliku õiguse kohaselt esitatud taotlusel edastatakse kooskõlas siseriikliku õigusega andmesubjektile isikut tõendava dokumendi esitamisel, põhjendamatute kulutusteta, üldiselt arusaadavatel tingimustel ja põhjendamatute viivitusteta teave selle kohta, milliseid tema isikut puudutavaid andmeid on töödeldud, nende andmete päritolu, kes on andmete saaja või andmete saajate rühmad ning millised on andmetöötluse sihtotstarve ja, kui seda nõutakse siseriikliku õigusega, õiguslik alus. Lisaks on andmesubjektil õigus nõuda ebaõigete andmete parandamist ja ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist. Liikmesriigid tagavad samuti, et andmesubjekti andmekaitsega seotud õiguste rikkumise korral on tal võimalus esitada tõhusalt kaebus sõltumatule kohtule Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni artikli 6 lõike 1 tähenduses või sõltumatule järelevalveasutusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) artikli 28 tähenduses, ning et talle antakse võimalus nõuda kahjutasu või taotleda muud liiki õiguslikku hüvitist. Nimetatud õiguste kaitsmise menetlust käsitlevate üksikasjalike eeskirjade suhtes ning andmetele juurdepääsu õiguse piirangute suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi asjaomaseid siseriikliku õiguse sätteid, kus andmesubjekt oma õigusi kaitseb.

2.   Kui liikmesriigi organ on edastanud käesoleva otsuse kohaselt isikuandmeid, ei saa edastatud andmete ebaõigsus olla teise liikmesriigi andmeid saavale organile põhjuseks, mille alusel siseriikliku õiguse kohaselt vältida vastutust kahjukannataja ees. Kui andmeid saavalt organilt nõutakse kahjutasu edastatud ebaõigete andmete kasutamise eest, hüvitab andmed edastanud organ andmeid saavale organile kahjutasuna makstud summad täies ulatuses.

Artikkel 32

Liikmesriikide taotletav teave

Taotluse korral teavitab andmeid saav liikmesriik andmeid edastavat liikmesriiki saadud andmete töötlemisest ning saadud tulemusest.

7. PEATÜKK

RAKENDUS- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 33

Rakendusmeetmed

Nõukogu võtab kvalifitseeritud häälteenamusega ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga vastu vajalikud meetmed käesoleva otsuse rakendamiseks liidu tasandil.

Artikkel 34

Kulud

Iga liikmesriik kannab oma asutuste tegevuskulud, mis on seotud käesoleva otsuse kohaldamisega. Erijuhtudel võivad asjaomased liikmesriigid kokku leppida teistsuguse korra.

Artikkel 35

Seos muude dokumentidega

1.   Asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse asjakohaseid sätteid, mitte nendele vastavaid Prümi lepingus sisalduvaid sätteid. Prümi lepingu muid sätteid kohaldatakse jätkuvalt Prümi lepingu osalisriikide vahel.

2.   Mõjutamata asutamislepingu VI jaotise kohaselt vastu võetud muudest õigusaktidest tulenevaid kohustusi:

| a) | võivad liikmesriigid jätkata käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeval kehtivate piiriülest koostööd käsitlevate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, kui sellised lepingud või kokkulepped ei ole vastuolus käesoleva otsuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

a)

võivad liikmesriigid jätkata käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeval kehtivate piiriülest koostööd käsitlevate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, kui sellised lepingud või kokkulepped ei ole vastuolus käesoleva otsuse eesmärkidega;

| b) | võivad liikmesriigid pärast käesoleva otsuse jõustumist sõlmida või jõustada piiriülest koostööd käsitlevaid kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kui nimetatud lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva otsuse eesmärkide laiendamise või suurendamise. |
| --- | --- |

b)

võivad liikmesriigid pärast käesoleva otsuse jõustumist sõlmida või jõustada piiriülest koostööd käsitlevaid kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kui nimetatud lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva otsuse eesmärkide laiendamise või suurendamise.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud lepingud ja kokkulepped ei mõjuta mingil moel suhteid selliste liikmesriikidega, kes ei ole nende osalised.

4.   Liikmesriigid teavitavad nelja nädala jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest nõukogu ja komisjoni kehtivatest lõike 2 punktis a nimetatud lepingutest ja kokkulepetest, mille kohaldamist nad soovivad jätkata.

5.   Liikmesriigid teavitavad nõukogu ja komisjoni ka kõigist lõike 2 punktis b nimetatud uutest lepingutest ja kokkulepetest kolme kuu jooksul alates nende allkirjastamisest või, kui tegemist on enne käesoleva otsuse vastuvõtmist allkirjastatud dokumentidega, kolme kuu jooksul alates nende jõustumisest.

6.   Käesolev otsus ei mõjuta mingil moel liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi kahepoolseid ja mitmepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid.

7.   Käesolev otsus ei mõjuta olemasolevaid õigusabi või kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise alaseid kokkuleppeid.

Artikkel 36

Rakendamine ja deklaratsioonid

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed ühe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist, välja arvatud 2. peatüki sätted, mille järgimiseks vajalikud meetmed võetakse vastu kolme aasta jooksul pärast käesoleva otsuse ja käesoleva otsuse rakendamiseks vastu võetava nõukogu otsuse jõustumist.

2.   Liikmesriigid teavitavad nõukogu peasekretariaati ja komisjoni sellest, et nad on täitnud käesolevast otsusest tulenevad kohustused, ja esitavad otsuses sätestatud deklaratsioonid. Seda tehes võib iga liikmesriik osutada, et ta kohaldab viivitamata käesolevat otsust oma suhetes nende liikmesriikidega, kes on samasuguse teatise esitanud.

3.   Lõike 2 kohaselt esitatud deklaratsioone võib igal ajal muuta, esitades nõukogu peasekretariaadile deklaratsiooni. Nõukogu peasekretariaat edastab saadud deklaratsioonid liikmesriikidele ja komisjonile.

4.   Sellest tulenevalt ning liikmesriikidele nende taotlusel kättesaadavaks tehtud muu teabe alusel esitab komisjon nõukogule hiljemalt 28. juulil 2012 aruande otsuse rakendamise kohta ning lisab sellised ettepanekud, mida ta peab edasisteks arenguteks vajalikuks.

Artikkel 37

Kohaldamine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 23. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  10. juuni 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 89.

2

(3)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

3

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

4

---

| 6.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/12

---

NÕUKOGU OTSUS 2008/616/JSK,

23. juuni 2008,

millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu otsuse 2008/615/JSK (1) artiklit 33,

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 23. juunil 2008. aastal võttis nõukogu vastu otsuse 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega. |
| --- | --- |

(1)

23. juunil 2008. aastal võttis nõukogu vastu otsuse 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega.

| (2) | Otsusega 2008/615/JSK võeti Euroopa Liidu õigusraamistikku üle põhielemendid 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahelisest lepingust, mis käsitleb piiriülese koostöö tõhustamist eelkõige seoses terrorismi- , piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega (edaspidi „Prümi leping”). |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2008/615/JSK võeti Euroopa Liidu õigusraamistikku üle põhielemendid 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahelisest lepingust, mis käsitleb piiriülese koostöö tõhustamist eelkõige seoses terrorismi- , piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega (edaspidi „Prümi leping”).

| (3) | Otsuse 2008/615/JSK artiklis 33 nähakse ette, et nõukogu võtab otsuse 2008/615/JSK rakendamiseks vajalikud liidu tasandil meetmed vastu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c teises lauses sätestatud menetlusele. Need meetmed põhinevad 5. detsembri 2006. aasta rakenduskokkuleppel, mis käsitlevad Prümi lepingu halduslikku ja tehnilist rakendamist ja kohaldamist. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/615/JSK artiklis 33 nähakse ette, et nõukogu võtab otsuse 2008/615/JSK rakendamiseks vajalikud liidu tasandil meetmed vastu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c teises lauses sätestatud menetlusele. Need meetmed põhinevad 5. detsembri 2006. aasta rakenduskokkuleppel, mis käsitlevad Prümi lepingu halduslikku ja tehnilist rakendamist ja kohaldamist.

| (4) | Käesoleva otsusega kehtestatakse ühtsed normatiivsed sätted, mis on otsuses 2008/615/JSK sätestatud koostöövormide halduslikuks ja tehniliseks rakendamiseks hädavajalikud. Tehnilise iseloomuga rakendussätted on esitatud käesoleva otsuse lisas. Lisaks koostab nõukogu peasekretariaat eraldi juhendi, mis sisaldab üksnes liikmesriikide esitatavat faktilist teavet, ja ajakohastab seda. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega kehtestatakse ühtsed normatiivsed sätted, mis on otsuses 2008/615/JSK sätestatud koostöövormide halduslikuks ja tehniliseks rakendamiseks hädavajalikud. Tehnilise iseloomuga rakendussätted on esitatud käesoleva otsuse lisas. Lisaks koostab nõukogu peasekretariaat eraldi juhendi, mis sisaldab üksnes liikmesriikide esitatavat faktilist teavet, ja ajakohastab seda.

| (5) | Võttes arvesse tehnilist suutlikkust, teostatakse uute DNA-profiilide rutiinsed otsingud põhimõtteliselt üksikpäringute abil ja selle jaoks sobivad lahendused leitakse tehnilisel tasandil, |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse tehnilist suutlikkust, teostatakse uute DNA-profiilide rutiinsed otsingud põhimõtteliselt üksikpäringute abil ja selle jaoks sobivad lahendused leitakse tehnilisel tasandil,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva otsuse eesmärk on kehtestada haldus- ja tehnilised sätted, mis on vajalikud otsuse 2008/615/JSK rakendamiseks, eelkõige DNA-andmete, sõrmejälgede andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuseks, nagu on sätestatud nimetatud otsuse 2. peatükis, ja samuti otsuse 5. peatükis sätestatud muude koostöövormide jaoks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „otsing” ja „võrdlus”, millele viidatakse otsuse 2008/615/JSK artiklites 3, 4 ja 9 – menetlused, mille abil määratakse kindlaks, kas esineb vastavalt DNA-andmete või sõrmejälgede kokkulangevust, millest üks liikmesriik on teatanud, ja DNA-andmed või sõrmejälgede andmed on salvestatud ühe või mitme liikmesriigi või kõikide liikmesriikide andmebaasides; |
| --- | --- |

a)

„otsing” ja „võrdlus”, millele viidatakse otsuse 2008/615/JSK artiklites 3, 4 ja 9 – menetlused, mille abil määratakse kindlaks, kas esineb vastavalt DNA-andmete või sõrmejälgede kokkulangevust, millest üks liikmesriik on teatanud, ja DNA-andmed või sõrmejälgede andmed on salvestatud ühe või mitme liikmesriigi või kõikide liikmesriikide andmebaasides;

| b) | „automatiseeritud otsing”, millele viidatakse otsuse 2008/615/JSK artiklis 12 – sidusjuurdepääs ühe või mitme liikmesriigi või kõikide liikmesriikide andmebaasidele andmetega tutvumiseks; |
| --- | --- |

b)

„automatiseeritud otsing”, millele viidatakse otsuse 2008/615/JSK artiklis 12 – sidusjuurdepääs ühe või mitme liikmesriigi või kõikide liikmesriikide andmebaasidele andmetega tutvumiseks;

| c) | „DNA-profiil” – tähe- või numbrikood, mis väljendab inimese analüüsitud DNA proovi mittekodeeriva osa identifitseerimistunnuseid, st DNA erinevate piirkondade (lookuste) konkreetne molekulaarstruktuur; |
| --- | --- |

c)

„DNA-profiil” – tähe- või numbrikood, mis väljendab inimese analüüsitud DNA proovi mittekodeeriva osa identifitseerimistunnuseid, st DNA erinevate piirkondade (lookuste) konkreetne molekulaarstruktuur;

| d) | „DNA mittekodeeriv osa” – kromosoomi piirkonnad, mida geneetiliselt ei ekspresseerita, st mis teadaolevalt ei kindlusta organismi mingite funktsionaalsete omadustega; |
| --- | --- |

d)

„DNA mittekodeeriv osa” – kromosoomi piirkonnad, mida geneetiliselt ei ekspresseerita, st mis teadaolevalt ei kindlusta organismi mingite funktsionaalsete omadustega;

| e) | „DNA viiteandmed” – DNA-profiil ja viitenumber; |
| --- | --- |

e)

„DNA viiteandmed” – DNA-profiil ja viitenumber;

| f) | „DNA viiteprofiil” – identifitseeritud isiku DNA-profiil; |
| --- | --- |

f)

„DNA viiteprofiil” – identifitseeritud isiku DNA-profiil;

| g) | „identifitseerimatu DNA-profiil” – kuritegude uurimise käigus kogutud jälgedelt saadud DNA-profiil, mis kuulub seni identifitseerimata isikule; |
| --- | --- |

g)

„identifitseerimatu DNA-profiil” – kuritegude uurimise käigus kogutud jälgedelt saadud DNA-profiil, mis kuulub seni identifitseerimata isikule;

| h) | „märkus” – liikmesriigi andmebaasis DNA-profiili kohta tehtud märge, mis näitab, et selle DNA-profiiliga on juba esinenud kokkulangevus teise liikmesriigi sooritatud otsingul või võrdlemisel; |
| --- | --- |

h)

„märkus” – liikmesriigi andmebaasis DNA-profiili kohta tehtud märge, mis näitab, et selle DNA-profiiliga on juba esinenud kokkulangevus teise liikmesriigi sooritatud otsingul või võrdlemisel;

| i) | „sõrmejälgede andmed” – sõrmejäljekujutised, latentsed sõrmejäljekujutised, peopesa kujutised, latentsed peopesa kujutised ning selliste kujutiste mallid (kodeeritud üksikasjad), kui need on salvestatud automatiseeritud andmebaasi ja neid käsitletakse selles; |
| --- | --- |

i)

„sõrmejälgede andmed” – sõrmejäljekujutised, latentsed sõrmejäljekujutised, peopesa kujutised, latentsed peopesa kujutised ning selliste kujutiste mallid (kodeeritud üksikasjad), kui need on salvestatud automatiseeritud andmebaasi ja neid käsitletakse selles;

| j) | „sõidukite registreerimisandmed” – käesoleva otsuse lisa 3. peatükis määratletud andmekogum; |
| --- | --- |

j)

„sõidukite registreerimisandmed” – käesoleva otsuse lisa 3. peatükis määratletud andmekogum;

| k) | „üksikjuht”, millele viidatakse otsuse 2008/615/JSK artikli 3 lõike 1 teises lauses, artikli 9 lõike 1 teises lauses ja artikli 12 lõikes 1 – üksainus uurimis- või süüdistustoimik. Kui selline toimik sisaldab mitut DNA-profiili, sõrmejälgede andmeühikut või sõidukite registreerimisandmete andmeühikut, võib need edastada ühe taotlusena. |
| --- | --- |

k)

„üksikjuht”, millele viidatakse otsuse 2008/615/JSK artikli 3 lõike 1 teises lauses, artikli 9 lõike 1 teises lauses ja artikli 12 lõikes 1 – üksainus uurimis- või süüdistustoimik. Kui selline toimik sisaldab mitut DNA-profiili, sõrmejälgede andmeühikut või sõidukite registreerimisandmete andmeühikut, võib need edastada ühe taotlusena.

2. PEATÜKK

ANDMEVAHETUST KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED

Artikkel 3

Tehnilised spetsifikatsioonid

Liikmesriigid järgivad ühiseid tehnilisi spetsifikatsioone kõikide taotluste ja vastuste puhul, mis on seotud DNA-profiilide, sõrmejälgede andmete ja sõidukite registreerimisandmete otsingute ja võrdlemisega. Need tehnilised spetsifikatsioonid on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 4

Sidevõrk

DNA-andmete, sõrmejälgede andmete ja sõidukite registreerimisandmete elektrooniline vahetamine liikmesriikide vahel toimub üleeuroopalise telemaatilise arvutivõrgu haldusüksustevahelise (TESTA II) sidevõrgu ja selle edasiarenduste kaudu.

Artikkel 5

Automatiseeritud andmevahetuse kättesaadavus

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et DNA-andmete, sõrmejälgede andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing või võrdlemine on võimalik 24 tundi päevas ja seitse päeva nädalas. Tehnilise rikke korral teatavad liikmesriikide riiklikud kontaktpunktid sellest üksteisele viivitamata ning lepivad kokku ajutises alternatiivses teabevahetuskorralduses vastavalt kohaldatavatele õigussätetele. Automatiseeritud andmevahetus taastatakse võimalikult kiiresti.

Artikkel 6

DNA-andmete ja sõrmejälgede andmete viitenumbrid

Otsuse 2008/615/JSK artiklites 2 ja 8 osutatud viitenumbrid koosnevad järgmistest osadest:

| a) | kood, mis võimaldab liikmesriigil kokkulangevuse korral saada isikuandmeid ja muud teavet oma andmebaasidest, et edastada seda ühele, mitmele või kõigile liikmesriikidele kooskõlas otsuse 2008/615/JSK artikliga 5 või artikliga 10, |
| --- | --- |

a)

kood, mis võimaldab liikmesriigil kokkulangevuse korral saada isikuandmeid ja muud teavet oma andmebaasidest, et edastada seda ühele, mitmele või kõigile liikmesriikidele kooskõlas otsuse 2008/615/JSK artikliga 5 või artikliga 10,

| b) | kood, mis näitab DNA-profiili või sõrmejälgede andmete riiklikku päritolu ja |
| --- | --- |

b)

kood, mis näitab DNA-profiili või sõrmejälgede andmete riiklikku päritolu ja

| c) | DNA-andmete korral kood, mis näitab DNA-profiili liiki. |
| --- | --- |

c)

DNA-andmete korral kood, mis näitab DNA-profiili liiki.

3. PEATÜKK

DNA-ANDMED

Artikkel 7

DNA-andmete vahetamise põhimõtted

1.   Liikmesriigid kasutavad DNA-andmete vahetamiseks kehtivaid standardeid, nagu Euroopa standardikogum (ESS) või Interpoli lookuste standardikogum (ISSOL).

2.   DNA-profiilide automatiseeritud otsingu ja võrdlemise puhul toimub edastamine detsentraliseeritud süsteemis.

3.   Tuleb võtta sobivad meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele edastatavate andmete konfidentsiaalsus ja terviklikkus, kasutades sealhulgas nende krüpteerimist.

4.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele võrdlemiseks kättesaadavaks tehtud või saadetud DNA-profiilide terviklikkus ning et tagada selliste meetmete vastavus rahvusvahelistele standarditele, nagu ISO 17025.

5.   Liikmesriigid kasutavad liikmesriikide koode vastavalt ISO 3166-1 alfa-2 standardile.

Artikkel 8

DNA-andmetega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad

1.   Otsuse 2008/615/JSK artiklis 3 või 4 osutatud automatiseeritud otsingu või võrdlemise taotlus sisaldab üksnes järgmist teavet:

| a) | taotluse esitanud liikmesriigi kood; |
| --- | --- |

a)

taotluse esitanud liikmesriigi kood;

| b) | taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; |
| --- | --- |

b)

taotluse kuupäev, kellaaeg ja number;

| c) | DNA-profiilid ja nende viitenumbrid; |
| --- | --- |

c)

DNA-profiilid ja nende viitenumbrid;

| d) | edastatud DNA-profiilide liigid (identifitseerimatud DNA-profiilid või DNA viiteprofiilid) ja |
| --- | --- |

d)

edastatud DNA-profiilide liigid (identifitseerimatud DNA-profiilid või DNA viiteprofiilid) ja

| e) | andmebaasisüsteemide kontrolliks ja automatiseeritud otsingute kvaliteedi kontrolliks vajalik teave. |
| --- | --- |

e)

andmebaasisüsteemide kontrolliks ja automatiseeritud otsingute kvaliteedi kontrolliks vajalik teave.

2.   Lõikes 1 osutatud taotlustele antud vastus (kokkulangevuse aruanne) sisaldab ainult järgmist teavet:

| a) | teave selle kohta, kas oli üks või mitu kokkulangevust või kokkulangevust ei olnud; |
| --- | --- |

a)

teave selle kohta, kas oli üks või mitu kokkulangevust või kokkulangevust ei olnud;

| b) | taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; |
| --- | --- |

b)

taotluse kuupäev, kellaaeg ja number;

| c) | vastuse kuupäev, kellaaeg ja number; |
| --- | --- |

c)

vastuse kuupäev, kellaaeg ja number;

| d) | taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide koodid; |
| --- | --- |

d)

taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide koodid;

| e) | taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide viitenumbrid; |
| --- | --- |

e)

taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide viitenumbrid;

| f) | edastatud DNA-profiilide liik (identifitseerimatud DNA-profiilid või DNA viiteprofiilid); |
| --- | --- |

f)

edastatud DNA-profiilide liik (identifitseerimatud DNA-profiilid või DNA viiteprofiilid);

| g) | taotletud ja kokkulangevad DNA-profiilid ja |
| --- | --- |

g)

taotletud ja kokkulangevad DNA-profiilid ja

| h) | andmebaasisüsteemide kontrolliks ja automatiseeritud otsingute kvaliteedi kontrolliks vajalik teave. |
| --- | --- |

h)

andmebaasisüsteemide kontrolliks ja automatiseeritud otsingute kvaliteedi kontrolliks vajalik teave.

3.   Kokkulangevuse kohta esitatakse automaatne teatis, kui automatiseeritud otsingu või võrdluse tulemus on saadud miinimumarvu lookuste kokkulangevusel. See miinimumarv määratakse käesoleva otsuse lisa 1. peatükis.

4.   Liikmesriigid tagavad, et taotlused on kooskõlas otsuse 2008/615/JSK artikli 2 lõike 3 kohaselt esitatud avaldustega. Need avaldused tuuakse ära käesoleva otsuse artikli 18 lõikes 2 nimetatud juhendis.

Artikkel 9

Otsuse 2008/615/JSK artikli 3 kohasel identifitseerimatute DNA-profiilide automatiseeritud otsingul kohaldatav andmete edastamise kord

1.   Kui identifitseerimatu DNA-profiili põhjal tehtud otsingus ei leitud kokkulangevust riiklikus andmebaasis või leiti kokkulangevus identifitseerimatu DNA-profiiliga, võib selle identifitseerimatu DNA-profiili seejärel edastada kõigi teiste liikmesriikide andmebaasidele ja kui selle identifitseerimatu DNA-profiili põhjal tehtud otsingu käigus leitakse kokkulangevus DNA viiteprofiilidega ja/või identifitseerimatute DNA-profiilidega teiste liikmesriikide andmebaasides, teatatakse nendest kokkulangevustest automaatselt ja DNA viiteandmed edastatakse taotluse teinud liikmesriigile; kui teiste liikmesriikide andmebaasides kokkulangevust ei leita, teatatakse sellest automaatselt taotluse esitanud liikmesriigile.

2.   Kui identifitseerimatu DNA profiili põhjal tehtud otsingus on teiste liikmesriikide andmebaasides leitud kokkulangevus, võib iga asjaomane liikmesriik lisada sellekohase märkuse oma riiklikusse andmebaasi.

Artikkel 10

Otsuse 2008/615/JSK artikli 3 kohasel DNA viiteprofiilide automatiseeritud otsingul kohaldatav andmete edastamise kord

Kui DNA viiteprofiili põhjal tehtud otsingus ei leitud kokkulangevust DNA viiteprofiiliga riiklikus andmebaasis või kui leiti kokkulangevus identifitseerimatu DNA-profiiliga, võib selle DNA viiteprofiili edastada kõigi teiste liikmesriikide andmebaasidele ja kui selle DNA viiteprofiili põhjal tehtud otsingus leitakse kokkulangevused DNA viiteprofiilidega ja/või identifitseerimatute DNA-profiilidega teiste liikmesriikide andmebaasides, teavitatakse nendest kokkulangevustest automaatselt ning edastatakse DNA viiteandmed taotluse esitanud liikmesriigile; kui teiste liikmesriikide andmebaasides kokkulangevust ei leita, teatatakse sellest automaatselt taotluse teinud liikmesriigile.

Artikkel 11

Otsuse 2008/615/JSK artikli 4 kohasel identifitseerimatute DNA-profiilide automatiseeritud võrdlemisel kohaldatav andmete edastamise kord

1.   Kui identifitseerimatu DNA-profiiliga võrdlemisel leitakse teiste liikmesriikide andmebaasides kokkulangevused DNA viiteprofiilidega ja/või identifitseerimatute DNA-profiilidega, teavitatakse nendest kokkulangevustest automaatselt ning DNA viiteandmed edastatakse taotluse teinud liikmesriigile.

2.   Kui identifitseerimatu DNA-profiiliga võrdlemisel leitakse teiste liikmesriikide andmebaasides kokkulangevused identifitseerimatute DNA-profiilidega või DNA viiteprofiilidega, võib iga asjaomane liikmesriik lisada sellekohase märkuse oma riiklikusse andmebaasi.

4. PEATÜKK

SÕRMEJÄLGEDE ANDMED

Artikkel 12

Sõrmejälgede vahetamise põhimõtted

1.   Sõrmejälgede andmete digitaliseerimisel ja nende edastamisel teistele liikmesriikidele kasutatakse ühtset andmevormingut, mis on määratletud käesoleva otsuse lisa 2. peatükis.

2.   Iga liikmesriik tagab, et tema edastatud sõrmejälgede andmed on piisava kvaliteediga sõrmejälgede automatiseeritud tuvastamise süsteemiga (AFIS) võrdlemiseks.

3.   Sõrmejälgede andmete vahetamiseks kohaldatavat andmete edastamise korda rakendatakse detsentraliseeritud süsteemis.

4.   Võetakse sobivad meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele saadetavate sõrmejälgede andmete konfidentsiaalsus ja terviklikkus, kasutades sealhulgas nende krüpteerimist.

5.   Liikmesriigid kasutavad liikmesriikide koode vastavalt ISO 3166-1 alfa-2 standardile.

Artikkel 13

Sõrmejälgede andmete põhjal otsingute tegemise suutlikkus

1.   Iga liikmesriik tagab, et tema otsingutaotlused ei ületa taotluse saanud liikmesriigi poolt määratletud otsingute tegemise suutlikkust. Liikmesriigid esitavad nõukogu peasekretariaadile artikli 18 lõikes 2 nimetatud avaldused, milles nad sätestavad enda maksimaalse otsingute tegemise suutlikkuse päeva kohta identifitseeritud isikute sõrmejälgede andmete puhul ja veel identifitseerimata isikute sõrmejälgede andmete puhul.

2.   Maksimaalne sõrmejälgede andmete hulk („kandidaatide arv”), mis on ühe edastuse käigus kontrollimiseks lubatud edastada, on sätestatud käesoleva otsuse lisa 2. peatükis.

Artikkel 14

Sõrmejälgede andmetega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad

1.   Taotluse saanud liikmesriik kontrollib viivitamata edastatud sõrmejälgede andmete kvaliteeti, kasutades täielikult automatiseeritud menetlust. Juhul kui andmed on automatiseeritud võrdluseks sobimatud, teatab taotluse saanud liikmesriik sellest viivitamata taotluse esitanud liikmesriigile.

2.   Taotluse saanud liikmesriik sooritab otsingud taotluste saamise järjekorras. Taotlused töödeldakse 24 tunni jooksul täielikult automatiseeritud menetlust kasutades. Taotluse esitanud liikmesriik võib paluda oma taotluste menetlemise kiirendamist, kui tema siseriiklik õigus seda ette näeb, ja taotluse saanud liikmesriik viib need otsingud läbi viivitamata. Kui tähtaegadest ei ole võimalik vääramatu jõu tõttu kinni pidada, viiakse võrdlus läbi niipea kui takistused on kõrvaldatud.

5. PEATÜKK

SÕIDUKITE REGISTREERIMISANDMED

Artikkel 15

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu põhimõtted

1.   Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu tegemiseks kasutavad liikmesriigid Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) rakendustarkvara eriversiooni, mis on spetsiaalselt välja töötatud otsuse 2008/615/JSK artikli 12 kohaldamiseks, ning selle tarkvara muudetud versioone.

2.   Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing toimub detsentraliseeritud struktuuris.

3.   EUCARISe süsteemis vahetatav teave edastatakse krüpteeritult.

4.   Sõidukite registreerimisandmete andmeühikud, mida võib vahetada, on määratletud käesoleva otsuse lisa 3. peatükis.

5.   Otsuse 2008/615/JSK artikli 12 rakendamisel võivad liikmesriigid teha eelisjärjekorras otsinguid, mis on seotud raskete kuritegude vastu võitlemisega.

Artikkel 16

Kulud

Iga liikmesriik kannab artikli 15 lõikes 1 nimetatud EUCARIS süsteemi rakendustarkvara haldamise, kasutamise ja hooldamisega seotud kulud.

6. PEATÜKK

POLITSEIKOOSTÖÖ

Artikkel 17

Ühispatrullid ja muud ühisoperatsioonid

1.   Iga liikmesriik määrab kooskõlas otsuse 2008/615/JSK 5. peatükiga ja eelkõige nimetatud otsuse artikli 17 lõike 4, artikli 19 lõike 2 ja artikli 19 lõike 4 kohaselt esitatud deklaratsioonidega ühe või mitu kontaktpunkti, et võimaldada teistel liikmesriikidel võtta ühendust pädevate asutustega, ning iga liikmesriik võib täpsustada, millist menetlust ta kasutab ühispatrullide ja muude ühisoperatsioonide loomiseks, millist menetlust ta kasutab seoses nende operatsioonidega teistelt liikmesriikidelt lähtuvate algatuste menetlemiseks ning samuti muud praktilised aspektid ja nende operatsioonidega seotud üksikasjalikud tegevuseeskirjad.

2.   Nõukogu peasekretariaat koostab ja ajakohastab kontaktpunktide loetelu ning teavitab pädevaid asutusi kõigist nimetatud loetelus tehtavatest muudatustest.

3.   Algatuse ühisoperatsiooni loomiseks võivad teha iga liikmesriigi pädevad asutused. Enne konkreetse operatsiooni algust võivad lõikes 2 nimetatud pädevad asutused sõlmida kirjaliku või suulise kokkuleppe, milles võidakse käsitleda järgmiseid üksikasju:

| a) | liikmesriikide pädevad asutused operatsiooni läbiviimiseks; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide pädevad asutused operatsiooni läbiviimiseks;

| b) | operatsiooni konkreetne eesmärk; |
| --- | --- |

b)

operatsiooni konkreetne eesmärk;

| c) | vastuvõtjaliikmesriik, kus operatsioon toimub; |
| --- | --- |

c)

vastuvõtjaliikmesriik, kus operatsioon toimub;

| d) | vastuvõtjaliikmesriigi geograafiline piirkond, kus operatsioon toimub; |
| --- | --- |

d)

vastuvõtjaliikmesriigi geograafiline piirkond, kus operatsioon toimub;

| e) | operatsiooni toimumise ajavahemik; |
| --- | --- |

e)

operatsiooni toimumise ajavahemik;

| f) | lähetava liikmesriigi või lähetavate liikmesriikide poolt vastuvõtjaliikmesriigile osutatav konkreetne abi, sealhulgas ametiisikud või muud ametnikud, materjalid ja rahalised elemendid; |
| --- | --- |

f)

lähetava liikmesriigi või lähetavate liikmesriikide poolt vastuvõtjaliikmesriigile osutatav konkreetne abi, sealhulgas ametiisikud või muud ametnikud, materjalid ja rahalised elemendid;

| g) | operatsioonis osalevad ametiisikud; |
| --- | --- |

g)

operatsioonis osalevad ametiisikud;

| h) | operatsiooni eest vastutav ametiisik; |
| --- | --- |

h)

operatsiooni eest vastutav ametiisik;

| i) | volitused, mida lähetava liikmesriigi või lähetavate liikmesriikide ametiisikud ja muud ametnikud võivad vastuvõtjaliikmesriigis operatsiooni käigus kasutada; |
| --- | --- |

i)

volitused, mida lähetava liikmesriigi või lähetavate liikmesriikide ametiisikud ja muud ametnikud võivad vastuvõtjaliikmesriigis operatsiooni käigus kasutada;

| j) | konkreetsed relvad, laskemoon ja varustus, mida lähetatud ametiisikud võivad operatsiooni käigus kasutada kooskõlas otsusega 2008/615/JSK; |
| --- | --- |

j)

konkreetsed relvad, laskemoon ja varustus, mida lähetatud ametiisikud võivad operatsiooni käigus kasutada kooskõlas otsusega 2008/615/JSK;

| k) | transpordi, majutuse ja julgeolekuga seotud logistiline korraldus; |
| --- | --- |

k)

transpordi, majutuse ja julgeolekuga seotud logistiline korraldus;

| l) | ühisoperatsiooni kulujaotus, kui see on erinev otsuse 2008/615/JSK artikli 34 esimeses lauses sätestatust; |
| --- | --- |

l)

ühisoperatsiooni kulujaotus, kui see on erinev otsuse 2008/615/JSK artikli 34 esimeses lauses sätestatust;

| m) | mis tahes muud võimalikud nõutavad elemendid. |
| --- | --- |

m)

mis tahes muud võimalikud nõutavad elemendid.

4.   Käesolevas artiklis ettenähtud avaldused, protseduurid ja määramised tuuakse ära artikli 18 lõikes 2 nimetatud juhendis.

7. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Lisa ja juhend

1.   Otsuse 2008/615/JSK tehnilist ja halduslikku rakendamist käsitlevad täiendavad üksikasjad sätestatakse käesoleva otsuse lisas.

2.   Juhendi koostab ja seda ajakohastab nõukogu peasekretariaat ning juhend sisaldab üksnes liikmesriikide poolt esitatud faktilist teavet, mis edastatakse kas otsuse 2008/615/JSK või käesoleva otsuse kohaselt tehtud avaldustega või nõukogu peasekretariaadile esitatud teatistega. Juhend antakse välja nõukogu dokumendi vormis.

Artikkel 19

Sõltumatud andmekaitseasutused

Liikmesriigid teatavad vastavalt käesoleva otsuse artikli 18 lõikele 2 nõukogu peasekretariaadile, kes on need sõltumatud andmekaitseasutused või õigusasutused, millele on viidatud otsuse 2008/615/JSK artikli 30 lõikes 5.

Artikkel 20

Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsuste ettevalmistamine

1.   Nõukogu teeb 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsuse, tuginedes hindamisaruandele, mis põhineb küsimustikul.

2.   Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas põhineb hindamisaruanne ka hindamisvisiidil ja süsteemi katselisel kasutamisel, mis toimuvad siis, kui asjaomane liikmesriik on teavitanud peasekretariaati vastavalt otsuse 2008/615/JSK artikli 37 lõike 2 esimesele lausele.

3.   Menetluse täiendavad üksikasjad on sätestatud käesoleva otsuse lisa 4. peatükis.

Artikkel 21

Andmevahetuse hindamine

1.   Regulaarselt viiakse läbi otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase andmevahetuse haldusliku, tehnilise ja rahalise rakendamise ja eelkõige artikli 15 lõikes 5 sätestatud mehhanismi kasutamise hindamine. Hindamisel käsitletakse neid liikmesriike, kes hindamise ajal juba kohaldavad otsust 2008/615/JSK, ning see viiakse läbi nendes andmekategooriates, kus andmevahetus asjaomaste liikmesriikide vahel on alanud. Hindamine põhineb vastavate liikmesriikide aruannetel.

2.   Menetluse täiendavad üksikasjad on sätestatud käesoleva otsuse lisa 4. peatükis.

Artikkel 22

Seos Prümi lepingu rakenduskokkuleppega

Liikmesriikide suhtes, kes on seotud Prümi lepinguga, kohaldatakse Prümi lepingu rakenduskokkuleppes sisalduvate vastavate sätete asemel käesoleva otsuse ja selle lisa vastavaid sätteid pärast nende täielikku rakendamist. Muude rakenduskokkuleppe sätete kohaldamine jääb Prümi lepingu osaliste vahel endiseks.

Artikkel 23

Rakendamine

Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed otsuse 2008/615/JSK artikli 36 lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul.

Artikkel 24

Kohaldamine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 23. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  21. aprill 2008 aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

LISA

SISUKORD

| 1. PEATÜKK. | DNA-andmete vahetamine |
| --- | --- |

1. PEATÜKK.

| 1. | DNAga seotud kriminalistika alased küsimused, kokkulangevuse alased eeskirjad ja algoritmid |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | DNA-profiilide omadused |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kokkulangevuse alased eeskirjad |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vastuste esitamise alased eeskirjad |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | Liikmesriikide koodide tabel |
| --- | --- |

2.

| 3. | Funktsionaalne analüüs |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Süsteemi kättesaadavus |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Teine etapp |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | DNA liidese juhenddokument |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | XML-struktuuri kindlaksmääramine |
| --- | --- |

4.2.

| 5. | Rakenduse, turvalisuse ja sidevõrgu arhitektuur |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Ülevaade |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kõrgema taseme arhitektuur |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Turvalisusalased standardid ja andmekaitse |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Krüpteerimismehhanismis kasutatavad protokollid ja standardid: sMIME ja sellega seotud elemendid |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Rakenduse arhitektuur |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Rakenduse arhitektuuris kasutatavad protokollid ja standardid |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Sidepidamine |
| --- | --- |

5.7.

| 2. PEATÜKK. | Sõrmejälgede andmete vahetamine (liidese juhenddokument) |
| --- | --- |

2. PEATÜKK.

| 1. | Failide sisu ülevaade |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kirje formaat |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüüp-1 loogiline kirje: faili päis |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüüp-2 loogiline kirje: kirjeldav tekst |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüüp-4 loogiline kirje: kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tüüp-9 loogiline kirje: eritunnuseid kirjeldav kirje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tüüp-13 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tüüp-15 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje |
| --- | --- |

8.

| 9. | 2. peatüki (sõrmejälgede vahetamine) juurde kuuluvad liited |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | ASCII kodeeringus eraldusmärgid |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Tähti ja numbreid sisaldava kontrollmärgi arvutamine |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Märkide koodid |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Andmeedastuse kokkuvõte |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Tüüp-1 kirjes kasutatavad märgid |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Tüüp-2 kirjes kasutatavad märgid |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | Halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritmid |
| --- | --- |

9.7.

| 9.8. | E-posti spetsifikatsioon |
| --- | --- |

9.8.

| 3. PEATÜKK. | Sõidukite registriandmete vahetus |
| --- | --- |

3. PEATÜKK.

| 1. | Ühtne andmekogum sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsinguks |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Määratlused |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sõiduki/omaniku/valdaja otsing |
| --- | --- |

1.2.

| 2. | Andmeturve |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Ülevaade |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sõnumivahetusega seotud turvaelemendid |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sõnumivahetusega mitteseotud turvaelemendid |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Andmevahetuse tehnilised tingimused |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | EUCARISe rakenduse üldine kirjeldus |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Funktsionaalsed ja mittefunktsionaalsed nõuded |
| --- | --- |

3.2.

| 4. PEATÜKK. | Hindamine |
| --- | --- |

4. PEATÜKK.

| 1. | Artikli 20 kohane hindamise kord (otsuste ettevalmistamine vastavalt otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikele 2) |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Küsimustik |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Katseline kasutamine |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Hindamiskülastus |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Aruanne nõukogule |
| --- | --- |

1.4.

| 2. | Artikli 21 kohane hindamise kord |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Statistika ja aruanne |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Muutmine |
| --- | --- |

2.2.

| 3. | Ekspertide kohtumised |
| --- | --- |

3.

1. PEATÜKK. DNA-andmete vahetamine

1.   DNAga seotud kriminalistika alased küsimused, kokkulangevuse alased eeskirjad ja algoritmid

1.1.   DNA-profiilide omadused

DNA-profiil võib sisaldada 24 paari arve, mis tähistavad 24 lookusesse kuuluvaid alleele, mida kasutab ka Interpol DNAga seotud menetlustes. Nende lookuste nimetused on esitatud järgmises tabelis:

| VWA | TH01 | D21S11 | FGA | D8S1179 | D3S1358 | D18S51 | Amelogenin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TPOX | CSF1P0 | D13S317 | D7S820 | D5S818 | D16S539 | D2S1338 | D19S433 |
| Penta D | Penta E | FES | F13A1 | F13B | SE33 | CD4 | GABA |

VWA

TH01

D21S11

FGA

D8S1179

D3S1358

D18S51

Amelogenin

TPOX

CSF1P0

D13S317

D7S820

D5S818

D16S539

D2S1338

D19S433

Penta D

Penta E

FES

F13A1

F13B

SE33

CD4

GABA

Seitse halliga märgitud lookust ülemises reas moodustavad praeguse Euroopa lookuste standardkogumi (ESS) ja Interpoli lookuste standardkogumi (ISSOL).

Eeskirjad kasutamiseks kõlblike DNA-profiilide kohta:

Liikmesriikide poolt otsingu ja võrdlemise jaoks kättesaadavaks tehtavad DNA-profiilid ning samuti otsingu ja võrdlemise sooritamiseks edastatavad DNA-profiilid peavad sisaldama vähemalt kuut täielikult kindlaksmääratud (1) lookust ja võivad sisaldada täiendavaid lookuseid või tühje andmevälju, kui need on olemas. DNA-viiteprofiilid peavad sisaldama vähemalt kuut Euroopa lookuste standardkogumisse kuuluvast seitsmest lookusest. Kokkulangevuste täpsuse suurendamiseks salvestatakse DNA-profiilide indekseeritud andmebaasi kõik olemasolevad andmed alleelide kohta ning neid kasutatakse otsinguks ja võrdluseks. Kõik liikmesriigid peaksid nii kiiresti kui praktilisest seisukohast võimalik rakendama kõik ELi poolt vastu võetud Euroopa lookuste standardkogumid.

Segaprofiilide kasutamine ei ole lubatud, seega iga lookuse alleelid tähistatakse üksnes kahe arvuga, mis võivad homosügootsuse korral olla ühes lookuses samad.

Asendusmärke ja mikrovariante tuleb kasutada järgmiste eeskirjade kohaselt:

| — | Iga profiilis sisalduv mittearvuline märk (nt „o”, „f”, „r”, „na”, „nr” või „un”) tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga *, välja arvatud amelogeniini korral, ning otsing tuleb sooritada kõigi märkide suhtes. |
| --- | --- |

—

Iga profiilis sisalduv mittearvuline märk (nt „o”, „f”, „r”, „na”, „nr” või „un”) tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga *, välja arvatud amelogeniini korral, ning otsing tuleb sooritada kõigi märkide suhtes.

| — | Profiilis sisalduvad arvulised väärtused „0”, „1” ja „99” tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga * ning otsing tuleb sooritada kõigi märkide suhtes. |
| --- | --- |

—

Profiilis sisalduvad arvulised väärtused „0”, „1” ja „99” tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga * ning otsing tuleb sooritada kõigi märkide suhtes.

| — | Kui ühe lookuse puhul märgitakse kolm alleeli, võetakse arvesse esimest alleeli ja kaks ülejäänud alleeli tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga * ning otsing tuleb sooritada kõigi märkide suhtes. |
| --- | --- |

—

Kui ühe lookuse puhul märgitakse kolm alleeli, võetakse arvesse esimest alleeli ja kaks ülejäänud alleeli tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga * ning otsing tuleb sooritada kõigi märkide suhtes.

| — | Kui esimese või teise alleeli märgistus on asendatud asendusmärgiga, tuleb otsing sooritada lookuse arvulise märgi mõlema permutatsiooni põhjal (nt märgistus 12, * võib langeda kokku märgistusega 12,14 ja 9,12). |
| --- | --- |

—

Kui esimese või teise alleeli märgistus on asendatud asendusmärgiga, tuleb otsing sooritada lookuse arvulise märgi mõlema permutatsiooni põhjal (nt märgistus 12, * võib langeda kokku märgistusega 12,14 ja 9,12).

| — | Pentanukleotiidsete lookuste (penta D, penta E ja CD4) mikrovariantide korral otsitakse kokkulangevust järgmiselt:






  — | x.1 = x, x.1, x.2 |
| --- | --- | --- |

—

Pentanukleotiidsete lookuste (penta D, penta E ja CD4) mikrovariantide korral otsitakse kokkulangevust järgmiselt:

—

x.1 = x, x.1, x.2

| — | x.2 = x.1, x.2, x.3 |
| --- | --- |

—

x.2 = x.1, x.2, x.3

| — | x.3 = x.2, x.3, x.4 |
| --- | --- |

—

x.3 = x.2, x.3, x.4

| — | x.4 = x.3, x.4, x + 1. |
| --- | --- |

—

x.4 = x.3, x.4, x + 1.

| — | Tetranukleotiidsete lookuste (ülejäänud lookused on tetranukleotiidsed) mikrovariantide korral otsitakse kokkulangevust järgmiselt:






  — | x.1 = x, x.1, x.2 |
| --- | --- | --- |

—

Tetranukleotiidsete lookuste (ülejäänud lookused on tetranukleotiidsed) mikrovariantide korral otsitakse kokkulangevust järgmiselt:

—

x.1 = x, x.1, x.2

| — | x.2 = x.1, x.2, x.3 |
| --- | --- |

—

x.2 = x.1, x.2, x.3

| — | x.3 = x.2, x.3, x + 1. |
| --- | --- |

—

x.3 = x.2, x.3, x + 1.

1.2.   Kokkulangevuse alased eeskirjad

Kahe DNA-profiili võrdlemine viiakse läbi lookuste põhjal, mille kohta on mõlema DNA-profiili puhul teada alleelipaarid. Vähemalt kuus täielikult kindlaksmääratud lookust (välja arvatud amelogeniin) DNA-profiilides peavad omavahel kokku langema enne, kui antakse vastus kokkulangevuse kohta.

Täielik kokkulangevus (kvaliteet 1) on selline kokkulangevus, kus võrreldud lookuste, mis tavaliselt kuuluvad esitatud või saadud taotlustega seotud DNA-profiilidesse, kõik alleelid on samad. Ligikaudne kokkulangevus on selline kokkulangevus, kus kahes DNA-profiilis esineb kõigis võrreldud alleelides erinevus vaid ühe alleeli puhul (kvaliteet 2, 3 ja 4). Ligikaudne kokkulangevus on võimalik üksnes juhul, kui võrreldud DNA-profiilides esineb vähemalt 6 täielikult kindlaksmääratud kokkulangevat lookust.

Ligikaudse kokkulangevuse põhjuseks võib olla:

| — | inimlik trükiviga DNA-profiili andmete sisestamisel otsingutaotlusesse või DNA andmebaasi, |
| --- | --- |

—

inimlik trükiviga DNA-profiili andmete sisestamisel otsingutaotlusesse või DNA andmebaasi,

| — | DNA-profiili genereerimise käigus tekkinud viga alleeli määramisel või alleeli nimetamisel. |
| --- | --- |

—

DNA-profiili genereerimise käigus tekkinud viga alleeli määramisel või alleeli nimetamisel.

1.3.   Vastuste esitamise alased eeskirjad

Vastused esitatakse nii täieliku ja ligikaudse kokkulangevuse kui ka kokkulangevuse puudumise korral.

Vastus kokkulangevuse kohta saadetakse taotluse esitanud riiklikule kontaktpunktile ning need tehakse samuti kättesaadavaks taotluse saanud riiklikule kontaktpunktile (et tal oleks võimalik hinnata taotluste laadi ja hulka, mis võidakse kooskõlas otsuse 2008/615/JSK artiklitega 5 ja 10 järgnevalt esitada kokkulangevuse andnud DNA-profiiliga seotud olemasolevate isiku- ja muude andmete saamiseks).

2.   Liikmesriikide koodide tabel

Vastavalt otsusele 2008/615/JSK kasutatakse domeeninimede ja muude konfiguratsiooni parameetrite, mis on vajalikud Prümi lepingu kohase DNA-andmete suletud võrgus vahetamise rakenduste jaoks, määratlemisel ISO 3166-1 standardi kohaseid kahetähelisi koode.

ISO 3166-1 standardi kohased kahetähelised koodid on järgmised liikmesriikide koodid.

| Liikmesriik | Kood | Liikmesriik | Kood |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | BE | Luksemburg | LU |
| Bulgaaria | BG | Ungari | HU |
| Tšehhi Vabariik | CZ | Malta | MT |
| Taani | DK | Madalmaad | NL |
| Saksamaa | DE | Austria | AT |
| Eesti | EE | Poola | PL |
| Kreeka | EL | Portugal | PT |
| Hispaania | ES | Rumeenia | RO |
| Prantsusmaa | FR | Slovakkia | SK |
| Iirimaa | IE | Sloveenia | SI |
| Itaalia | IT | Soome | FI |
| Küpros | CY | Rootsi | SE |
| Läti | LV | Ühendkuningriik | UK |
| Leedu | LT | | |

Liikmesriik

Kood

Liikmesriik

Kood

Belgia

BE

Luksemburg

LU

Bulgaaria

BG

Ungari

HU

Tšehhi Vabariik

CZ

Malta

MT

Taani

DK

Madalmaad

NL

Saksamaa

DE

Austria

AT

Eesti

EE

Poola

PL

Kreeka

EL

Portugal

PT

Hispaania

ES

Rumeenia

RO

Prantsusmaa

FR

Slovakkia

SK

Iirimaa

IE

Sloveenia

SI

Itaalia

IT

Soome

FI

Küpros

CY

Rootsi

SE

Läti

LV

Ühendkuningriik

UK

Leedu

LT

3.   Funktsionaalne analüüs

3.1.   Süsteemi kättesaadavus

Otsuse 2008/615/JSK artikli 3 kohaselt esitatud taotlused peaksid jõudma sihtmärgiks oleva andmebaasini nende saatmise kronoloogilises järjekorras ning vastused tuleks saata nii, et need jõuaksid taotluse esitanud liikmesriiki 15 minuti jooksul pärast taotluse saabumist andmebaasi.

3.2.   Teine etapp

Kui liikmesriik saab vastuse kokkulangevuse kohta, on selle riigi riiklik kontaktpunkt vastutav päringus esitatud profiilis sisalduvate andmete ja vastuseks saadud profiili(de)s sisalduvate andmete võrdlemise eest, et kinnitada ja kontrollida, et profiil omab tõendi väärtust. Riiklikud kontaktpunktid võivad kinnituse andmise eesmärgil üksteisega otse ühendust võtta.

Õigusabi andmise menetlused algavad pärast kahe profiili vahelise kokkulangevuse kinnitamist, tuginedes täielikule kokkulangevusele või ligikaudsele kokkulangevusele, mis on tehtud kindlaks automaatse andmete võrdlemise etapis.

4.   DNA liidese juhenddokument

4.1.   Sissejuhatus

4.1.1.   Eesmärgid

Selles peatükis määratletakse nõuded DNA-profiili andmete vahetamiseks kõigi liikmesriikide DNA andmebaaside süsteemide vahel. Päises paiknevad väljad on määratletud konkreetselt Prümi lepingu kohaseks DNA-andmete vahetamiseks; andmete osa põhineb DNA-profiili kuuluvate XML-struktuuris andmete osal, mis on koostatud Interpoli DNA-andmete vahetamise sidesüsteemi jaoks.

Andmeid vahetatakse SMTP (Simple Mail Transfer Protocol) ning muude moodsate tehnoloogiate abil, kasutades võrguteenuse pakkuja keskset e-posti vaheserverit. XML-fail edastatakse kirja sisus.

4.1.2.   Rakendusala

Liidese juhenddokumendis määratakse kindlaks üksnes sõnumi (kirja) sisu. Kõik võrgu ja e-postiga seotud eriomased aspektid määratakse ühtselt kindlaks, et tagada DNA-andmete vahetamiseks ühine tehniline alus.

See hõlmab järgmiseid aspekte:

| — | sõnumi teema lahtris kasutatav formaat, et võimaldada sõnumeid automaatselt töödelda; |
| --- | --- |

—

sõnumi teema lahtris kasutatav formaat, et võimaldada sõnumeid automaatselt töödelda;

| — | kas on vajalik sisu krüpteerimine ja kui see on vajalik, siis milliseid meetodeid tuleks kasutada; |
| --- | --- |

—

kas on vajalik sisu krüpteerimine ja kui see on vajalik, siis milliseid meetodeid tuleks kasutada;

| — | sõnumite maksimaalne pikkus. |
| --- | --- |

—

sõnumite maksimaalne pikkus.

4.1.3.   XML-struktuur ja põhimõtted

XML-struktuuri põhised sõnumid on struktureeritud järgmisteks osadeks:

| — | päis, mis sisaldab teavet andmeedastuse kohta, ja |
| --- | --- |

—

päis, mis sisaldab teavet andmeedastuse kohta, ja

| — | andmete osa, mis sisaldab andmeid profiili kohta ning profiili ennast. |
| --- | --- |

—

andmete osa, mis sisaldab andmeid profiili kohta ning profiili ennast.

Sama XML-struktuuri kasutatakse nii taotluste kui ka vastuste korral.

Selleks et oleks võimalik viia läbi identifitseerimatute DNA-profiilide täielik kontrollimine (otsuse 2008/615/JSK artikkel 4), peab olema võimalik saata profiilide seeria ühes sõnumis. Tuleb kindlaks määrata maksimaalne profiilide arv ühes sõnumis. See arv sõltub kirja suurimast lubatud suurusest ja see määratakse kindlaks pärast e-posti serveri valimist.

XML näide:

<?version="1.0" standalone="yes"?>

<PRUEMDNAx xmlns:msxsl="urn:schemas-microsoft-com:xslt"

xmlns:xsi="http://www.w3.org/2001/XMLSchema-instance">

<header>

[...]

</header>

<datas>

[...]

</datas>

[<datas> Andmete tarind kordub, kui ühes SMTP sõnumis saadetakse (....) mitu profiili korraga, mis on lubatud üksnes artikli 4 kohastel juhtudel

</datas>]

</PRUEMDNA>

4.2.   XML-struktuuri kindlaksmääramine

Järgnevalt esitatavad mõistete määratlused on esitatud dokumentatsiooni koostamise eemärgil ning parema arusaamise võimaldamiseks; tegelik siduv teave on esitatud XML-struktuuri failis (PRUEM DNA.xsd).

4.2.1.   Formaat PRUEMDNAx

See sisaldab järgmiseid andmevälju:

| Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- |
| header | PRUEM_header | Occurs: 1 |
| datas | PRUEM_datas | Occurs: 1 ... 500 |

Fields

Type

Description

header

PRUEM_header

Occurs: 1

datas

PRUEM_datas

Occurs: 1 ... 500

4.2.2.   Päise tarindi elemendid

| 4.2.2.1. | PRUEM header
  Selle tarindiga kirjeldatakse XML-faili päist. See sisaldab järgmiseid andmevälju:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| direction | PRUEM_header_dir | Direction of message flow |
| ref | String | Reference of the XML file |
| generator | String | Generator of XML file |
| schema_version | String | Version number of schema to use |
| requesting | PRUEM_header_info | Requesting Member State info |
| requested | PRUEM_header_info | Requested Member State info |

4.2.2.1.

PRUEM header

Selle tarindiga kirjeldatakse XML-faili päist. See sisaldab järgmiseid andmevälju:

Fields

Type

Description

direction

PRUEM_header_dir

Direction of message flow

ref

String

Reference of the XML file

generator

String

Generator of XML file

schema_version

String

Version number of schema to use

requesting

PRUEM_header_info

Requesting Member State info

requested

PRUEM_header_info

Requested Member State info

| 4.2.2.2. | PRUEM_header dir
  Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:






  Value | Description |
| --- | --- | --- |
| R | Request |
| A | Answer |

4.2.2.2.

PRUEM_header dir

Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:

Value

Description

R

Request

A

Answer

| 4.2.2.3. | PRUEM header info
  Tarindis esitatakse teave liikmesriigi kohta ning samuti sõnumi kuupäev/kellaaeg. See sisaldab järgmisi andmevälju:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| source_isocode | String | ISO 3166-2 code of the requesting Member State |
| destination_isocode | String | ISO 3166-2 code of the requested Member State |
| request_id | String | unique Identifier for a request |
| date | Date | Date of creation of message |
| time | Time | Time of creation of message |

4.2.2.3.

PRUEM header info

Tarindis esitatakse teave liikmesriigi kohta ning samuti sõnumi kuupäev/kellaaeg. See sisaldab järgmisi andmevälju:

Fields

Type

Description

source_isocode

String

ISO 3166-2 code of the requesting Member State

destination_isocode

String

ISO 3166-2 code of the requested Member State

request_id

String

unique Identifier for a request

date

Date

Date of creation of message

time

Time

Time of creation of message

4.2.3.   PRUEM profiilide andmete sisu

| 4.2.3.1. | PRUEM_datas
  See struktuur kirjeldab XML-struktuuril põhineva profiili andmete osa. See sisaldab järgmisi andmevälju:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| reqtype | PRUEM request type | Type of request (Article 3 or 4) |
| date | Date | Date profile stored |
| type | PRUEM_datas_type | Type of profile |
| result | PRUEM_datas_result | Result of request |
| agency | String | Name of corresponding unit responsible for the profile |
| profile_ident | String | Unique Member State profile ID |
| message | String | Error Message, if result = E |
| profile | IPSG_DNA_profile | If direction = A (Answer) AND result ≠ H (Hit) empty |
| match_id | String | In case of a HIT PROFILE_ID of the requesting profile |
| quality | PRUEM_hitquality_type | Quality of Hit |
| hitcount | Integer | Count of matched Alleles |
| rescount | Integer | Count of matched profiles. If direction = R (Request), then empty. If quality!=0 (the original requested profile), then empty. |

4.2.3.1.

PRUEM_datas

See struktuur kirjeldab XML-struktuuril põhineva profiili andmete osa. See sisaldab järgmisi andmevälju:

Fields

Type

Description

reqtype

PRUEM request type

Type of request (Article 3 or 4)

date

Date

Date profile stored

type

PRUEM_datas_type

Type of profile

result

PRUEM_datas_result

Result of request

agency

String

Name of corresponding unit responsible for the profile

profile_ident

String

Unique Member State profile ID

message

String

Error Message, if result = E

profile

IPSG_DNA_profile

If direction = A (Answer) AND result ≠ H (Hit) empty

match_id

String

In case of a HIT PROFILE_ID of the requesting profile

quality

PRUEM_hitquality_type

Quality of Hit

hitcount

Integer

Count of matched Alleles

rescount

Integer

Count of matched profiles. If direction = R (Request), then empty. If quality!=0 (the original requested profile), then empty.

| 4.2.3.2. | PRUEM_request_type
  Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:






  Value | Description |
| --- | --- | --- |
| 3 | Requests pursuant to Article 3 of Decision 2008/615/JHA |
| 4 | Requests pursuant to Article 4 of Decision 2008/615/JHA |

4.2.3.2.

PRUEM_request_type

Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:

Value

Description

3

Requests pursuant to Article 3 of Decision 2008/615/JHA

4

Requests pursuant to Article 4 of Decision 2008/615/JHA

| 4.2.3.3. | PRUEM_hitquality_type






  Value | Description |
| --- | --- | --- |
| 0 | Referring original requesting profile:
  Case „No Hit”: original requesting profile sent back only;
  Case „Hit”: original requesting profile and matched profiles sent back. |
| 1 | Equal in all available alleles without wildcards |
| 2 | Equal in all available alleles with wildcards |
| 3 | Hit with Deviation (Microvariant) |
| 4 | Hit with mismatch |

4.2.3.3.

PRUEM_hitquality_type

Value

Description

0

Referring original requesting profile:

Case „No Hit”: original requesting profile sent back only;

Case „Hit”: original requesting profile and matched profiles sent back.

1

Equal in all available alleles without wildcards

2

Equal in all available alleles with wildcards

3

Hit with Deviation (Microvariant)

4

Hit with mismatch

| 4.2.3.4. | PRUEM_data_type
  Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:






  Value | Description |
| --- | --- | --- |
| P | Person profile |
| S | Stain |

4.2.3.4.

PRUEM_data_type

Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:

Value

Description

P

Person profile

S

Stain

| 4.2.3.5. | PRUEM_data_result
  Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:






  Value | Description |
| --- | --- | --- |
| U | Undefined, If direction = R (request) |
| H | Hit |
| N | No Hit |
| E | Error |

4.2.3.5.

PRUEM_data_result

Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:

Value

Description

U

Undefined, If direction = R (request)

H

Hit

N

No Hit

E

Error

| 4.2.3.6. | IPSG_DNA_profile
  DNA-profiili kirjeldav tarind. See sisaldab järgmiseid andmevälju:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| ess_issol | IPSG_DNA_ISSOL | Group of loci corresponding to the ISSOL (standard group of Loci of Interpol) |
| additional_loci | IPSG_DNA_additional_loci | Other loci |
| marker | String | Method used to generate of DNA |
| profile_id | String | Unique identifier for DNA profile |

4.2.3.6.

IPSG_DNA_profile

DNA-profiili kirjeldav tarind. See sisaldab järgmiseid andmevälju:

Fields

Type

Description

ess_issol

IPSG_DNA_ISSOL

Group of loci corresponding to the ISSOL (standard group of Loci of Interpol)

additional_loci

IPSG_DNA_additional_loci

Other loci

marker

String

Method used to generate of DNA

profile_id

String

Unique identifier for DNA profile

| 4.2.3.7. | IPSG_DNA_ISSOL
  Tarind sisaldab ISSOLi (Interpoli lookuste standardkogum) kuuluvaid lookuseid. See sisaldab järgmisi andmevälju:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| vwa | IPSG_DNA_locus | Locus vwa |
| th01 | IPSG_DNA_locus | Locus th01 |
| d21s11 | IPSG_DNA_locus | Locus d21s11 |
| fga | IPSG_DNA_locus | Locus fga |
| d8s1179 | IPSG_DNA_locus | Locus d8s1179 |
| d3s1358 | IPSG_DNA_locus | Locus d3s1358 |
| d18s51 | IPSG_DNA_locus | Locus d18s51 |
| amelogenin | IPSG_DNA_locus | Locus amelogin |

4.2.3.7.

IPSG_DNA_ISSOL

Tarind sisaldab ISSOLi (Interpoli lookuste standardkogum) kuuluvaid lookuseid. See sisaldab järgmisi andmevälju:

Fields

Type

Description

vwa

IPSG_DNA_locus

Locus vwa

th01

IPSG_DNA_locus

Locus th01

d21s11

IPSG_DNA_locus

Locus d21s11

fga

IPSG_DNA_locus

Locus fga

d8s1179

IPSG_DNA_locus

Locus d8s1179

d3s1358

IPSG_DNA_locus

Locus d3s1358

d18s51

IPSG_DNA_locus

Locus d18s51

amelogenin

IPSG_DNA_locus

Locus amelogin

| 4.2.3.8. | IPSG_DNA_additional_loci
  Tarind sisaldab muid lookuseid. See sisaldab järgmisi andmevälju:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| tpox | IPSG_DNA_locus | Locus tpox |
| csf1po | IPSG_DNA_locus | Locus csf1po |
| d13s317 | IPSG_DNA_locus | Locus d13s317 |
| d7s820 | IPSG_DNA_locus | Locus d7s820 |
| d5s818 | IPSG_DNA_locus | Locus d5s818 |
| d16s539 | IPSG_DNA_locus | Locus d16s539 |
| d2s1338 | IPSG_DNA_locus | Locus d2s1338 |
| d19s433 | IPSG_DNA_locus | Locus d19s433 |
| penta_d | IPSG_DNA_locus | Locus penta_d |
| penta_e | IPSG_DNA_locus | Locus penta_e |
| fes | IPSG_DNA_locus | Locus fes |
| f13a1 | IPSG_DNA_locus | Locus f13a1 |
| f13b | IPSG_DNA_locus | Locus f13b |
| se33 | IPSG_DNA_locus | Locus se33 |
| cd4 | IPSG_DNA_locus | Locus cd4 |
| gaba | IPSG_DNA_locus | Locus gaba |

4.2.3.8.

IPSG_DNA_additional_loci

Tarind sisaldab muid lookuseid. See sisaldab järgmisi andmevälju:

Fields

Type

Description

tpox

IPSG_DNA_locus

Locus tpox

csf1po

IPSG_DNA_locus

Locus csf1po

d13s317

IPSG_DNA_locus

Locus d13s317

d7s820

IPSG_DNA_locus

Locus d7s820

d5s818

IPSG_DNA_locus

Locus d5s818

d16s539

IPSG_DNA_locus

Locus d16s539

d2s1338

IPSG_DNA_locus

Locus d2s1338

d19s433

IPSG_DNA_locus

Locus d19s433

penta_d

IPSG_DNA_locus

Locus penta_d

penta_e

IPSG_DNA_locus

Locus penta_e

fes

IPSG_DNA_locus

Locus fes

f13a1

IPSG_DNA_locus

Locus f13a1

f13b

IPSG_DNA_locus

Locus f13b

se33

IPSG_DNA_locus

Locus se33

cd4

IPSG_DNA_locus

Locus cd4

gaba

IPSG_DNA_locus

Locus gaba

| 4.2.3.9. | IPSG_DNA_locus
  Lookust kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju:







  Fields | Type | Description |
| --- | --- | --- | --- |
| low_allele | String | Lowest value of an allele |
| high_allele | String | Highest value of an allele |

4.2.3.9.

IPSG_DNA_locus

Lookust kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju:

Fields

Type

Description

low_allele

String

Lowest value of an allele

high_allele

String

Highest value of an allele

5.   Rakenduse, turvalisuse ja sidevõrgu arhitektuur

5.1.   Ülevaade

Otsuse 2008/615/JSK raames DNA-andmete vahetamiseks mõeldud rakenduste kasutamiseks kasutatakse ühist sidevõrku, mis on liikmesriikidega piirnev loogiliselt suletud võrk. Selle päringute saatmiseks ja vastuvõtmiseks mõeldud ühise sideinfrastruktuuri tõhusamaks ärakasutamiseks luuakse asünkroonne mehhanism DNA- ja sõrmejälgede andmete päringute edastamiseks SMTP e-posti sõnumite kaudu. Turvalisusega seotud probleemide lahendamiseks kasutatakse SMTP laiendusena sMIME mehhanismi, et luua võrgus kahe punkti vahel tõeline turvaline tunnel.

Toimivat TESTA (Trans European Services for Telematics between Administrations – turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem) süsteemi kasutavad liikmesriigid andmevahetuse sidevõrguna. TESTA eest on vastutav Euroopa Komisjon. Võttes arvesse, et riiklikud DNA andmebaasid ja praegused TESTA riiklikud juurdepääsupunktid võivad liikmesriikides asuda erinevates kohtades, võib juurdepääsu TESTAle võimaldada kas:

| 1. | kasutades olemasolevaid riiklikke juurdepääsupunkte või uusi riiklike TESTA juurdepääsupunkte, või |
| --- | --- |

1.

kasutades olemasolevaid riiklikke juurdepääsupunkte või uusi riiklike TESTA juurdepääsupunkte, või

| 2. | luues kohaliku turvalise ühenduse DNA andmebaasi asukoha, mida haldab pädev riiklik asutus, ja olemasoleva riikliku TESTA juurdepääsupunkti vahel. |
| --- | --- |

2.

luues kohaliku turvalise ühenduse DNA andmebaasi asukoha, mida haldab pädev riiklik asutus, ja olemasoleva riikliku TESTA juurdepääsupunkti vahel.

Otsuse 2008/615/JSK kohaste rakenduste kasutuselevõtmisel kasutatud protokollid ja standardid vastavad avatud standarditele ja on kooskõlas liikmesriikide riikliku julgeolekupoliitika kujundajate kehtestatud nõuetega.

5.2.   Kõrgema taseme arhitektuur

Järgides otsust 2008/615/JSK, teeb iga liikmesriik ühise standardse andmevormingu kohaselt oma DNA-andmed teise liikmesriigiga vahetamiseks ja/või teise liikmesriigi sooritatava päringu jaoks kättesaadavaks. Arhitektuur põhineb kommunikatsioonimudelil, mis tagab side kõigi osapoolte vahel. Puuduvad nii keskserver kui ka keskandmebaas DNA-profiilide hoidmiseks.

Joonis 1: DNA-andmete vahetamise topoloogia

Image

Lisaks siseriiklike õiguslike piirangute järgimisele liikmesriikide vastavates struktuurides võivad liikmesriigid otsustada, millist riist- ja tarkvara tuleks süsteemi jaoks vastavas struktuuris kasutada, et tagada kooskõla otsusega 2008/615/JSK kehtestatud nõuetega.

5.3.   Turvalisusalased standardid ja andmekaitse

Käsitletakse ja rakendatakse kolme turvalisuse tasandit.

5.3.1.   Andmete tasand

Iga liikmesriigi poolt edastatavad DNA-profiili andmed peavad olema kogutud kooskõlas ühiste andmekaitse standarditega, nii et taotluse esitav liikmesriik saab vastuse, mille peamine eesmärk on teatada, kas kokkulangevus esineb või mitte, koos viitenumbriga kokkulangevuse esinemise korral, mis ei sisalda mis tahes isikuandmeid. Edasine uurimine pärast kokkulangevusest teatamist toimub kahepoolsel tasandil vastavate liikmesriikide vastavate struktuuride suhtes kohaldatavate riiklike õiguslike ja korralduslike eeskirjade kohaselt.

5.3.2.   Sidepidamise tasand

DNA-profiili andmeid sisaldavad sõnumid (taotluste esitamisel ja vastamisel) krüpteeritakse enne nende edastamist teiste liikmesriikide vastavatesse struktuuridesse moodsa mehhanismi abil kooskõlas avatud standarditega, nagu sMIME.

5.3.3.   Edastamise tasand

Kõik DNA-profiili andmeid sisaldavad sõnumid edastatakse teiste liikmesriikide vastavatesse struktuuridesse rahvusvaheliselt tegutseva usaldusväärse võrguteenuse pakkuja hallatava virtuaalse privaatvõrgu tunneldamissüsteemi ning selle süsteemiga loodud turvaliste ühenduste kaudu, mille eest vastutab vastav riik. Sellel virtuaalse privaatvõrgu tunneldamissüsteemil ei ole ühendust avaliku Internetiga.

5.4.   Krüpteerimismehhanismis kasutatavad protokollid ja standardid: sMIME ja sellega seotud elemendid

DNA-profiili andmeid sisaldavate sõnumite krüpteerimiseks kasutatakse sMIME avatud standardit, mis on e-posti de facto standardi SMTP laienduseks. sMIME protokoll (V5) võimaldab kasutada signeeritud kirjade vastuvõtmist, turvamärgistust ja turvalisi meililiste ning see on rajatud sõnumite krüpteerimise süntaksile CMS (Cryptographic Message Syntax), mis vastab IETF nõuetele krüptograafiliselt kaitstud sõnumite kohta. Seda saab kasutada mis tahes digitaalsete andmete digitaalseks signeerimiseks, läbitöötamiseks, autentsuse kinnitamiseks ja krüpteerimiseks.

sMIME mehhanismi aluseks olev sertifikaat peab vastama standardile X.509. Selleks et tagada samade ühiste standardite ja protseduuride kasutamine, nagu muude Prümi lepingu kohaste rakenduste puhul, on eeskirjad sMIME põhise krüpteerimise või masstootmises olevate laialt levinud toodete (COTS) korral järgmised:

| — | toimitakse järgmises järjekorras: esmalt krüpteerimine, seejärel signeerimine; |
| --- | --- |

—

toimitakse järgmises järjekorras: esmalt krüpteerimine, seejärel signeerimine;

| — | sümmeetrilise ja asümmeetrilise krüpteerimise korral kasutatakse vastavalt krüpteerimisalgoritmi AES (täiustatud krüpteerimisstandard – Advanced Encryption Standard) 256 biti pikkust ja RSA 1 024 biti pikkust võtit; |
| --- | --- |

—

sümmeetrilise ja asümmeetrilise krüpteerimise korral kasutatakse vastavalt krüpteerimisalgoritmi AES (täiustatud krüpteerimisstandard – Advanced Encryption Standard) 256 biti pikkust ja RSA 1 024 biti pikkust võtit;

| — | kasutatakse räsi algoritmi SHA-1. |
| --- | --- |

—

kasutatakse räsi algoritmi SHA-1.

sMIME funktsionaalsus on liidetud valdavasse enamusse kaasaegsetesse e-posti tarkvarapakettidesse, sealhulgas programmidesse Outlook, Mozilla Mail ning samuti Netscape Communicator 4.x, ning see on ristkasutatav kõigi peamiste e-posti tarkvarapakettidega.

Kuna sMIME süsteemi on lihtne integreerida kõigi liikmesriikide vastavates struktuurides asuvatesse riiklikesse infotehnoloogiainfrastruktuuridesse, on tehtud valik kasutada seda kui otstarbekat mehhanismi sideturbe nõutava taseme saavutamiseks. Kontseptsiooni tõestamise eesmärgi saavutamiseks tõhusamal viisil ja vähendamaks kulusid, on DNA-andmete vahetamise katselise süsteemi jaoks valitud avatud standardile vastav JavaMaili rakendusliides. See rakendusliides võimaldab e-posti krüpteerimist ja dekrüpteerimist, kasutades s/MIME ja/või OpenPGP standardit. Eesmärk on tagada üks hõlpsasti kasutatav rakendusliides e-posti klientidele, kes tahavad saata ja vastu võtta krüpteeritud e-posti, mis on krüpteeritud, kasutades ühte kahest kõige populaarsemast e-posti krüpteerimisskeemist. Seetõttu piisab otsusega 2008/615/JSK kehtestatud nõuete täitmiseks JavaMaili rakendusliidese põhisest moodsast rakendusest, näiteks tootest Bounty Castle JCE (Java krüptograafiline laiendus – Java Cryptographic Extension). Seda rakendust kasutatakse sMIME protokolli kohaldamiseks, et katsetada DNA-andmete vahetamist liikmesriikide vahel.

5.5.   Rakenduse arhitektuur

Iga liikmesriik jagab teistele liikmesriikidele standardsel kujul DNA-profiili andmete kogumi, mis vastab praegusele ühisele liidese juhenddokumendile. Seda võib teha kas nähes ette tegeliku võimaluse tutvuda riikliku andmebaasiga või luues eraldi eksporditud andmebaasi (indekseeritud andmebaasi).

Neli peamist elementi: E-posti server/sMIME, rakendusserver, andmestruktuuri üksus andmete saamiseks/saatmiseks ja saabuvate/väljaminevate sõnumite registreerimiseks ning kokkulangevuse otsimise mootor täidavad rakendusülesanded kasutatavast tootest sõltumatult.

Selleks et võimaldada kõigil liikmesriikidel integreerida need elemendid hõlpsalt oma vastavatesse riiklikesse struktuuridesse, on avatud lähtekoodil põhinevate elementide abil, mille iga liikmesriik võib valida välja vastavalt oma riiklikule infotehnoloogia alasele poliitikale ja eeskirjadele, loodud kindlaksmääratud ühine funktsionaalsus. Kuna erinevad elemendid, mida kasutatakse juurdepääsuks indekseeritud andmebaasidele, mis sisaldavad otsuses 2008/615/JSK käsitletavaid DNA-profiilide andmeid, on üksteisest sõltumatud, võib iga liikmesriik valida oma riist- ja tarkvaraplatvormi, sealhulgas andmebaasi ja operatsioonisüsteemid.

On välja töötatud DNA-andmete vahetamise süsteemi prototüüp ning seda on olemasolevas ühises võrgus edukalt testitud. Versioon 1.0 on võetud kasutusele tootmiskeskkonnas ning seda kasutatakse igapäevastes tegevustes. Liikmesriigid võivad kasutada ühiselt väljatöötatud toodet, kuid võivad välja töötada ka oma tooted. Toote ühiseid elemente hooldatakse, kohandatakse ja arendatakse edasi vastavalt infotehnoloogia, kriminalistika ja/või politsei funktsionaalsete nõuete muutumisele.

Joonis 2: Rakenduse topoloogia ülevaade

Image

5.6.   Rakenduse arhitektuuris kasutatavad protokollid ja standardid

5.6.1.   XML

DNA-andmete vahetamiseks kasutatakse SMTP põhise e-posti sõnumite edastamisel täielikult ära XML-struktuuri. Laiendatav märgistuskeel (XML) on W3C poolt soovitatav mitmeotstarbeline märgistuskeel selliste eriotstarbeliste märgistuskeelte loomiseks, mis on suutelised käsitlema mitut erinevat liiki andmeid. DNA-profiili kirjeldamine viisil, mis on sobiv vastavate andmete vahetamiseks kõigi liikmesriikide vahel, on teostatud XMLi abil ja liidese juhenddokumendis toodud XML-struktuuri kohaselt.

5.6.2.   ODBC

Avatud andmebaasipöördus (ODBC – Open DataBase Connectivity) annab standardse tarkvaralise rakendusliidesel põhineva meetodi andmebaasi haldussüsteemile juurdepääsuks ja selle programmeerimiskeeltest, andmebaasidest ja operatsioonisüsteemidest sõltumatuks muutmiseks. ODBCl on siiski teatavad puudused. Suure hulga klientarvutite haldamisega võib kaasneda erinevate draiverite ja DLL-teekide kasutamine. Selle tegevuse keerukus võib süsteemi haldamise muuta ülemäära mahukaks.

5.6.3.   JDBC

Java andmebaasipöördus (JDBC – Java DataBase Connectivity) on rakendusliides Java programmeerimiskeele jaoks, millega määratakse kindlaks, kuidas klient võib andmebaasile juurde pääseda. Erinevalt ODBCst ei nõua JDBC teatavate DLL-teekide kasutamist töökoha arvutil.

Järgmisel skeemil on kirjeldatud liikmesriikide vastavates struktuurides DNA-profiilidega seotud taotluste ja vastuste töötlemise protsessi ülesehitust. Nii taotluste esitamisel kui ka vastuste saatmisel puutub andmevoog kokku neutraalsete andmetega, mis kuuluvad erinevatesse andmekogumitesse ja millel on ühine andmestruktuur.

Joonis 3: Ülevaade: rakenduse töövoog iga liikmesriigi vastavas struktuuris

Image

5.7.   Sidepidamine

5.7.1.   Ühine sidevõrk: TESTA ja seda täiendav infrastruktuur

DNA-andmete vahetamise rakendus kasutab e-posti, mis on asünkroonne mehhanism, et saata taotluseid ja võtta vastu vastuseid liikmesriikide vahel. Kuna kõigil liikmesriikidel on vähemalt üks riiklik TESTA võrgu juurdepääsupunkt, toimub DNA-andmete vahetamine TESTA võrgu kaudu. TESTA võimaldab oma e-posti edastussüsteemi abil kasutada mitmeid lisandväärtust pakkuvaid teenuseid. Lisaks TESTA nõuetele vastavate e-posti kontode pidamisele võimaldab infrastruktuur kasutada e-posti levitamise loendeid ja suunamise poliitikaid. See võimaldab TESTAt kasutada arvelduskojana sõnumite jaoks, mis on adresseeritud haldusasutustele kogu ELis. Samuti võib luua viirusetõrje mehhanismid.

TESTA e-posti edastuse süsteem on loodud hästi kättesaadavale riistvaraplatvormile, mis paikneb TESTA rakenduse keskrajatises, ning see on kaitstud tulemüüriga. TESTA domeeninime server (DNS) seostab võrguaadressid IP aadressidega ja seeläbi jäävad pöördumistega seotud tegevused kasutaja ja rakenduse eest varjule.

5.7.2.   Turvalisusega seotud küsimused

TESTA raames on võetud kasutusele VPNi (virtuaalne privaatvõrk) kontseptsioon. Selle VPNi loomiseks kasutatud märgendkommunikatsiooni tehnoloogia areneb edasi, et toetada hulgiprotokoll-siltkommunikatsiooni (MPLS) standardit, mille on välja töötanud Interneti tehniline töörühm (IETF).

| | MPLS on IETFi standardtehnoloogia, mis kiirendab võrguliiklust, vältides pakettide analüüsi vaheruuterites (hüpped). Seda tehakse nn märgendite abil, mis lisatakse pakettidele struktuuri äärmiste ruuterite poolt, lähtudes teabest, mis on salvestatud edastusinfobaasis (forwarding information base – FIB). Märgendeid kasutatakse ka VPNide loomiseks. |
| --- | --- |

Image

MPLS on IETFi standardtehnoloogia, mis kiirendab võrguliiklust, vältides pakettide analüüsi vaheruuterites (hüpped). Seda tehakse nn märgendite abil, mis lisatakse pakettidele struktuuri äärmiste ruuterite poolt, lähtudes teabest, mis on salvestatud edastusinfobaasis (forwarding information base – FIB). Märgendeid kasutatakse ka VPNide loomiseks.

MPLS ühendab 3. kihi marsruutimise kasulikud omadused ja 2. kihi kommunikatsiooni eelised. Kuna IP aadresse struktuuri läbimise käigus ei analüüsita, ei sea MPLS mingeid piiranguid IP aadresside osas.

Lisaks sellele on TESTA kaudu edastatav e-post kaitstud sMIME põhise krüpteerimismehhanismiga. Ilma võtmeta ja õiget sertifikaati omamata ei saa mitte keegi sõnumeid võrgu kaudu dekrüpteerida.

5.7.3.   Sidevõrgus kasutatavad protokollid ja standardid

| 5.7.3.1. | SMTP
  Lihtne meiliedastusprotokoll (SMTP) on de facto standard e-posti edastamiseks Interneti kaudu. SMTP on suhteliselt lihtne tekstipõhine protokoll, kus määratakse üks või mitu sõnumisaajat ning seejärel edastatakse sõnumi tekst. SMTP kasutab TCP porti 25 IETF spetsifikatsiooni kohaselt. Etteantud domeeninimele vastava SMTP serveri kindlaksmääramiseks kasutatakse MX (Mail eXchange) DNS (domeeninimede süsteem) kirjet.
  Kuna protokoll oli algselt üksnes ASCII kodeeringus teksti põhine, ei toiminud see hästi binaarfailidega. Töötati välja sellised standardid nagu MIME, et kodeerida binaarfailid SMTP abil edastamiseks. Praegu toetab enamik SMTP servereid 8BITMIME ja sMIME laiendusi, võimaldades binaarfaile edastada peaaegu sama lihtsalt kui harilikku teksti. Eeskirjad sMIME põhiste tegevuste korral on esitatud peatükis, milles käsitletakse sMIME laiendust (vt punkti 5.4).
  SMTP on tõukeprotokoll, mis ei võimalda sõnumeid kaugserverist tellides tõmmata. Selleks peab meiliklient olema POP3 või IMAP. DNA-andmete vahetamise teostamise raames on otsustatud kasutada POP3 protokolli. |
| --- | --- |

5.7.3.1.

SMTP

Lihtne meiliedastusprotokoll (SMTP) on de facto standard e-posti edastamiseks Interneti kaudu. SMTP on suhteliselt lihtne tekstipõhine protokoll, kus määratakse üks või mitu sõnumisaajat ning seejärel edastatakse sõnumi tekst. SMTP kasutab TCP porti 25 IETF spetsifikatsiooni kohaselt. Etteantud domeeninimele vastava SMTP serveri kindlaksmääramiseks kasutatakse MX (Mail eXchange) DNS (domeeninimede süsteem) kirjet.

Kuna protokoll oli algselt üksnes ASCII kodeeringus teksti põhine, ei toiminud see hästi binaarfailidega. Töötati välja sellised standardid nagu MIME, et kodeerida binaarfailid SMTP abil edastamiseks. Praegu toetab enamik SMTP servereid 8BITMIME ja sMIME laiendusi, võimaldades binaarfaile edastada peaaegu sama lihtsalt kui harilikku teksti. Eeskirjad sMIME põhiste tegevuste korral on esitatud peatükis, milles käsitletakse sMIME laiendust (vt punkti 5.4).

SMTP on tõukeprotokoll, mis ei võimalda sõnumeid kaugserverist tellides tõmmata. Selleks peab meiliklient olema POP3 või IMAP. DNA-andmete vahetamise teostamise raames on otsustatud kasutada POP3 protokolli.

| 5.7.3.2. | POP
  Kohalikud meilikliendid kasutavad TCP/IP ühenduse kaudu kaugserverist e-posti saamiseks POP-protokolli 3. versiooni (POP3), mis on rakenduskihti kuuluv Interneti standardprotokoll. Kasutades SMTP protokolli SMTP ärasaatmisprofiili, saadavad maeilikliendid sõnumeid Interneti või kinnise võrgu kaudu. MIME on standard manuste jaoks ja e-posti sõnumis esineva mitte ASCII kodeeringus teksti jaoks. Kuigi ei POP3 ega SMTP ei nõua e-posti töötlemist MIME põhiselt, on Interneti-põhine e-post põhimõtteliselt MIME-põhiselt töödeldud ning seetõttu peavad POP kliendid samuti MIMEt tundma ja kasutama. Otsuse 2008/615/JSK kogu sidekeskkond sisaldab seetõttu POPi elemente. |
| --- | --- |

5.7.3.2.

POP

Kohalikud meilikliendid kasutavad TCP/IP ühenduse kaudu kaugserverist e-posti saamiseks POP-protokolli 3. versiooni (POP3), mis on rakenduskihti kuuluv Interneti standardprotokoll. Kasutades SMTP protokolli SMTP ärasaatmisprofiili, saadavad maeilikliendid sõnumeid Interneti või kinnise võrgu kaudu. MIME on standard manuste jaoks ja e-posti sõnumis esineva mitte ASCII kodeeringus teksti jaoks. Kuigi ei POP3 ega SMTP ei nõua e-posti töötlemist MIME põhiselt, on Interneti-põhine e-post põhimõtteliselt MIME-põhiselt töödeldud ning seetõttu peavad POP kliendid samuti MIMEt tundma ja kasutama. Otsuse 2008/615/JSK kogu sidekeskkond sisaldab seetõttu POPi elemente.

5.7.4.   Võrguaadresside määramine

Tegevuskeskkond

Euroopa IP aadresside registreerimise asutus (RIPE) on praegu eraldanud TESTA jaoks C klassi alamvõrgu eraldi ploki. Edaspidi võib vajadusel TESTA jaoks eraldada täiendavaid aadressiplokke. IP aadresside eraldamisel liikmesriikidele lähtutakse geograafilisest paiknemisest Euroopas. Liikmesriikide vaheline otsuse 2008/615/JSK kohane andmevahetus toimub üle-euroopalise loogiliselt suletud IP-võrgu kaudu.

Testimiskeskkond

Süsteemi igapäevase sujuva toimimise tagamiseks kõigi ühendatud liikmesriikide vahel on uute liikmesriikide jaoks, kes valmistuvad süsteemiga ühinema, vaja luua suletud võrgul põhinev testimiskeskkond. On koostatud parameetreid, sealhulgas IP aadresse, võrgusätteid, e-posti domeene ning samuti rakenduse kasutajate kontode andmeid sisaldav tabel ning seda tuleb järgida vastava liikmesriigi vastavas struktuuris. Lisaks sellele on testimiseks koostatud väljamõeldud DNA-profiilid.

5.7.5.   Konfiguratsiooni parameetrid

On loodud turvalise e-posti süsteem, mis kasutab eu-admin.net domeeni. See domeen koos sellega seotud aadressidega ei ole juurdepääsetav kohast, mis ei kuulu TESTA ELi domeeni, kuna nimed on teada ainult TESTA DNS keskserveris, mis on Internetist eraldatud.

Nende TESTA keskkonna aadresside (hostinimed) seostamine nende IP aadressidega toimub TESTA DNS teenuse abil. Iga kohaliku domeeni kohta lisatakse TESTA DNS keskserverisse meiliedastuse kohta kanne, tänu millele saadetakse kõik TESTA kohalikesse domeenidele saadetud e-posti sõnumid edasi TESTA kesksele meiliedastussüsteemile. See TESTA keskne meiliedastussüsteem edastab need seejärel konkreetsele meiliserveri kohalikule domeenile, kasutades kohaliku domeeni e-posti aadressi. Edastades e-posti sellisel viisil, liigub e-posti sõnumites sisalduv olulise tähtsusega teave üksnes Euroopa suletud võrguinfrastruktuuri ja mitte turvamata Interneti kaudu.

Liikmesriikide vastavates struktuurides tuleb järgmise skeemi alusel luua alamdomeenid (
  poolpaksus kursiivkirjas
  ):

„
  application-type.pruem.liikmesriigi-kood.eu-admin.net”, kus:

„
  Liikmesriigi-kood
  ” on kahetäheline liikmesriigi kood (nt AT, BE jne).

„
  rakenduse-tüüp
  ” võib olla üks järgmistest: DNA või FP.

Eespool kirjeldatud skeemi alusel loodud liikmesriikide alamdomeenid on toodud järgmises tabelis:

| MS | Sub Domains | Comments |
| --- | --- | --- |
| BE | dna.pruem.be.eu-admin.net | Setting up a secure local link to the existing TESTA II access point |
| fp.pruem.be.eu-admin.net | |
| BG | dna.pruem.bg.eu-admin.net | |
| fp.pruem.bg.eu-admin.net | |
| CZ | dna.pruem.cz.eu-admin.net | |
| fp.pruem.cz.eu-admin.net | |
| DK | dna.pruem.dk.eu-admin.net | |
| fp.pruem.dk.eu-admin.net | |
| DE | dna.pruem.de.eu-admin.net | Using the existing TESTA II national access points |
| fp.pruem.de.eu-admin.net | |
| EE | dna.pruem.ee.eu-admin.net | |
| fp.pruem.ee.eu-admin.net | |
| IE | dna.pruem.ie.eu-admin.net | |
| fp.pruem.ie.eu-admin.net | |
| EL | dna.pruem.el.eu-admin.net | |
| fp.pruem.el.eu-admin.net | |
| ES | dna.pruem.es.eu-admin.net | Using the existing TESTA II national access point |
| fp.pruem.es.eu-admin.net | |
| FR | dna.pruem.fr.eu-admin.net | Using the existing TESTA II national access point |
| fp.pruem.fr.eu-admin.net | |
| IT | dna.pruem.it.eu-admin.net | |
| fp.pruem.it.eu-admin.net | |
| CY | dna.pruem.cy.eu-admin.net | |
| fp.pruem.cy.eu-admin.net | |
| LV | dna.pruem.lv.eu-admin.net | |
| fp.pruem.lv.eu-admin.net | |
| LT | dna.pruem.lt.eu-admin.net | |
| fp.pruem.lt.eu-admin.net | |
| LU | dna.pruem.lu.eu-admin.net | Using the existing TESTA II national access point |
| fp.pruem.lu.eu-admin.net | |
| HU | dna.pruem.hu.eu-admin.net | |
| fp.pruem.hu.eu-admin.net | |
| MT | dna.pruem.mt.eu-admin.net | |
| fp.pruem.mt.eu-admin.net | |
| NL | dna.pruem.nl.eu-admin.net | Intending to establish a new TESTA II access point at the NFI |
| fp.pruem.nl.eu-admin.net | |
| AT | dna.pruem.at.eu-admin.net | Using the existing TESTA II national access point |
| fp.pruem.at.eu-admin.net | |
| PL | dna.pruem.pl.eu-admin.net | |
| fp.pruem.pl.eu-admin.net | |
| PT | dna.pruem.pt.eu-admin.net | ...... |
| fp.pruem.pt.eu-admin.net | ...... |
| RO | dna.pruem.ro.eu-admin.net | |
| fp.pruem.ro.eu-admin.net | |
| SI | dna.pruem.si.eu-admin.net | ...... |
| fp.pruem.si.eu-admin.net | ...... |
| SK | dna.pruem.sk.eu-admin.net | |
| fp.pruem.sk.eu-admin.net | |
| FI | dna.pruem.fi.eu-admin.net | [To be inserted] |
| fp.pruem.fi.eu-admin.net | |
| SE | dna.pruem.se.eu-admin.net | |
| fp.pruem.se.eu-admin.net | |
| UK | dna.pruem.uk.eu-admin.net | |
| fp.pruem.uk.eu-admin.net | |

MS

Sub Domains

Comments

BE

dna.pruem.be.eu-admin.net

Setting up a secure local link to the existing TESTA II access point

fp.pruem.be.eu-admin.net

BG

dna.pruem.bg.eu-admin.net

fp.pruem.bg.eu-admin.net

CZ

dna.pruem.cz.eu-admin.net

fp.pruem.cz.eu-admin.net

DK

dna.pruem.dk.eu-admin.net

fp.pruem.dk.eu-admin.net

DE

dna.pruem.de.eu-admin.net

Using the existing TESTA II national access points

fp.pruem.de.eu-admin.net

EE

dna.pruem.ee.eu-admin.net

fp.pruem.ee.eu-admin.net

IE

dna.pruem.ie.eu-admin.net

fp.pruem.ie.eu-admin.net

EL

dna.pruem.el.eu-admin.net

fp.pruem.el.eu-admin.net

ES

dna.pruem.es.eu-admin.net

Using the existing TESTA II national access point

fp.pruem.es.eu-admin.net

FR

dna.pruem.fr.eu-admin.net

Using the existing TESTA II national access point

fp.pruem.fr.eu-admin.net

IT

dna.pruem.it.eu-admin.net

fp.pruem.it.eu-admin.net

CY

dna.pruem.cy.eu-admin.net

fp.pruem.cy.eu-admin.net

LV

dna.pruem.lv.eu-admin.net

fp.pruem.lv.eu-admin.net

LT

dna.pruem.lt.eu-admin.net

fp.pruem.lt.eu-admin.net

LU

dna.pruem.lu.eu-admin.net

Using the existing TESTA II national access point

fp.pruem.lu.eu-admin.net

HU

dna.pruem.hu.eu-admin.net

fp.pruem.hu.eu-admin.net

MT

dna.pruem.mt.eu-admin.net

fp.pruem.mt.eu-admin.net

NL

dna.pruem.nl.eu-admin.net

Intending to establish a new TESTA II access point at the NFI

fp.pruem.nl.eu-admin.net

AT

dna.pruem.at.eu-admin.net

Using the existing TESTA II national access point

fp.pruem.at.eu-admin.net

PL

dna.pruem.pl.eu-admin.net

fp.pruem.pl.eu-admin.net

PT

dna.pruem.pt.eu-admin.net

......

fp.pruem.pt.eu-admin.net

......

RO

dna.pruem.ro.eu-admin.net

fp.pruem.ro.eu-admin.net

SI

dna.pruem.si.eu-admin.net

......

fp.pruem.si.eu-admin.net

......

SK

dna.pruem.sk.eu-admin.net

fp.pruem.sk.eu-admin.net

FI

dna.pruem.fi.eu-admin.net

[To be inserted]

fp.pruem.fi.eu-admin.net

SE

dna.pruem.se.eu-admin.net

fp.pruem.se.eu-admin.net

UK

dna.pruem.uk.eu-admin.net

fp.pruem.uk.eu-admin.net

2. PEATÜKK. Sõrmejälgede andmete vahetamine (liidese juhenddokument)

Liidese juhenddokumendi eemärk on määratleda nõuded sõrmejälgede andmete vahetamiseks sõrmejälgede automatiseeritud tuvastamise süsteemi (AFIS) ja liikmesriikide vahel. See põhineb ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardi Interpoli rakendusversioonil (INT-I, versioon 4.22b).

See versioon hõlmab tüüp-1, tüüp-2, tüüp-4, tüüp-9, tüüp-13 ja tüüp-15 loogiliste kirjetega seotud kõiki peamisi määratlusi, mis on vajalikud sõrmejälgede analüüsimiseks kujutise ja eritunnuste põhjal.

1.   Failide sisu ülevaade

Sõrmejälgede andmete fail sisaldab mitmeid loogilisi kirjeid. Algses ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardis on määratud kindlaks 16 tüüpi kirjeid. Kirjete ning kirjete sees asuvate väljade ja alamandmeväljade vahel kasutatakse sobivaid ASCII kodeeringus eraldusmärke.

Teabe vahetamiseks lähtekohaks ja sihtkohaks olevate asutuste vahel kasutatakse üksnes 6 kirje tüüpi:

| Tüüp 1 | → | Teave andmeedastuse kohta |
| --- | --- | --- |
| Tüüp 2 | → | Tähti ja numbreid sisaldavad andmed isikute/juhtumi kohta |
| Tüüp 4 | → | Kõrge resolutsiooniga sõrmejälgede kujutised halltoonides |
| Tüüp 9 | → | Eritunnuseid kirjeldavad kirjed |
| Tüüp 13 | → | Muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje |
| Tüüp 15 | → | Muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje |

Tüüp 1

→

Teave andmeedastuse kohta

Tüüp 2

→

Tähti ja numbreid sisaldavad andmed isikute/juhtumi kohta

Tüüp 4

→

Kõrge resolutsiooniga sõrmejälgede kujutised halltoonides

Tüüp 9

→

Eritunnuseid kirjeldavad kirjed

Tüüp 13

→

Muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje

Tüüp 15

→

Muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje

1.1.   Tüüp-1 – faili päis

See kirje sisaldab marsruutimisalaseid andmeid ning andmeid, mis kirjeldavad ülejäänud faili struktuuri. Seda tüüpi kirjes määratakse samuti kindlaks andmeedastuse tüübid, mis jaotuvad järgmistesse kategooriatesse:

1.2.   Tüüp-2 – kirjeldav tekst

See kirje sisaldab tekstina esitatud teavet, mis pakub huvi saatvatele ja vastuvõtvatele asutustele.

1.3.   Tüüp-4 – kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides

Seda kirjet kasutatakse vahetamaks kõrge resolutsiooniga halltoonides (8 bitti) sõrmejälgede kujutisi, mis on lahutusvõimega 500 pikslit tolli kohta. Sõrmejälgede kujutiste andmed tuleb kokku pakkida, kasutades WSQ algoritmi. Kokkupakkimise tihedus ei tohi olla suurem kui 15:1. Teisi kokkupakkimisalgoritme või kokkupakkimata kujutisi ei tohi kasutada.

1.4.   Tüüp-9 – eritunnuseid kirjeldavad kirjed

Tüüp-9 kirjeid kasutatakse kurrustiku tunnuseid või eritunnuseid kirjeldavate andmete vahetamiseks. Neid kasutatakse osaliselt selleks, et vältida AFIS kodeerimisprotsessi dubleerimist ja osaliselt selleks, et võimaldada edastada AFISi koode, mis sisaldavad vähem andmeid kui vastavad kujutised.

1.5.   Tüüp-13 – muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje

Seda kirjet kasutatakse muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje (sõrmejälje ja peopesa) kujutiste vahetamiseks koos tekstuuri kirjeldava teabega, mis esitatakse tähtede ja numbrite abil. Nende kujutiste skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta, kasutades 256 halltooni. Kui sündmuskohajälje kujutise kvaliteet on piisav, pakitakse andmed WSQ algoritmi alusel kokku. Vajaduse korral võib kahepoolsel kokkuleppel kujutiste resolutsiooni suurendada üle 500 piksli tolli kohta ning võib kasutada rohkemat kui 256 halltooni. Sellisel juhul on tungivalt soovitatav kasutada JPEG 2000 formaati (vt 7. liidet).

1.6.   Muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje

Lisatud tekstiväljadega kujutiste tüüp-15 kirjeid kasutatakse muutuva resolutsiooniga peopesa kujutiste vahetamiseks koos tekstuuri kirjeldava teabega, mis esitatakse tähtede ja numbrite abil. Nende kujutiste skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta, kasutades 256 halltooni. Andmete hulga vähendamiseks pakitakse kujutiste andmed WSQ algoritmi alusel kokku. Vajaduse korral võib kahepoolsel kokkuleppel kujutiste resolutsiooni suurendada üle 500 piksli tolli kohta ning võib kasutada rohkemat kui 256 halltooni. Sellisel juhul on tungivalt soovitatav kasutada JPEG 2000 formaati (vt 7. liidet).

2.   Kirje formaat

Andmeedastusfail sisaldab ühte või enamat loogilist kirjet. Iga failis sisalduva loogilise kirje kohta esineb selles mitu kirjele vastavat andmevälja. Iga andmeväli võib sisaldada ühte või enamat ühteväärtuselist andmeühikut. Üheskoos kasutatakse neid andmeühikuid sellel andmeväljal sisalduva teabe erinevate aspektide edasiandmiseks. Andmeväli võib samuti sisaldada ühte või enamat andmeühikut, mis on rühmitatud ning andmeväljal korduvalt esitatud. Sellist andmeühikute rühma nimetatakse alamandmeväljaks. Andmeväli võib seega sisaldada ühte või enamat andmeühikute alamandmevälja.

2.1.   Andmete eraldusmärgid

Lisatud tekstiväljadega loogilistes kirjetes kasutatakse andmete piiritlemiseks nelja ASCII kodeeringus andmete eraldusmärki. Piiritletud andmed võivad olla andmeühikud andmeväljal või alamandmeväljal, andmeväljad loogilises kirjes või korduvad alamandmeväljad. Need andmete eraldusmärgid on määratletud ANSI X3.4 standardiga. Neid eraldusmärke kasutatakse teabe loogilisel viisil eraldamiseks ja kvalifitseerimiseks. Hierarhiliste seoste alusel on faili eraldusmärk „FS” kõige suurema ulatusega, sellele järgnevad rühma eraldusmärk „GS”, kirje eraldusmärk „RS” ja viimasena ühiku eraldusmärk „US”. Tabelis 1 on loetletud need ASCII kodeeringus eraldusmärgid ning kirjeldatakse nende nimetatud standardi kohast kasutamist.

Andmete eraldusmärke tuleks nende funktsioonist lähtuvalt käsitada kui viidet nendele järgnevate andmete tüübile. „US” märgiga eraldatakse üksikud andmeühikud andmeväljal või alamandmeväljal. See annab märku, et järgmine andmeühik kuulub sellele andmeväljale või alamandmeväljale. Kui andmeväljal esineb mitu alamandmevälja, mis on eraldatud „RS” märgiga, annab see märk märku, et tegemist on järgmise rühma algusega, mis sisaldab korduvat teabeühikut / korduvaid teabeühikuid. Eraldusmärk „GS”, mida kasutatakse andmeväljade vahel, annab märku sellest, et algab uus andmeväli. See eraldusmärk asub andmevälja identifitseerimisnumbri ees. Sarnaselt tähistab uue loogilise kirje algust märk „FS”.

Need neli märki omavad tähendust üksnes siis, kui neid kasutatakse andmeühikute eraldusmärkidena ASCII kodeeringus kirjete andmeväljadel. Kui need märgid esinevad binaarfailina esitatud kujutise kirjes või binaarkoodis andmeväljadel, puudub neil eritähendus ning need on lihtsalt vahetatavate andmete osaks.

Harilikult ei esine tühje andmevälju või andmeühikuid ning seetõttu peaks kahe teabeühiku vahel esinema vaid üks eraldusmärk. Erand sellest reeglist tehakse juhul, kui andmete edastamise käigus ei ole andmeväljad või andmeühikud kättesaadavad, need puuduvad või nende esitamine on vabatahtlik, ning edastatavate andmete töötlemine ei sõltu nende konkreetsete andmete olemasolust. Sellistel juhtudel esinevad mitu külgnevat eraldusmärki koos, ilma et eraldusmärkide vahele oleks vaja lisada fiktiivseid andmeid.

Andmevälja määratlemine, mis sisaldab kolme andmeühikut, toimub järgmiselt. Kui puuduvad teise andmeühiku andmed, siis esineb esimese ja kolmanda andmeühiku vahel kõrvuti koos kaks „US” eraldusmärki. Kui teine ja kolmas andmeühik mõlemad puuduvad, siis tuleb kasutada kolme eraldusmärki – kaks „US” eraldusmärki lisaks välja või alamandmevälja lõpetavale eraldusmärgile. Üldiselt, kui üks või rohkem kohustuslikult või vabatahtlikult esitatavat andmeühikut ei ole välja või alamandmevälja jaoks kättesaadavad, siis tuleb lisada vastav arv eraldusmärke.

On võimalik, et esineb kombinatsioone, kus kõrvuti esineb kaks või enam neljast kasutatavast eraldusmärgist. Kui andmeühiku, alamandmevälja või andmevälja jaoks andmed puuduvad või ei ole kättesaadavad, peab esinema üks eraldusmärk vähem nõutavast andmeühikute, alamandmeväljade või andmeväljade arvust.

Tabel 1: kasutatavad eraldusmärgid

| Code | Type | Description | Hexadecimal Value | Decimal Value |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| US | Unit Separator | Separates information items | 1F | 31 |
| RS | Record Separator | Separates subfields | 1E | 30 |
| GS | Group Separator | Separates fields | 1D | 29 |
| FS | File Separator | Separates logical records | 1C | 28 |

Code

Type

Description

Hexadecimal Value

Decimal Value

US

Unit Separator

Separates information items

1F

31

RS

Record Separator

Separates subfields

1E

30

GS

Group Separator

Separates fields

1D

29

FS

File Separator

Separates logical records

1C

28

2.2.   Kirje struktuur

Lisatud tekstiväljadega loogiliste kirjete korral numereeritakse iga kasutatav andmeväli vastavalt standardile. Iga andmevälja formaat moodustub loogilise kirje tüübi numbrist, millele järgneb punkt „.”, andmevälja number, millele järgneb koolon „:”, millele järgneb sellele andmeväljale kuuluvad andmed. Lisatud tekstivälja number võib olla mis tahes arv ühest kümneni punkti „.” ja kooloni vahel „:”. Seda tuleb käsitada märgita täisarvuga tähistava andmevälja numbrina. See tähendab, et andmevälja number „2 123:” on sama kui andmevälja number „2.000000123:”, ning seda tuleks käsitada samal viisil.

Näite esitamiseks kasutatakse käesolevas dokumendis kolmekohalist arvu, et tähistada kirjeldatavas lisatud tekstiväljaga loogilises kirjes sisalduvat andmevälja. Andmevälja numbri formaat on „TT.xxx:”, kus „TT” tähistab ühe või kahe märgiga kirje tüüpi ja sellele järgneb punkt. Järgmise kolme märgiga tähistatakse vastavat andmevälja numbrit ja sellele järgneb koolon. Koolonile järgnevad ASCII vormingus kirjeldavad andmed või kujutise andmed.

Tüübi 1 ja tüübi 2 loogilised kirjed sisaldavad ainult ASCII vormingus teksti sisaldavaid andmevälju. Iga nimetatud kirje tüübi puhul märgitakse kirje kogupikkus (sealhulgas andmevälja numbrid, koolonid ja eraldusmärgid) esimesel ASCII vormingus andmeväljal. ASCII vormingus faili eraldusmärgi „FS” kontrollmärk (mis tähistab loogilise kirje või andmeedastuse lõppu) järgneb ASCII vormingus andmete viimasele baidile ning seda arvestatakse kirje pikkuse määramisel.

Lisatu tekstiväljaga andmete esitamise kontseptsioonist erinevalt sisaldavad tüüp-4 kirjed üksnes binaarseid andmeid, mis on salvestatud saamise järjekorras fikseeritud pikkusega binaarsetele andmeväljadele. Kirje kogupikkus märgitakse iga kirje esimesel neljabaidisel binaarsel andmeväljal. Selle binaarse kirje puhul ei märgita ei kirje numbrit selle juurde kuuluva punktiga ega andmevälja identifitseerimisnumbrit selle juurde kuuluva kooloniga. Lisaks sellele, kuna selle kirje kõigi andmeväljade pikkus on kas fikseeritud või kindlaks määratud, ei käsitata nelja eraldusmärki („US”, „RS”, „GS”, ja „FS”) muul viisil kui üksnes binaarsete andmetena. Binaarse kirje korral ei kasutata märki „FS” kirje eraldusmärgina või andmeedastuse lõppu tähistava märgina.

3.   Tüüp-1 loogiline kirje: faili päis

Selles kirjega kirjeldatakse faili struktuuri, faili tüüpi ja antakse muud olulist teavet. Tüüp- 1 andmeväljades kasutatav märgistik sisaldab üksnes 7-bitist ANSI standardile vastavat koodi andmete edastamiseks.

3.1.   Andmeväljad tüüp-1 loogilistes kirjetes

3.1.1.   Andmeväli 1.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

See andmeväli sisaldab kogu tüübi 1 loogilises kirjes sisalduvate baitide koguarvu. Andmeväli algab tähisega „1.001:”, millele järgneb kirje kogupikkust tähistav arv, võttes arvesse iga märki igal andmeväljal ja andmete eraldusmärke.

3.1.2.   Andmeväli 1.002: versiooni number (VER)

Tagamaks, et kasutajad teavad, millist ANSI/NIST standardi versiooni kasutatakse, märgitakse sellel 4-baidilisel andmeväljal tarkvara või faili loonud süsteemi poolt kasutatud standardi versiooni number. Esimese kahe baidiga antakse põhiline versiooni viitenumber ning kahe järgmisega redaktsiooni tähistav number. Näiteks 1986. aasta standardit loetakse esimeseks versiooniks ning tähistatakse „0100”, kuid praegust ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardit tähistatakse „0300”.

3.1.3.   Andmeväli 1.003: faili sisu (CNT)

Sellel andmeväljal loetletakse kõigi failis sisalduvate kirjete kirje tüüp ning esitatakse failis sisalduvate kirjete esinemise järjekord. See sisaldab ühte või enamat alamandmevälja, millest igaüks omakorda sisaldab kahte andmeühikut, millega kirjeldatakse vastavas failis sisalduvat ühte loogilist kirjet. Alamandmeväljad esitatakse samas järjekorras, nagu on salvestatud ja edastatud kirjed.

Esimene andmeühik esimesel alamandmeväljal on „1”, et tähistada seda tüüp-1 kirjet. Sellele järgneb teine andmeühik, mis tähistab muude failis sisalduvate kirjete arvu. See arv on võrdne andmevälja 1.003 ülejäänud alamandmeväljade arvuga.

Iga ülejäänud alamandmeväli on seotud ühe kirjega failis ning alamandmeväljade järjekord vastab kirjete järjekorrale. Iga alamandmeväli sisaldab kahte andmeühikut. Esimene on kirje tüübi märkimiseks. Teine on kirjes sisalduva kujutise järjekorranumber (IDC). Nende kahe andmeühiku eraldamiseks kasutatakse eraldusmärki „US”.

3.1.4.   Andmeväli 1.004: andmeedastuse tüüp (TOT)

See andmeväli sisaldab kolme tähte, mis on lühend tähistamaks andmeedastuse tüüpi. Need koodid võivad erineda mujal ANSI/NIST standardi rakendamisel kasutatavatest koodidest.

CPS: „sõrmejälgede kaart – sõrmejälgede kaart” otsing kurjategijate andmebaasis. See andmeedastus on taotlus otsida kriminaalkuriteoga seotud kirjet sõrmejälgede andmebaasist. Isiku sõrmejäljed peavad failis sisalduma WSQ põhiselt kokkupakitud kujutistena.

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

| — | 1 tüüp-1 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-1 kirje,

| — | 1 tüüp-2 kirje. |
| --- | --- |

—

1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

| — | 1 tüüp-1 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-1 kirje,

| — | 1 tüüp-2 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-2 kirje,

| — | 1–14 tüüp-4 kirje. |
| --- | --- |

—

1–14 tüüp-4 kirje.

CPS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.1 (6. liide).

PMS: „sõrmejälgede kaart – lahendamata sündmuskohajälg” otsing. Seda andmeedastust kasutatakse, kui sõrmejälgede kogumit võrreldakse lahendamata sündmuskohajälgede andmebaasi põhjal. Vastus sisaldab AFISe kaudu sooritatud otsingu sihtkoha poolt esitatud otsust kokkulangevuse või kokkulangevuse puudumise kohta. Kui leidub mitu lahendamata sündmuskohajälge, toimub mitu SRE andmeedastust, edastades ühe andmeedastuse käigus ühe sündmuskohajälje. Isiku sõrmejäljed peavad failis sisalduma WSQ põhiselt kokkupakitud kujutistena.

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

| — | 1 tüüp-1 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-1 kirje,

| — | 1 tüüp-2 kirje. |
| --- | --- |

—

1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

| — | 1 tüüp-1 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-1 kirje,

| — | 1 tüüp-2 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-2 kirje,

| — | 1 tüüp-13 kirje. |
| --- | --- |

—

1 tüüp-13 kirje.

PMS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.1 (6. liide).

MPS: „lahendamata sündmuskohajälg – sõrmejälgede kaart” otsing. Seda toimingut kasutatakse siis, kui seoses sündmuskohajälgedega sooritatakse otsing sõrmejälgede andmebaasist. Failis peavad sisalduma sündmuskohajälje eritunnuseid kirjeldavad andmed ja kujutis (WS põhiselt kokkupakituna).

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

| — | 1 tüüp-1 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-1 kirje,

| — | 1 tüüp-2 kirje. |
| --- | --- |

—

1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

| — | 1 tüüp-1 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-1 kirje,

| — | 1 tüüp-2 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-2 kirje,

| — | 1 tüüp-4 või tüüp-15 kirje. |
| --- | --- |

—

1 tüüp-4 või tüüp-15 kirje.

MPS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.4 (6. liide).

MPS: „lahendamata sündmuskohajälg – lahendamata sündmuskohajälg” otsing. Selle toimingu korral sisaldab fail sündmuskohajälgi, mille alusel sooritatakse otsing lahendamata sündmuskohajälgi sisaldavast andmebaasist, et teha kindlaks seos erinevate kuriteopaikade vahel. Failis peavad sisalduma sündmuskohajälje eritunnuseid kirjeldavad andmed ja kujutis (WS põhiselt kokkupakituna).

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

| — | 1 tüüp-1 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-1 kirje,

| — | 1 tüüp-2 kirje. |
| --- | --- |

—

1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

| — | 1 tüüp-1 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-1 kirje,

| — | 1 tüüp-2 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-2 kirje,

| — | 1 tüüp-13 kirje. |
| --- | --- |

—

1 tüüp-13 kirje.

MMS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.4 (6. liide).

SRE: Selle andmeedastuse saadab sihtkohaks olev asutus vastuseks sõrmejälgede andmete päringule. Vastus sisaldab AFISi, kuhu sõrmejäljed otsingusse saadeti, otsust kokkulangevuse (HIT) või kokkulangevuse puudumise (NO HIT) kohta. Kui leidub mitu kandidaati, esitatakse mitu SRE vastust; üks kandidaat iga vastuse kohta.

SRE TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.2 (6. liide).

ERR: See andmeedastus on AFISi, kuhu andmed otsingusse saadeti, vastus osutamaks veale andmeedastuses. See sisaldab sõnumit (ERM), mis näitab, et tuvastati viga. Vastusena saadetakse järgmised loogilised kirjed:

| — | 1 tüüp-1 kirje, |
| --- | --- |

—

1 tüüp-1 kirje,

| — | 1 tüüp-2 kirje. |
| --- | --- |

—

1 tüüp-2 kirje.

ERR TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.3 (6. liide).

Tabel 2: andmeedastuses kasutada lubatud koodid

| Transaction Type | Logical Record Type |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 4 | 9 | 13 | 15 |
| CPS | M | M | M | — | — | — |
| SRE | M | M | C | —
  (C in case of latent hits) | C | C |
| MPS | M | M | — | M (1*) | M | — |
| MMS | M | M | — | M (1*) | M | — |
| PMS | M | M | M* | — | — | M* |
| ERR | M | M | — | — | — | — |

Transaction Type

Logical Record Type

1

2

4

9

13

15

CPS

M

M

M

—

—

—

SRE

M

M

C

—

(C in case of latent hits)

C

C

MPS

M

M

—

M (1*)

M

—

MMS

M

M

—

M (1*)

M

—

PMS

M

M

M*

—

—

M*

ERR

M

M

—

—

—

—

Legend:

| M | = | kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| M* | = | võib lisada üksnes ühe kahest võimalikust kirje tüübist |
| O | = | vabatahtlik |
| C | = | sõltuvalt sellest, kas andmed on kättesaadavad |
| — | = | ei ole lubatud |
| 1* | = | sõltuvalt vanadest infosüsteemidest |

M

=

kohustuslik

M*

=

võib lisada üksnes ühe kahest võimalikust kirje tüübist

O

=

vabatahtlik

C

=

sõltuvalt sellest, kas andmed on kättesaadavad

—

=

ei ole lubatud

1*

=

sõltuvalt vanadest infosüsteemidest

3.1.5.   Andmeväli 1.005: andmeedastuse kuupäev (DAT)

Sellel andmeväljal märgitakse andmevahetuse alguse kuupäev ning see peab vastama ISO standardile:

AAAAKKPP, kus AAAA märgib aastat, KK kuud ja PP kuupäeva. Ühekohaliste arvude korral alustatakse nullidega. Näiteks „19931004” tähistab kuupäeva 4. oktoober 1993.

3.1.6.   Andmeväli 1.006: prioriteet (PRY)

Sellel vabatahtlikult täidetaval andmeväljal mägitakse taotluse prioriteetsus vahemikus 1–9. 1 märgib kõrgeimat prioriteeti ja 9 madalaimat. Andmeedastustega, mille prioriteet on märgitud 1, tuleb tegeleda viivitamata.

3.1.7.   Andmeväli 1.007: sihtkohaks oleva asutuse identifikaator (DAI)

Sellel andmeväljal määratletakse andmeedastuse sihtkohaks olev asutus.

See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.

Esimene andmeühik sisaldab riigi koodi (vastavalt sellele, nagu on kehtestatud ISO 3166 standardis), mis märgitakse kahe märgiga, mis võivad olla tähed ja numbrid. Teises andmeühikus (asutus) esitatakse hariliku teksti abil asutuse identifitseerimistunnus, kasutades maksimaalselt 32 tähte ja numbrit.

3.1.8.   Andmeväli 1.008: lähtekohaks oleva asutuse identifikaator (ORI)

Sellel andmeväljal määratletakse faili lähtekoht ning sellel on sama formaat nagu DAIl (andmeväli 1.007).

3.1.9.   Andmeväli 1.009: andmeedastuse kontrollnumber (TCN)

See on kontrollnumber arvestuse pidamiseks. See tuleks genereerida arvutil ning selle formaat peaks olema järgmine: YYSSSSSSSSA

kus YY tähistab andmeedastuse aastat, SSSSSSSS on kaheksakohaline seerianumber ning A on kontrollmärk, mis genereeritakse 2. liites esitatud protseduuri alusel.

Kui TCN ei ole kättesaadav, täidetakse väli (YYSSSSSSSS) nullidega ning kontrollmärk genereeritakse eespool nimetatud viisil.

3.1.10.   Andmeväli 1.010: andmeedastuse kontrollvastus (TCR)

Kui saadeti taotlus, millele see on vastuseks, peab see vabatahtlikult täidetav andmeväli sisaldama taotluse andmeedastuse kontrollnumbrit. Seetõttu on sellel sama formaat nagu TCNil (andmeväli 1.009).

3.1.11.   Andmeväli 1.011: algne skaneerimise resolutsioon (NSR)

Sellel andmeväljal määratletakse andmeedastuse lähtekohas kasutatava süsteemi toetatav nominaalne skaneerimise resolutsioon. See resolutsioon määratletakse kahe numbriga, millele järgneb kümnendkohti eraldav koma ja seejärel veel kaks numbrit.

Kõigi otsuse 2008/615/JSK kohaste andmeedastuste korral peab kujutis olema lahutusvõimega 500 pikslit tolli kohta või 19,68 pikslit millimeetri kohta.

3.1.12.   Andmeväli 1.012: nominaalne andmeedastuse resolutsioon (NTR)

Sellel 5-baidisel andmeväljal määratletakse edastatavate kujutiste nominaalne andmeedastuse resolutsioon. See resolutsioon on väljendatud pikslites millimeetri kohta, kasutades sama formaati nagu NSR puhul (andmeväli 1.011).

3.1.13.   Andmeväli 1.013: domeeninimi (DOM)

See kohustuslik andmeväli sisaldab kasutaja poolt määratava tüüp-2 loogilise kirje rakenduse domeeninime. See sisaldab kahte andmeühikut ja selle formaat on järgmine „INT-I{US}4.22{GS}”.

3.1.14.   Andmeväli 1.014: Greenwichi aeg (GMT)

See kohustuslik andmeväli näeb ette mehhanismi kuupäeva ja kellaaja märkimiseks universaalse Greenwichi aja (GMT) ajaühikute abil. Kui seda kasutatakse, sisaldab GMT andmeväli universaalaega, mis esitatakse lisaks andmeväljal 1.005 (DAT) esitatavale kohalikule ajale. GMT andmevälja kasutamine kaotab kohaliku aja kasutamisega kaasnevad vastuolud, kui andmeedastus ja vastuste saatmine toimub kahe koha vahel, mis asuvad erinevates ajavööndites. GMT võimaldab kasutada universaalaega ja 24-tunni süsteemi, mis ei sõltu ajavöönditest. See esitatakse formaadis „CCYYMMDDHHMMSSZ”, mis on 15 märki sisaldav märgistring, mis on GMT kuupäeva konkatenatsioon ja see lõpeb märgistringiga „Z”. Märgid „CCYY” tähistavad andmeedastuse sooritamise aastat, märgid „MM” tähistavad kuule vastava väärtuse kümnelisi ja ühelisi, märgid „DD” tähistavad kuupäevale vastava väärtuse kümnelisi ja ühelisi, märgid „HH” tähistavad tundi, märgid „MM” tähistavad minuteid ja märgid „SS” tähistavad sekundeid. Kogu esitatav kuupäev ja kellaaeg ei tohi olla hilisem kui parajasti käesolev kuupäev ja kellaaeg.

4.   Tüüp-2 loogiline kirje: kirjeldav tekst

Suurema osa selle kirje struktuur ei ole määratud algse ANSI/NIST standardiga. See kirje sisaldab teavet, mis pakub konkreetset huvi faili saatvate või saavate asutuste jaoks. Tagamaks omavahel sidet pidavate sõrmejälgede süsteemide omavaheline ühilduvus, on nõutav, et selles kirjes sisalduksid üksnes järgmised andmeväljad. Käesolevas dokumendis määratakse kindlaks, millised andmeväljad on kohustuslikud ja millised vabatahtlikud ning samuti määratakse kindlaks üksikute andmeväljade struktuur.

4.1.   Andmeväljad tüüp-1 loogilistes kirjetes

4.1.1.   Andmeväli 2.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

Sellel kohustuslikul andmeväljal on märgitud selle tüüp-2 kirje pikkus ning baitide koguarv, võttes arvesse kõiki kirjes ja eraldusmärkides sisalduvatel andmeväljadel esinevaid märke.

4.1.2.   Andmeväli 2.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Sellel kohustuslikul väljal sisalduv IDC on ASCII kodeeringus esitatud IDC, nagu on määratletud tüüp-1 kirjes sisalduva faili sisu andmeväljal (andmeväli 1.003).

4.1.3.   Andmeväli 2.003: teave süsteemi kohta (SYS)

See on kohustuslik andmeväli ja see sisaldab nelja baiti, millega märgitakse, millisele INT-I versioonile see konkreetne tüüp-2 kirje vastab.

Esimese kahe baidiga antakse põhiline versiooni number ning kahe järgmisega redaktsiooni tähistav number. Näiteks käesoleva rakendusversioon põhineb INT-I versiooni 4 redaktsioonil 22 ning see tuleks tähistada „0422”.

4.1.4.   Andmeväli 2.007: juhtumi number (CNO)

Selle numbri määrab kohalik sõrmejälgede büroo kuriteopaigalt leitud sündmuskohajälgede seotud kogumi kohta. Kasutatakse järgmist formaati: CC/number

kus CC tähistab Interpoli riigi koodi, mis on kahe märgi pikkune ja võib sisaldada nii tähti kui numbreid, ning number vastab asjaomastele kohalikele suunistele ning võib olla kuni 32 kohaline tähti ja numbreid sisaldav kood.

See andmeväli võimaldab süsteemil teha kindlaks sündmuskohajäljed, mis on seotud konkreetse kuriteoga.

4.1.5.   Andmeväli 2.008: kogumi number (SQN)

Sellega määratletakse sündmuskohajälgede seotud kogum juhtumis. See võib olla tähistatud kuni nelja numbriga. Seotud kogum on sündmuskohajälg või sündmuskohajälgede kogum, mis on koondatud arhiveerimiseks ja/või otsingute sooritamiseks. See määratlus nõuab, et isegi üheainsa sündmuskohajälje kohta peab olema määratud kogumi number.

Seda andmevälja võib kasutada koos MIDiga (andmeväli 2.009), et teha kindlaks konkreetne sündmuskohajälg kogumis.

4.1.6.   Andmeväli: 2.009: sündmuskohajälje identifikaator (MID)

Sellel andmeväljal määratletakse üksik sündmuskohajälg kogumis. See võib sisaldada ühte või kahte tähte, kus esimene sündmuskohajälg on tähistatud tähega A ja teine tähega B jne kuni tähistuseni ZZ. Seda andmevälja kasutatakse analoogselt sündmuskohajälgede kogumi numbrit tähistava andmeväljaga, mida on käsitletud SQNi (andmeväli 2.008) kirjelduses.

4.1.7.   Andmeväli 2.010: kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumber (CRN)

See on unikaalne viitenumber, mille riiklik asutus omistab isikule, kellele on esmakordselt esitatud süüdistus kuriteo toimepanemise eest. Samas riigis ei ole ühelgi isikul rohkem kui üks CRN ja kahel isikul ei ole sama CRN. Siiski võib samal isikul olla kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumber mitmes riigis, mis on eristatavad riigi koodi abil.

CRNi andmevälja formaat on järgmine: CC/number

kus CC tähistab ISO 3166 standardile vastavat riigi koodi, mis on kahe märgi pikkune ja võib sisaldada nii tähti kui numbreid, ning number vastab väljaandva asutuse asjaomastele riiklikele suunistele ning võib olla kuni 32 kohaline tähti ja numbreid sisaldav kood.

Otsuse 2008/615/JSK kohase andmeedastuse teostamisel kasutatakse seda andmevälja lähtekohaks oleva asutuse riikliku kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumbri jaoks, mis on seotud kujutistega tüüp-4 ja tüüp-15 kirjetes.

4.1.8.   Andmeväli 2.012: mitmesugune identifitseerimisnumber (MN1)

See andmeväli sisaldab CPS või PMS andmeedastuse käigus edastatud CRNi (andmeväli 2.010) ilma selle alguses esineva riigi koodita.

4.1.9.   Andmeväli 2.013: mitmesugune identifitseerimisnumber (MN2)

See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud CROd (andmeväli 2.007) ilma selle alguses esineva riigi koodita.

4.1.10.   Andmeväli 2.014: mitmesugune identifitseerimisnumber (MN3)

See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud SQNi (andmeväli 2.008).

4.1.11.   Andmeväli 2.015: mitmesugune identifitseerimisnumber (MN4)

See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud MIDi (andmeväli 2.009).

4.1.12.   Andmeväli 2.063: täiendav teave (INF)

PMS taotluse puhul sooritatava SRE andmeedastuse korral esitatakse sellel andmeväljal teavet sõrme kohta, mis põhjustas võimaliku kokkulangevuse. Selle andmevälja formaat on järgmine:

NN, kus NN on kahest numbrist koosnev sõrme positsiooni kood, mis on määratletud tabelis 5.

Muudel juhtudel on selle andmevälja kasutamine vabatahtlik. See võib sisaldada kuni 32 tähte ja numbrit ja selles võidakse anda täiendavat teavet taotluse kohta.

4.1.13.   Andmeväli 2.064: tulemuste loetelu (RLS)

See andmeväli sisaldab vähemalt kahte alamandmevälja. Esimesel alamandmeväljal kirjeldatakse iga sooritatud otsingu tüüpi, kasutades selleks kolmetähelist lühendit, mis tähistab andmeväljal TOT (1.004) kajastatud andmeedastuse tüüpi. Teine alamandmeväli sisaldab ühte märki. Märki I kasutatakse kokkulangevuse tuvastamise tähistamiseks ning märki N kasutatakse juhul, kui kokkulangevust ei leitud. Kolmas alamandmeväli sisaldab kogumi identifikaatorit tulemuse kandidaadi jaoks ja kandidaatide arvu, mis on omavahel eraldatud kaldjoonega. Kui esineb mitu kandidaati, saadetakse mitu sõnumit.

Võimaliku kokkulangevuse korral sisaldab neljas alamandmeväli kuue numbri pikkust skoori. Kui kokkulangevus on kinnitatud, on selle alamandmevälja väärtuseks „999999”.

Näide: „CPS{RS}I{RS}001/001{RS}999999{GS}”

Kui kaugel paiknev AFIS ei väljasta skoori, tuleks vastavas kohas kasutada skoori null.

4.1.14.   Andmeväli 2.074: sõnumiväli staatus/veateade (ERM)

See andmeväli sisaldab andmeedastusest tulenevaid veateateid, mis saadetakse taotlejale tagasi veateate ühe osana.

Tabel 3: veateated

| Numeric Code (1–3) | Meaning (5–128) |
| --- | --- |
| 003 | ERROR: UNAUTHORISED ACCESS |
| 101 | Mandatory field missing |
| 102 | Invalid record type |
| 103 | Undefined field |
| 104 | Exceed the maximum occurrence |
| 105 | Invalid number of subfields |
| 106 | Field length too short |
| 107 | Field length too long |
| 108 | Field is not a number as expected |
| 109 | Field number value too small |
| 110 | Field number value too big |
| 111 | Invalid character |
| 112 | Invalid date |
| 115 | Invalid item value |
| 116 | Invalid type of transaction |
| 117 | Invalid record data |
| 201 | ERROR: INVALID TCN |
| 501 | ERROR: INSUFFICIENT FINGERPRINT QUALITY |
| 502 | ERROR: MISSING FINGERPRINTS |
| 503 | ERROR: FINGERPRINT SEQUENCE CHECK FAILED |
| 999 | ERROR: ANY OTHER ERROR. FOR FURTHER DETAILS CALL DESTINATION AGENCY. |

Numeric Code (1–3)

Meaning (5–128)

003

ERROR: UNAUTHORISED ACCESS

101

Mandatory field missing

102

Invalid record type

103

Undefined field

104

Exceed the maximum occurrence

105

Invalid number of subfields

106

Field length too short

107

Field length too long

108

Field is not a number as expected

109

Field number value too small

110

Field number value too big

111

Invalid character

112

Invalid date

115

Invalid item value

116

Invalid type of transaction

117

Invalid record data

201

ERROR: INVALID TCN

501

ERROR: INSUFFICIENT FINGERPRINT QUALITY

502

ERROR: MISSING FINGERPRINTS

503

ERROR: FINGERPRINT SEQUENCE CHECK FAILED

999

ERROR: ANY OTHER ERROR. FOR FURTHER DETAILS CALL DESTINATION AGENCY.

Veateated vahemikus 100 ja 199:

Need veateated on seotud ANSI/NIST kirjete kinnitamisega ning need moodustatakse järgmiselt:

<vea_kood 1>: IDC <idc_number 1> ANDMEVÄLI <andmevälja_id 1> <dünaamiline tekst 1> LF

<vea_kood 2>: IDC <idc_number 2> ANDMEVÄLI <andmevälja_id 2> <dünaamiline tekst 2>...

kus

| — | vea_kood on kood, mis on konkreetselt seotud teatava põhjusega (vt tabelit 3); |
| --- | --- |

—

vea_kood on kood, mis on konkreetselt seotud teatava põhjusega (vt tabelit 3);

| — | andmevälja_id on viga sisaldava andmevälja (nt 1.001, 2.001 jne) ANSI/NIST andmevälja number formaadis <kirje_tüüp>.andmevälja _id>.alamandmevälja_id>; |
| --- | --- |

—

andmevälja_id on viga sisaldava andmevälja (nt 1.001, 2.001 jne) ANSI/NIST andmevälja number formaadis <kirje_tüüp>.andmevälja _id>.alamandmevälja_id>;

| — | dünaamilises tekstis esitatakse vea üksikasjalik dünaamiline kirjeldus; |
| --- | --- |

—

dünaamilises tekstis esitatakse vea üksikasjalik dünaamiline kirjeldus;

| — | LF tähistab reavahetust, eraldades veateated, kui esineb rohkem kui üks viga; |
| --- | --- |

—

LF tähistab reavahetust, eraldades veateated, kui esineb rohkem kui üks viga;

| — | tüüp-1 kirje korral on ICD väärtuseks „-1”. |
| --- | --- |

—

tüüp-1 kirje korral on ICD väärtuseks „-1”.

Näide:

201: IDC - 1 ANDMEVÄLI 1.009 VALE KONTROLLMÄRK {LF} 115: IDC 0 ANDMEVÄLI 2.003 VALE TEAVE SÜSTEEMI KOHTA

Veateadete andmeedastuse puhul on see andmeväli kohustuslik.

4.1.15.   Andmeväli 2.320: eeldatav kandidaatide arv (ENC)

See andmeväli sisaldab maksimaalset kandidaatide arvu, mida taotlust esitav asutus eeldab kontrollimiseks saada. ENC väärtus ei tohi ületada tabelis 11 määratud väärtuseid.

5.   Tüüp-4 loogiline kirje: kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides

Tuleb märkida, et tüüp-4 kirjed on binaarsed, mitte ASCII kodeeringus. Seetõttu on igale andmeväljale määratud kindel positsioon kirjes, mis tähendab, et kõik andmeväljad on kohustuslikud.

Standard võimaldab kirjes määratleda nii kujutise suuruse kui ka resolutsiooni. See nõuab, et tüüp-4 loogilised kirjed sisaldaksid sõrmejälgede kujutise andmeid, mis kantakse üle nominaalse pikslite tihedusega 500x520 pikslit tolli kohta. Uute tehniliste lahenduste puhul on eelistatavaks pikslitiheduseks 500 pikslit tolli kohta või 19,68 pikslit millimeetri kohta. 500 pikslit tolli kohta on INT-I standardis määratletud pikslitihedus, kuid sarnased süsteemid võivad vahetada omavahel andmeid ka muu pikslitihedusega, vahemikus 500–520 pikslit tolli kohta.

5.1.   Andmeväljad tüüp-4 loogilistes kirjetes

5.1.1.   Andmeväli 4.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

Sellel 4-bitisel andmeväljal on märgitud selle tüüp-4 kirje pikkus ning baitide koguarv, võttes arvesse kõiki kirjes sisalduvatel andmeväljadel esinevaid märke.

5.1.2.   Andmeväli 4.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Failipäises esitatakse 1 biti abil binaarsel kujul IDC number.

5.1.3.   Andmeväli 4.003: tõmmise tüüp (IMP)

See tõmmise tüüp esitatakse ühe baidi abil andmeväljal, mis on kirje kuues bait.

Tabel 4: sõrmejälje tõmmise tüüp

| Code | Description |
| --- | --- |
| 0 | Live-scan of plain fingerprint |
| 1 | Live-scan of rolled fingerprint |
| 2 | Non-live scan impression of plain fingerprint captured from paper |
| 3 | Non-live scan impression of rolled fingerprint captured from paper |
| 4 | Latent impression captured directly |
| 5 | Latent tracing |
| 6 | Latent photo |
| 7 | Latent lift |
| 8 | Swipe |
| 9 | Unknown |

Code

Description

0

Live-scan of plain fingerprint

1

Live-scan of rolled fingerprint

2

Non-live scan impression of plain fingerprint captured from paper

3

Non-live scan impression of rolled fingerprint captured from paper

4

Latent impression captured directly

5

Latent tracing

6

Latent photo

7

Latent lift

8

Swipe

9

Unknown

5.1.4.   Andmeväli 4.004: sõrme asend (FGP)

See fikseeritud pikkusega 6-bitine andmeväli ulatub tüüp-4 kirje seitsmendast kuni kaheteistkümnenda baidini. See sisaldab võimalikku sõrme asendit, mille kirjeldus algab kõige vasakpoolsemast baidist (kirje seitsmes bait). Tabelist 5 valitakse teadaolev või kõige tõenäolisem sõrme asend. Võib osutada kuni viie sõrme asendile, esitades ülejäänud viies baidis teiste sõrmede asendid, kasutades sama formaati. Kui osutatakse vähem kui viiele sõrme asendile, kasutatakse kasutamata jäänud baitides binaararvu 255. Teadmata sõrme asendi märkimiseks kasutatakse koodi 0.

Tabel 5: sõrme asendit ja maksimaalset suurust tähistavad koodid

| Finger position | Finger code | Width
  (mm) | Length
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Unknown | 0 | 40,0 | 40,0 |
| Right thumb | 1 | 45,0 | 40,0 |
| Right index finger | 2 | 40,0 | 40,0 |
| Right middle finger | 3 | 40,0 | 40,0 |
| Right ring finger | 4 | 40,0 | 40,0 |
| Right little finger | 5 | 33,0 | 40,0 |
| Left thumb | 6 | 45,0 | 40,0 |
| Left index finger | 7 | 40,0 | 40,0 |
| Left middle finger | 8 | 40,0 | 40,0 |
| Left ring finger | 9 | 40,0 | 40,0 |
| Left little finger | 10 | 33,0 | 40,0 |
| Plain right thumb | 11 | 30,0 | 55,0 |
| Plain left thumb | 12 | 30,0 | 55,0 |
| Plain right four fingers | 13 | 70,0 | 65,0 |
| Plain left four fingers | 14 | 70,0 | 65,0 |

Finger position

Finger code

Width

(mm)

Length

(mm)

Unknown

0

40,0

40,0

Right thumb

1

45,0

40,0

Right index finger

2

40,0

40,0

Right middle finger

3

40,0

40,0

Right ring finger

4

40,0

40,0

Right little finger

5

33,0

40,0

Left thumb

6

45,0

40,0

Left index finger

7

40,0

40,0

Left middle finger

8

40,0

40,0

Left ring finger

9

40,0

40,0

Left little finger

10

33,0

40,0

Plain right thumb

11

30,0

55,0

Plain left thumb

12

30,0

55,0

Plain right four fingers

13

70,0

65,0

Plain left four fingers

14

70,0

65,0

Kuriteopaigalt saadud sündmuskohajälgede korral tuleks kasutada üksnes koode 0–10.

5.1.5.   Andmeväli 4.005: kujutise skaneerimise resolutsioon (ISR)

See 1-baidine andmeväli on tüüp-4 kirje 13. bait. Kui selle väärtus on 0, siis on kujutis soovitatava skaneerimisresolutsiooniga 19,68 pikslit millimeetri kohta (500 pikslit tolli kohta). Kui selle väärtus on 1, siis on kujutis muu skaneerimisresolutsiooniga, mis on määratletud tüüp-1 kirjes.

5.1.6.   Andmeväli 4.006: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)

See andmeväli hõlmab tüüp-4 kirje 14. ja 15. baiti. Sellel määratakse kindlaks iga rastrijoone pikslite arv. Esimene bait on kõige olulisem.

5.1.7.   Andmeväli 4.007: vertikaalne külje pikkus (VLL)

Sellel andmeväljal määratletakse 16. ja 17. baidi abil rastrijoonte arv kujutises. Esimene bait on kõige olulisem.

5.1.8.   Andmeväli 4.008: halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritm (GCA)

Sellel 1-baidisel andmeväljal määratletakse halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritm, mida kasutatakse kujutise andmete kodeerimisel. Käesolevas rakendusversioonis näitab binaararv 1, et on kasutatud WSQ põhist kokkupakkimist (7. liide).

5.1.9.   Andmeväli 4.009: kujutis

See andmeväli sisaldab kujutise baidijada. Selle struktuur sõltub mõistetavalt kasutatud kokkupakkimisalgoritmist.

6.   Tüüp-9 loogiline kirje: eritunnuseid kirjeldav kirje

Tüüp-9 kirje sisaldab ASCII kodeeringus teksti, milles kirjeldatakse eritunnuseid ja esitatakse sellega seotud teavet, mis on saadud sündmuskohajäljelt. Sündmuskohajälje otsingu eesmärgil sooritatava andmeedastuse korral ei ole nende tüüp-9 kirjete hulk failis piiratud ning iga selline kirje võib käsitleda erinevat aspekti või sündmuskohajälge.

6.1.   Eritunnuste leidmine

6.1.1.   Eritunnuste tüübi identifikaator

Standardiga määratletakse kolm identifitseerimisnumbrit, mida kasutatakse eritunnuste tüübi kirjeldamiseks. Need on esitatud tabelis 6: kurru lõpp on tüüp-1. Hargnemine on tüüp-2. Kui eritunnust ei ole võimalik selgelt ühe eespool nimetatud tüübi alla liigitada, loetakse seda „muuks” eritunnuseks (tüüp-0).

Tabel 6: eritunnuste tüübid

| Type | Description |
| --- | --- |
| 0 | Other |
| 1 | Ridge ending |
| 2 | Bifurcation |

Type

Description

0

Other

1

Ridge ending

2

Bifurcation

6.1.2.   Eritunnuste asend ja tüüp

Selleks et mallid oleksid kooskõlas ANSI INCITS 378-2004 standardi 5. jaoga, kasutatakse eritunnuste asendi (asukoht ja nurk) määramiseks järgmist meetodit, mis on praeguse INCITS 378-2004 standardi edasiarendus.

Eritunnuseks oleva kurru lõpu asend või asukoht on oru põhistruktuuri hargnemiskoht otse kurru lõppemiskoha ees. Kui oru kolme haru kujutist lihtsustada nii, et moodustub ühe piksli laiune struktuur, siis on eritunnuse asukohaks harude kokkupuutepunkt. Samamoodi on eritunnuseks oleva hargnemiskoha asukoht kurru põhistruktuuri hargnemiskoht. Kui kurru kolme haru kujutist lihtsustada nii, et moodustub ühe piksli laiune struktuur, siis on eritunnuse asukohaks kolme haru kokkupuutepunkt.

Pärast kõigi kurdude lõppemiskohtade hargnemisteks ümberarvestamist esitatakse kõik sõrmejälje kujutise eritunnused hargnemiskohtadena. Kolme haru kokkupuutepunkti piksli X ja Y koordinaadid saab otseselt kindlaks määrata. Igast põhistruktuuri hargnemiskohast saab tuletada eritunnuse suuna. Tuleb analüüsida iga põhistruktuuri kolme haru ja määrata kindlaks iga haru lõpp-punkt. Joonisel 6.1.2 on illustreeritud kolme meetodit, mida kasutatakse haru lõpu kindlaksmääramiseks, võttes aluseks kujutise, mille skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta.

Lõpp-punkt määrtakse kindlaks vastavalt esimesena täidetavale tingimusele. Pikslite arvu määramisel on võetud aluseks skaneerimise resolutsioon 500 pikslit tolli kohta. Erinevate skaneerimise resolutsioonide kasutamise korral tuleb võtta aluseks erinev pikslite arv.

| — | Kaugus 0,064 tolli (32. piksel). |
| --- | --- |

—

Kaugus 0,064 tolli (32. piksel).

| — | Struktuuri haru lõpp kaugusel 0,02 tolli kuni 0,064 tolli (10. kuni 32. piksel); lühemaid harusid ei kasutata. |
| --- | --- |

—

Struktuuri haru lõpp kaugusel 0,02 tolli kuni 0,064 tolli (10. kuni 32. piksel); lühemaid harusid ei kasutata.

| — | Teine hargnemine toimub mitte kaugemal kui 0,064 tolli kaugusel (enne 32. pikslit). |
| --- | --- |

—

Teine hargnemine toimub mitte kaugemal kui 0,064 tolli kaugusel (enne 32. pikslit).

Joonis 6.1.2

Image

Eritunnuseks olev nurk määratakse kindlaks, moodustades kolm kujuteldavat kiirt, mis lähtuvad hargnemispunktist ja ulatuvad iga haru lõpuni. Kiirte poolt moodustatud teravaim nurk poolitatakse, et märkida eritunnuse suund.

6.1.3.   Koordinaatsüsteem

Sõrmejälgede eritunnuste väljendamiseks kasutatav koordinaatsüsteem on ristkoordinaatide süsteem. Eritunnuste asukohad esitatakse nende x-ja y-koordinaatide abil. Koordinaatsüsteemi alguspunkt on algse kujutise vasakpoolne ülemine nurk ning x-telje suund on paremale ja y-telje suund alla. Eritunnuse x-ja y-koordinaadid esitatakse pikslite alusel kaugusena koordinaatsüsteemi alguspunktist. Tuleb märkida, et koordinaatsüsteemi alguspunkti asukoht ja mõõtühikud ei ole kooskõlas tavaga, mida on kasutatud ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardis tüüp-9 kirje mõistete määratlustes.

6.1.4.   Eritunnuste suund

Nurga väärtused esitatakse standardsel matemaatilisel kujul, kus 0-kraadine nurk on paremale ning vastupäeva pöörates nurk suureneb. Kirjeldatavad nurgad on suunaga piki kurdu kurru lõpu tähistamisel ning suunaga oru keskosa suunas hargnemiskoha tähistamisel. See tava on 180 kraadi vastupidine nurga suunale, millest on lähtutud nurga kirjeldamisel ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardi tüüp-9 kirje mõistete määratlustes.

6.2.   Tüüp-9 loogiliste kirjete andmeväljad vastavalt INCITS-378 standardiga kehtestatud formaadile

Kõik tüüp-9 kirjete andmeväljad on ASCII kodeeringus. Binaarsed andmeväljad ei ole selle lisatud tekstiväljaga kirje puhul lubatud.

6.2.1.   Andmeväli 9.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal on esitatud loogilise kirje pikkus, märkides baitide koguarvu, võttes arvesse kõiki kirjes esinevatel andmeväljadel asuvaid märke.

6.2.2.   Andmeväli 9.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Seda kohustuslikku 2-baidist andmevälja kasutatakse eritunnuseid kirjeldavate andmete tähistamiseks ja asukoha esitamiseks. Sellel andmeväljal paiknev IDC vastab tüüp-1 kirje faili sisu andmeväljal esinevale IDCle.

6.2.3.   Andmeväli 9.003: tõmmise tüüp (IMP)

Sellel 1-baidisel kohustuslikul andmeväljal kirjeldatakse viisi, kuidas sõrmejälje kujutise andmed on saadud. Sellele andmeväljale sisestatakse tõmmise tüübi tähistamiseks vastavale tabelist 4 valitud koodile vastav ASCII kodeeringus väärtus.

6.2.4.   Andmeväli 9.004: eritunnuste formaat (FMT)

Sellel väljal esineb märk „U” tähistamaks, et eritunnused on esitatud M1-378 standardile vastavas formaadis. Kuigi andmed võivad olla kodeeritud vastavalt M1-378 standardile, peavad kõik tüüp-9 kirje andmeväljad jääma ASCII kodeeringus tekstiväljadeks.

6.2.5.   Andmeväli 9.126: teave CBEFFi (Common Biometric Exchange File Format) kohta

See andmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimene andmeühik sisaldab väärtust „27” (0x1B). See on CBEFFi formaadi omaniku identifitseerimistunnus, mille rahvusvaheline biomeetria tööstusassotsiatsioon (IBIA) on omistanud INCITISe tehnilisele komiteele M1. Märk <US> eraldab selle andmeühiku CBEFFi formaadi tüüpi tähistavast andmeühikust, mis sisaldab väärtust „513” (0x0201), et märkida, et see kirje sisaldab üksnes andmeid eritunnuste asukoha ja nurga kohta ilma laiendatud andmeploki andmeid esitamata. Märk <US> eraldab selle andmeühiku CBEFFi toote identifikaatorist (PID), millega määratletakse kodeerimiseks kasutatava seadme „omanik”. Selle väärtuse määrab kindlaks müüja. Selle võib saada IBIA veebisaidilt (www.ibia.org), kui see on sinna märgitud.

6.2.6.   Andmeväli 9.127: kujutise salvestamiseks kasutatud seadme identifitseerimistunnus

See andmeväli sisaldab kahte andmeühikut, mis on eraldatud märgiga <US>. Esimene andmeväli sisaldab tähist „APPF”, kui algselt kujutise salvestamiseks kasutatud seade vastas kinnituse kohaselt CJIS-RS-0010 (FBI sõrmejälgede elektroonilise edastamise spetsifikatsioon) F lisale (IAFISe kujutise kvaliteedi spetsifikatsioon, 29. jaanuar 1999). Kui seade ei olnud nimetatud spetsifikatsioonile vastav, sisaldab andmeväli väärtust „NONE”. Teine andmeväli sisaldab kujutise salvestamise seadme tunnust, mis on müüja poolt omistatud kujutise salvestamiseks kasutatava seadme tootenumber. Väärtus „0” märgib, et kujutise salvestamise seadme tunnus ei ole teada.

6.2.7.   Andmeväli 9.128: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse rastrijoone pikslite arvu. Maksimaalne horisontaalse rastrijoone pikkus on 65 534 pikslit.

6.2.8.   Andmeväli 9.129: vertikaalne külje pikkus (VLL)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise horisontaalsete rastrijoonte arvu. Maksimaalne vertikaalse külje pikkus on 65 534 pikslit.

6.2.9.   Andmeväli 9.130: mõõtühik (SLC)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1” sellel väljal märgib, et arvestatakse piksleid tolli kohta, väärtus „2” märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0” sellel andmeväljal osutab sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhe jagatis HPS/VPS.

6.2.10.   Andmeväli 9.131: pikslimastaap horisontaalis (HPS)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.

6.2.11.   Andmeväli 9.132: pikslimastaap vertikaalis (VPS)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte vertikaalsuunale vastavat komponenti.

6.2.12.   Andmeväli 9.133: sõrme vaade

See kohustuslik andmeväli sisaldab kõnealuse kirje andmetega seotud sõrme vaate numbrit. Vaadet tähistatakse täisarvudega alates nullist kuni viieteistkümneni.

6.2.13.   Andmeväli 9.134: sõrme asend (FGP)

See andmeväli sisaldab koodi, mis tähistab sõrme asendit, mille alusel saadi selles tüüp-9 kirjes sisalduv teave. Sõrme või peopesa asendi märkimiseks kasutatakse koodi vahemikus 1–10, mis valitakse tabelist 5, või tabelist 10 peopesa korral.

6.2.14.   Andmeväli 9.135: sõrmejälje kvaliteet

Sellel andmeväljal mägitakse üldine sõrmejälje eritunnuste andmete kvaliteet ning see esitatakse vahemikus 0–100. See number tähistab üldist sõrmejälje andmete kvaliteeti ning kajastab algse kujutise, eritunnuste kindlaksmääramise ning eritunnuste andmeid mõjutada võivate täiendavate toimingute kvaliteeti.

6.2.15.   Andmeväli 9.136: eritunnuste arv

See kohustuslik andmeväli sisaldab selles loogilises kirjes esitatud eritunnuste arvu.

6.2.16.   Andmeväli 9.137. sõrmejälje eritunnuste andmed

See kohustuslik andmeväli sisaldab kuute andmeühikut, mis on eraldatud märgiga <US>. Sellesse kuulub mitu alamandmevälja, millest igaüks sisaldab andmeid ühe eritunnuse kohta. Eritunnuseid käsitlevate alamandmeväljade koguarv peab vastama andmeväljal 136 esitatud arvule. Esimene andmeühik sisaldab eritunnuse indeksit; need indeksid algavad ühest ning sõrmejälje iga järgmise eritunnuse korral on see indeks ühe võrra suurem. Teisel ja kolmandal andmeväljal on eritunnuste x- ja y-koordinaadid, mis on esitatud pikslite alusel. Neljas andmeühik sisaldab eritunnusega seotud nurga suurust kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Viiendas andmeühikus kirjeldatakse eritunnuse tüüpi. Väärtust „0” kasutatakse „muud” tüüpi eritunnuste, väärtust „1” kurru lõpu ning väärtust „2” kurru hargnemise tähistamiseks. Kuues andmeühik kirjeldab iga eritunnuse kvaliteeti. Selle väärtus võib olla vahemikus 1, mis tähistab halvimat kvaliteeti, kuni 100, mis tähistab parimat kvaliteeti. Väärtus „0” tähendab, et andmed kvaliteedi kohta puuduvad. Iga alamandmeväli on eraldatud järgmisest eraldusmärgiga <RS>.

6.2.17.   Alamandmeväli 9.138: andmed kurdude arvu kohta

See andmeväli sisaldab mitmeid alamandmevälju, millest igaüks sisaldab kolme andmeühikut. Esimese alamandmevälja esimeses andmeühikus on määratletud kurdude arvu kindlaksmääramise meetod. Väärtus „0” märgib, et kurdude arvu kindlakstegemiseks kasutatud meetodi kohta ega kurdude järjestuse kohta kirjes ei saa oletusi teha. Väärtus „1” märgib, et iga keskmise eritunnuse puhul on neljas sektoris tehtud kindlaks kurdude arv kuni lähimate eritunnusteni ning iga keskmise eritunnuse kohta on esitatud kurdude arv. Väärtus „2” märgib, et iga keskmise eritunnuse puhul on kaheksas sektoris tehtud kindlaks kurdude arv kuni lähimate eritunnusteni ning iga keskmise eritunnuse kohta on esitatud kurdude arv. Esimese andmevälja ülejäänud kaks andmeühikut sisaldavad mõlemad väärtust „0”. Andmeühikud on eraldatud eraldusmärgiga <US>. Järgnevad alamandmeväljad sisaldavad esimeses andmeühikus keskmise eritunnuse indeksit, teises andmeühikus külgneva eritunnuse indeksit ja kolmandas andmeühikus neid ühendava sirgega lõikuvate kurdude arvu. Alamandmeväljad on eraldatud eraldusmärgiga <RS>.

6.2.18.   Alamandmeväli 9.139: andmed sõrmejälje jäljesüdamiku kohta

See andmeväli sisaldab ühte alamandmevälja iga algsel kujutisel esineva jäljesüdamiku kohta. Iga alamandmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimesed kaks andmeühikut sisaldavad x- ja y-koordinaati, mis on esitatud pikslite alusel. Kolmas andmeväli sisaldab keskmega seotud nurga suurust, mis esitatakse kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Erinevaid keskmeid kirjeldavad väljad on eraldatud eraldusmärgiga <RS>.

6.2.19.   Andmeväli 9.140: andmed delta kohta

See andmeväli sisaldab ühte alamandmevälja iga algsel kujutisel esineva delta kohta. Iga alamandmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimesed kaks andmeühikut sisaldavad x- ja y-koordinaati, mis on esitatud pikslite alusel. Kolmas andmeväli sisaldab deltaga seotud nurga suurust, mis esitatakse kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Erinevaid jäljesüdamikke kirjeldavad väljad on eraldatud eraldusmärgiga <RS>.

7.   Tüüp-13 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje

Lisatud tekstiväljaga tüüp-13 loogilised kirjed sisaldavad kujutise andmeid, mis on saadud sündmuskohajälje kujutistelt. Need kujutised on mõeldud edastamiseks asutustele, kes automaatselt tuvastavad kujutistel soovitud iseäralikke omadusi või kasutavad selleks inimsekkumist ja andmetöötlust.

Kirjes on esitatud lisatud tekstiväljaga andmed kasutatud skaneerimisresolutsiooni, kujutise suuruse ja muude kujutise töötlemiseks vajalike parameetrite kohta.

Tabel 7: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldava tüüp-13 kirje struktuur

| Ident | Cond. code | Field Number | Field Name | Char type | Field size per occurrence | Occur count | Max byte count |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| min. | max. | min | max |
| LEN | M | 13.001 | LOGICAL RECORD LENGTH | N | 4 | 8 | 1 | 1 | 15 |
| IDC | M | 13.002 | IMAGE DESIGNATION CHARACTER | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| IMP | M | 13.003 | IMPRESSION TYPE | A | 2 | 2 | 1 | 1 | 9 |
| SRC | M | 13.004 | SOURCE AGENCY/ORI | AN | 6 | 35 | 1 | 1 | 42 |
| LCD | M | 13.005 | LATENT CAPTURE DATE | N | 9 | 9 | 1 | 1 | 16 |
| HLL | M | 13.006 | HORIZONTAL LINE LENGTH | N | 4 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| VLL | M | 13.007 | VERTICAL LINE LENGTH | N | 4 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| SLC | M | 13.008 | SCALE UNITS | N | 2 | 2 | 1 | 1 | 9 |
| HPS | M | 13.009 | HORIZONTAL PIXEL SCALE | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| VPS | M | 13.010 | VERTICAL PIXEL SCALE | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| CGA | M | 13.011 | COMPRESSION ALGORITHM | A | 5 | 7 | 1 | 1 | 14 |
| BPX | M | 13.012 | BITS PER PIXEL | N | 2 | 3 | 1 | 1 | 10 |
| FGP | M | 13.013 | FINGER POSITION | N | 2 | 3 | 1 | 6 | 25 |
| RSV | | 13.014
  13.019 | RESERVED FOR FUTURE DEFINITION | — | — | — | — | — | — |
| COM | O | 13.020 | COMMENT | A | 2 | 128 | 0 | 1 | 135 |
| RSV | | 13.021
  13.199 | RESERVED FOR FUTURE DEFINITION | — | — | — | — | — | — |
| UDF | O | 13.200
  13.998 | USER-DEFINED FIELDS | — | — | — | — | — | — |
| DAT | M | 13.999 | IMAGE DATA | B | 2 | — | 1 | 1 | — |

Ident

Cond. code

Field Number

Field Name

Char type

Field size per occurrence

Occur count

Max byte count

min.

max.

min

max

LEN

M

13.001

LOGICAL RECORD LENGTH

N

4

8

1

1

15

IDC

M

13.002

IMAGE DESIGNATION CHARACTER

N

2

5

1

1

12

IMP

M

13.003

IMPRESSION TYPE

A

2

2

1

1

9

SRC

M

13.004

SOURCE AGENCY/ORI

AN

6

35

1

1

42

LCD

M

13.005

LATENT CAPTURE DATE

N

9

9

1

1

16

HLL

M

13.006

HORIZONTAL LINE LENGTH

N

4

5

1

1

12

VLL

M

13.007

VERTICAL LINE LENGTH

N

4

5

1

1

12

SLC

M

13.008

SCALE UNITS

N

2

2

1

1

9

HPS

M

13.009

HORIZONTAL PIXEL SCALE

N

2

5

1

1

12

VPS

M

13.010

VERTICAL PIXEL SCALE

N

2

5

1

1

12

CGA

M

13.011

COMPRESSION ALGORITHM

A

5

7

1

1

14

BPX

M

13.012

BITS PER PIXEL

N

2

3

1

1

10

FGP

M

13.013

FINGER POSITION

N

2

3

1

6

25

RSV

13.014

13.019

RESERVED FOR FUTURE DEFINITION

—

—

—

—

—

—

COM

O

13.020

COMMENT

A

2

128

0

1

135

RSV

13.021

13.199

RESERVED FOR FUTURE DEFINITION

—

—

—

—

—

—

UDF

O

13.200

13.998

USER-DEFINED FIELDS

—

—

—

—

—

—

DAT

M

13.999

IMAGE DATA

B

2

—

1

1

—

Märkide tüüp: N = number; A = täht; AN = täht või number; B = binaarne

7.1.   Andmeväljad tüüp-13 loogilises kirjes

Järgmistes punktides kirjeldatakse kõigil tüüp-13 loogilise kirje andmeväljadel paiknevaid andmeid.

Tüüp-13 loogilises kirjes on kanded esitatud nummerdatud andmeväljadel. Kirje kaks esimest andmevälja peavad olema järjekorda seatud ning kujutise andmeid sisaldav andmeväli on viimane füüsiline andmeväli kirjes. Tabelis 7 on iga tüüp-13 kirjes sisalduva andmevälja kohta loetletud „tingimuste koodid”, kus M tähistab kohustuslikku ja „O” tähistab vabatahtlikku andmevälja, andmevälja nimi, märkide tüüp, andmevälja suurus ning maksimaalne arv, mitu korda see andmeväli võib esineda. Viimases tulbas on märgitud maksimaalne baitide arv andmeväljal, võttes aluseks kolmekohalise andmevälja numbri. Kui andmevälja numbri tähistamiseks kasutatakse rohkem numbreid, suureneb samuti maksimaalne baitide arv. Tulbas „ühe andmevälja suurus” esitatud kahe kande puhul on arvesse võetud andmeväljal kasutatud eraldusmärke. Maksimaalse baitide arvu määramisel on arvesse võetud välja numbrit, andmehulka ja kõiki eraldusmärke, sealhulgas märki „GS”.

7.1.1.   Andmeväli 13.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab kogu tüüp-13 loogilises kirjes sisalduvate baitide koguarvu. Andmeväljal 13.001 määratletakse kirje pikkus, võttes arvesse kõiki kirje kõigil andmeväljadel asuvaid märke ning andmete eraldusmärke.

7.1.2.   Andmeväli 13.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Seda kohustuslikku ASCII kodeeringus andmevälja kasutatakse kirjes sisalduvate sündmuskohajälje kujutise andmete määratlemiseks. See IDC vastab tüüp-1 kirje faili sisu andmeväljal (CNT) esinevale IDCle.

7.1.3.   Andmeväli 13.003: tõmmise tüüp (IMP)

Sellel 1- või 2-baidisel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse, kuidas sündmuskohajälje kujutise andmed on saadud. Sellele väljale sisestatakse sobiv sündmuskohajälje kujutisele vastav kood, mis valitakse tabelist 4 (sõrm) või tabelist 9 (peopesa).

7.1.4.   Andmeväli 13.004: lähtekohaks olev asutus/ORI (SRC)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab haldusasutuse või organisatsiooni identifitseerimistunnust, kes salvestas algselt kirjes esitatud näokujutise. Harilikult paikneb sellel andmeväljal lähtekohaks oleva asutuse, kes salvestas sellel andmeväljal esitatud kujutise, identifikaator (ORI). See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.

Esimene andmeühik sisaldab Interpoli riigi koodi, mis märgitakse kahe märgiga, mis võivad olla tähed ja numbrid. Teises andmeühikus (asutus) esitatakse hariliku teksti abil asutuse identifitseerimistunnus, kasutades maksimaalselt 32 tähte ja numbrit.

7.1.5.   Andmeväli 13.005: sündmuskohajälje kujutise salvestamise kuupäev (LCD)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab kuupäeva, mil kirjes esitatud sündmuskohajälje kujutis salvestati. Kuupäev esitatakse kaheksa numbriga, kasutades järgmist formaati: AAAAKKPP. Märgid AAAA tähistavad aastat, mil kujutis salvestati; märgid KK tähistavad kuule vastava arvu kümnelisi ja ühelisi; märgid DD tähistavad kuupäevale vastava arvu kümnelisi ja ühelisi. Näiteks 20000229 väljendab kuupäeva 29. veebruar 2000. Esitatav kuupäev peab olema reaalne kuupäev.

7.1.6.   Andmeväli 13.006: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse rastrijoone pikslite arvu.

7.1.7.   Andmeväli 13.007: vertikaalne külje pikkus (VLL)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise horisontaalsete rastrijoonte arvu.

7.1.8.   Andmeväli 13.008: mõõtühik (SLC)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1” sellel väljal märgib, et arvestatakse piksleid tolli kohta, väärtus „2” märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0” sellel andmeväljal osutab sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhe jagatis HPS/VPS.

7.1.9.   Andmeväli 13.009: pikslimastaap horisontaalis (HPS)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.

7.1.10.   Andmeväli 13.010: pikslimastaap vertikaalis (VPS)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.

7.1.11.   Andmeväli 13.011: kokkupakkimise algoritm (CGA)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse, millist algoritmi kasutati halltoonides kujutise kokkupakkimiseks. Kokkupakkimise algoritme tähistavad koode vt 7. liitest.

7.1.12.   Andmeväli 13.012: piksli kirjeldamiseks kasutatav bittide arv (BPX)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse piksli kirjeldamiseks kasutatav bittide arv. See andmeväli sisaldab kannet „8” harilike halltoonide väärtuste 0–255 korral. Mis tahes kanne sellel väljal, mis on suurem kui „8”, märgib suurema täpsusastmega esitatud halltoonis piksleid.

7.1.13.   Andmeväli 13.013: sõrme/peopesa asend (FGP)

Sellel kohustuslikul lisatud tekstiväljaga andmeväljal märgitakse üks või mitu võimalikku sõrme või peopesa asendit, mis võivad kuuluda kokku vastava sündmuskohajälje kujutisega. Kümnendkood, mis vastab teadaolevale või kõige tõenäolisemale sõrme asendile, valitakse tabelist 5, ja kõige tõenäolisemale peopesa asendile vastav kood tabelist 10 ning see esitatakse ühe või kahe märgiga ASCII kodeeringus alamandmeväljal. Võib osutada täiendavatele sõrme ja/või peopesa asenditele, sisestades muud asendi koodid alamandmeväljadele, mis on eraldatud eraldusmärgiga „RS”. Igale koodidega ühest kümneni tähistatud sõrme asendile osutamiseks kasutatakse „tundmatut sõrme” tähistavat koodi „0”. Igale loetelus esitatud peopesa asendile osutamiseks kasutatakse „tundmatut peopesa” tähistavat koodi „20”.

7.1.14.   Andmeväljad 13.014–019: reserveeritud kasutamiseks tulevikus (RSV)

Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest esineb, tuleb neid ignoreerida.

7.1.15.   Andmeväli 13.020: märkus (COM)

Seda vabatahtlikku andmevälja võib kasutada märkuste või muu ASCII kodeeringus teksti lisamiseks sündmuskohajälje kujutise andmetele.

7.1.16.   Andmeväljad 13.021–199: reserveeritud kasutamiseks tulevikus (RSV)

Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest esineb, tuleb neid ignoreerida.

7.1.17.   Andmeväljad 13.200–998: kasutaja poolt määratletavad andmeväljad (UDF)

Need andmeväljad on kasutaja poolt määratletavad ning neid kasutatakse vastavalt tulevastele vajadustele. Nende suuruse ja sisu määrab kindlaks kasutaja ning need peavad olema kooskõlastatud vastuvõtva asutusega. Kui need on kasutusel, sisaldavad need ASCII kodeeringus andmeid.

7.1.18.   Andmeväli 13.999: kujutise andmed (DAT)

See andmeväli sisaldab kõiki salvestatud sündmuskohajälje kujutise andmeid. Selle numbriks on alati 999 ning see peab olema viimane füüsiline andmeväli kirjes. Näiteks järgnevad andmevälja numbrile „13.999:” binaarselt esitatavad kujutise andmed.

Kokkupakkimata halltoonides kujutise iga piksli andmed esitatakse harilikult kaheksa biti abil (256 halltooni), mis moodustavad ühe baidi. Kui kanne andmeväljal 13.012 BPX on suurem või väiksem kui 8, on ühe piksli andmeid sisaldavate baitide arv erinev. Kui kasutatakse kokkupakkimist, pakitakse pikslite andmed kokku vastavalt andmeväljal GCA nimetatud kokkupakkimistehnoloogiale.

7.2.   Muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldava tüüp-13 kirje lõpp

Järjepidevuse huvides peab andmeväljal 13.999 paiknevate andmete viimasele baidile järgnema vahetult eraldusmärk „FS”, et eraldada see järgmisest loogilisest kirjest. Seda eraldusmärki tuleb tüüp-13 loogilise kirje pikkuse arvestamisel arvesse võtta.

8.   Tüüp-15 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje

Lisatud tekstiväljaga tüüp-15 loogiline kirje sisaldab peopesa kujutise andmeid koos kasutaja poolt esitatavat teksti sisaldavate kindlaksmääratud andmeväljadega, kus käsitletakse vastavat digitaalset kujutist, ning seda kasutatakse nende andmete vahetamiseks. Kirjes on esitatud lisatud tekstiväljaga andmed kasutatud skaneerimisresolutsiooni, kujutise suuruse ja muude kujutise töötlemiseks vajalike parameetrite ja märkuste kohta. Teistele asutustele edastatavaid peopesa kujutisi töödeldakse vastuvõtvates asutustes, et eraldada nendelt soovitud andmed eritunnuste kohta, mis on vajalikud kujutiste kõrvutamiseks.

Kujutise andmed saadakse otse isikult, kasutades skaneerimisseadet, mis võimaldab saada kujutise otse isikult, või peopesa kaardilt või muult andmekandjalt, mis sisaldab isiku peopesa kujutist.

Peopesa kujutiste saamiseks kasutatav meetod peab olema selline, mis võimaldab salvestada kujutiste kogumi kummagi käe kohta. Sellesse kogumisse kuulub peopesa välimine serv ühe skaneeritud kujutisena ning üks kuni kaks skaneeritud kujutist, mis hõlmab kogu peopesa käevõrust kuni sõrmeotsteni. Kui kogu peopesa kujutamiseks kasutatakse kahte kujutist, peab alumine kujutis ulatuma käevõrust kuni sõrmedevahelise ala ülemise osani (kolmanda sõrme liiges) ning peab hõlmama peopesa tenari (thenar) ja hüpotenari (hypothenar) piirkonda. Ülemine kujutis ulatub sõrmedevahelise ala alumisest osast kuni sõrmeotsteni. See tagab kahe kujutise piisava kattumise peopesa sõrmedevahelise ala piirkonnas. Selles piirkonnas esinevate joonte struktuuri ja üksikute punktide kõrvutamisel saab analüüsija kindlalt öelda, kas mõlemad kujutised on saadud samalt peopesalt.

Kuna peopesa andmete edastamine võib toimuda erinevatel eesmärkidel, võivad need andmed sisaldada ühte või enamat peopesa või käe teatava piirkonna kujutist. Kogu peopesa kujutiste kogum ühe isiku kohta sisaldab harilikult kummagi käe peopesa välimise serva ja kogu peopesa kujutist (kujutisi). Kuna lisatud tekstiväljaga loogiline kirje võib sisaldada üksnes binaarseid andmevälju, on kummagi peopesa välimise serva jaoks vaja ühte tüüp-15 kirjet ning kummagi terve peopesa jaoks ühte või kahte tüüp-15 loogilist kirjet. Seetõttu on hariliku peopesa andmete edastamisel isiku peopesade kirjeldamiseks vaja kasutada nelja kuni kuute tüüp-15 kirjet.

8.1.   Andmeväljad tüüp-15 loogilises kirjes

Järgmistes punktides kirjeldatakse kõigil tüüp-15 loogilise kirje andmeväljadel paiknevaid andmeid.

Tüüp-15 loogilises kirjes on kanded esitatud nummerdatud andmeväljadel. Kirje kaks esimest andmevälja peavad olema järjekorda seatud ning kujutise andmeid sisaldav andmeväli on viimane füüsiline andmeväli kirjes. Tabelis 8 on iga tüüp-15 kirjes sisalduva andmevälja kohta loetletud „tingimuste koodid”, kus M tähistab kohustuslikku ja „O” tähistab vabatahtlikku andmevälja, andmevälja nimi, märkide tüüp, andmevälja suurus ning maksimaalne arv, mitu korda see andmeväli võib esineda. Viimases tulbas on märgitud maksimaalne baitide arv andmeväljal, võttes aluseks kolmekohalise välja numbri. Kui andmevälja numbri tähistamiseks kasutatakse rohkem märke, suureneb samuti maksimaalne baitide arv. Tulbas „ühe andmevälja suurus” esitatud kahe kande puhul on arvesse võetud andmeväljal kasutatud eraldusmärke. Maksimaalse baitide arvu määramisel on arvesse võetud välja numbrit, andmehulka ja kõiki eraldusmärke, sealhulgas märki „GS”.

8.1.1.   Andmeväli 15.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab kogu tüüp-15 loogilises kirjes sisalduvate baitide koguarvu. Andmeväljal 15.001 määratletakse kirje pikkus, võttes arvesse kõiki kirje kõigil andmeväljadel asuvaid märke ning andmete eraldusmärke.

8.1.2.   Andmeväli 15.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Seda kohustuslikku ASCII kodeeringus andmevälja kasutatakse kirjes sisalduva peopesa kujutise järjekorranumbri märkimiseks. See IDC vastab tüüp-1 kirje faili sisu andmeväljal (CNT) esinevale IDCle.

8.1.3.   Andmeväli 15.003: tõmmise tüüp (IMP)

Sellel 1-baidisel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal nimetatakse viis, kuidas peopesa kujutise andmed on saadud. Sellele andmeväljale sisestatakse sobiv kood, mis valitakse tabelist 9.

8.1.4.   Andmeväli 15.004: lähtekohaks olev asutus/ORI (SRC)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab haldusasutuse või organisatsiooni identifitseerimistunnust, kes salvestas algselt kirjes esitatud näokujutise. Harilikult paikneb sellel andmeväljal lähtekohaks oleva asutuse, kes salvestas sellel andmeväljal esitatud kujutise, identifikaator (ORI). See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.

Esimene andmeühik sisaldab Interpoli riigi koodi, mis märgitakse kahe märgiga, mis võivad olla tähed ja numbrid. Teises andmeühikus (asutus) esitatakse hariliku teksti abil asutuse identifitseerimistunnus, kasutades maksimaalselt 32 tähte ja numbrit.

8.1.5.   Andmeväli 15.005: peopesa kujutise salvestamise kuupäev (LCD)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab kuupäeva, mil peopesa kujutis salvestati. Kuupäev esitatakse kaheksa numbriga, kasutades järgmist formaati: AAAAKKPP. Märgid AAAA tähistavad aastat, mil kujutis salvestati. märgid KK tähistavad kuule vastava arvu kümnelisi ja ühelisi; märgid DD tähistavad kuupäevale vastava arvu kümnelisi ja ühelisi. Näiteks kanne 20000229 väljendab kuupäeva 29. veebruar 2000. Esitatav kuupäev peab olema reaalne kuupäev.

8.1.6.   Andmeväli 15.006: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse rastrijoone pikslite arvu.

8.1.7.   Andmeväli 15.007: vertikaalne külje pikkus (VLL)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise horisontaalsete rastrijoonte arvu.

8.1.8.   Andmeväli 15.008: mõõtühik (SLC)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1” sellel väljal märgib, et arvestatakse piksleid tolli kohta, väärtus „2” märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0” sellel andmeväljal osutab sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhe jagatis HPS/VPS.

8.1.9.   Andmeväli 15.009: pikslimastaap horisontaalis (HPS)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.

8.1.10.   Andmeväli 15.010: pikslimastaap vertikaalis (VPS)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.

Tabel 8: muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldava tüüp-15 kirje struktuur

| Ident | Cond code | Field Number | Field Name | Char type | Field size per occurrence | Occur count | Max byte count |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| min. | max. | min | max |
| LEN | M | 15.001 | LOGICAL RECORD LENGTH | N | 4 | 8 | 1 | 1 | 15 |
| IDC | M | 15.002 | IMAGE DESIGNATION CHARACTER | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| IMP | M | 15.003 | IMPRESSION TYPE | N | 2 | 2 | 1 | 1 | 9 |
| SRC | M | 15.004 | SOURCE AGENCY/ORI | AN | 6 | 35 | 1 | 1 | 42 |
| PCD | M | 15.005 | PALMPRINT CAPTURE DATE | N | 9 | 9 | 1 | 1 | 16 |
| HLL | M | 15.006 | HORIZONTAL LINE LENGTH | N | 4 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| VLL | M | 15.007 | VERTICAL LINE LENGTH | N | 4 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| SLC | M | 15.008 | SCALE UNITS | N | 2 | 2 | 1 | 1 | 9 |
| HPS | M | 15.009 | HORIZONTAL PIXEL SCALE | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| VPS | M | 15.010 | VERTICAL PIXEL SCALE | N | 2 | 5 | 1 | 1 | 12 |
| CGA | M | 15.011 | COMPRESSION ALGORITHM | AN | 5 | 7 | 1 | 1 | 14 |
| BPX | M | 15.012 | BITS PER PIXEL | N | 2 | 3 | 1 | 1 | 10 |
| PLP | M | 15.013 | PALMPRINT POSITION | N | 2 | 3 | 1 | 1 | 10 |
| RSV | | 15.014
  15.019 | RESERVED FOR FUTURE INCLUSION | — | — | — | — | — | — |
| COM | O | 15.020 | COMMENT | AN | 2 | 128 | 0 | 1 | 128 |
| RSV | | 15.021
  15.199 | RESERVED FOR FUTURE INCLUSION | — | — | — | — | — | — |
| UDF | O | 15.200
  15.998 | USER-DEFINED FIELDS | — | — | — | — | — | — |
| DAT | M | 15.999 | IMAGE DATA | B | 2 | — | 1 | 1 | — |

Ident

Cond code

Field Number

Field Name

Char type

Field size per occurrence

Occur count

Max byte count

min.

max.

min

max

LEN

M

15.001

LOGICAL RECORD LENGTH

N

4

8

1

1

15

IDC

M

15.002

IMAGE DESIGNATION CHARACTER

N

2

5

1

1

12

IMP

M

15.003

IMPRESSION TYPE

N

2

2

1

1

9

SRC

M

15.004

SOURCE AGENCY/ORI

AN

6

35

1

1

42

PCD

M

15.005

PALMPRINT CAPTURE DATE

N

9

9

1

1

16

HLL

M

15.006

HORIZONTAL LINE LENGTH

N

4

5

1

1

12

VLL

M

15.007

VERTICAL LINE LENGTH

N

4

5

1

1

12

SLC

M

15.008

SCALE UNITS

N

2

2

1

1

9

HPS

M

15.009

HORIZONTAL PIXEL SCALE

N

2

5

1

1

12

VPS

M

15.010

VERTICAL PIXEL SCALE

N

2

5

1

1

12

CGA

M

15.011

COMPRESSION ALGORITHM

AN

5

7

1

1

14

BPX

M

15.012

BITS PER PIXEL

N

2

3

1

1

10

PLP

M

15.013

PALMPRINT POSITION

N

2

3

1

1

10

RSV

15.014

15.019

RESERVED FOR FUTURE INCLUSION

—

—

—

—

—

—

COM

O

15.020

COMMENT

AN

2

128

0

1

128

RSV

15.021

15.199

RESERVED FOR FUTURE INCLUSION

—

—

—

—

—

—

UDF

O

15.200

15.998

USER-DEFINED FIELDS

—

—

—

—

—

—

DAT

M

15.999

IMAGE DATA

B

2

—

1

1

—

Tabel 9: peopesa tõmmise tüüp

| Description | Code |
| --- | --- |
| Live-scan palm | 10 |
| Nonlive-scan palm | 11 |
| Latent palm impression | 12 |
| Latent palm tracing | 13 |
| Latent palm photo | 14 |
| Latent palm lift | 15 |

Description

Code

Live-scan palm

10

Nonlive-scan palm

11

Latent palm impression

12

Latent palm tracing

13

Latent palm photo

14

Latent palm lift

15

8.1.11.   Andmeväli 15.011: kokkupakkimise algoritm (CGA)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse, millist algoritmi kasutati halltoonides kujutise kokkupakkimiseks. Kanne „NONE” sellel väljal märgib, et selles kirjes sisalduvad andmed ei ole kokkupakitud. Nende kujutiste puhul, mis kokku pakitakse, sisaldab see andmeväli kümne sõrmejälje kujutiste kokkupakkimiseks eelistatavat meetodit. 7. liites on määratletud kasutusel olevad koodid, millega tähistatakse kokkupakkimise meetodeid.

8.1.12.   Andmeväli 15.012: piksli kirjeldamiseks kasutatav bittide arv (BPX)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse piksli kirjeldamiseks kasutatav bittide arv. See andmeväli sisaldab kannet „8” harilike halltoonide väärtuste 0–255 korral. Mis tahes kanne sellel väljal, mis on suurem või väiksem kui „8”, märgib vastavalt suurema või väiksema täpsusastmega esitatud halltoonis piksleid.

Tabel 10: peopesa kujutiste koodid, pindalad ja mõõtmed

| Palm Position | Palm code | Image area (mm2) | Width (mm) | Height (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unknown Palm | 20 | 28 387 | 139,7 | 203,2 |
| Right Full Palm | 21 | 28 387 | 139,7 | 203,2 |
| Right Writer s Palm | 22 | 5 645 | 44,5 | 127,0 |
| Left Full Palm | 23 | 28 387 | 139,7 | 203,2 |
| Left Writer s Palm | 24 | 5 645 | 44,5 | 127,0 |
| Right Lower Palm | 25 | 19 516 | 139,7 | 139,7 |
| Right Upper Palm | 26 | 19 516 | 139,7 | 139,7 |
| Left Lower Palm | 27 | 19 516 | 139,7 | 139,7 |
| Left Upper Palm | 28 | 19 516 | 139,7 | 139,7 |
| Right Other | 29 | 28 387 | 139,7 | 203,2 |
| Left Other | 30 | 28 387 | 139,7 | 203,2 |

Palm Position

Palm code

Image area (mm2)

Width (mm)

Height (mm)

Unknown Palm

20

28 387

139,7

203,2

Right Full Palm

21

28 387

139,7

203,2

Right Writer s Palm

22

5 645

44,5

127,0

Left Full Palm

23

28 387

139,7

203,2

Left Writer s Palm

24

5 645

44,5

127,0

Right Lower Palm

25

19 516

139,7

139,7

Right Upper Palm

26

19 516

139,7

139,7

Left Lower Palm

27

19 516

139,7

139,7

Left Upper Palm

28

19 516

139,7

139,7

Right Other

29

28 387

139,7

203,2

Left Other

30

28 387

139,7

203,2

8.1.13.   Andmeväli 15.013: peopesa asend (PLP)

Sellel kohustuslikul lisatud tekstiväljaga andmeväljal on märgitud peopesa asend, mis vastab peopesa kujutisele. Tabelist 10 valitakse kümnendkood, mis vastab teadaolevale või kõige tõenäolisemale peopesa asendile, ning see esitatakse ühe või kahe märgiga ASCII kodeeringus alamandmeväljal. Tabelis 10 on samuti loetletud kujutiste maksimaalne pindala ja mõõtmed iga võimaliku peopesa asendi kohta.

8.1.14.   Andmeväljad 15.014–019: reserveeritud kasutamiseks tulevikus (RSV)

Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest esineb, tuleb neid ignoreerida.

8.1.15.   Andmeväli 15.020: märkus (COM)

Seda vabatahtlikku andmevälja võib kasutada märkuste või muu ASCII kodeeringus teksti lisamiseks peopesa kujutise andmetele.

8.1.16.   Andmeväljad 15.021–199: reserveeritud kasutamiseks tulevikus (RSV)

Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest esineb, tuleb neid ignoreerida.

8.1.17.   Andmeväljad 15.200–998: kasutaja poolt määratletavad andmeväljad (UDF)

Need andmeväljad on kasutaja poolt määratletavad ning neid kasutatakse vastavalt tulevastele vajadustele. Nende suuruse ja sisu määrab kindlaks kasutaja ning need peavad olema kooskõlastatud vastuvõtva asutusega. Kui need on kasutusel, sisaldavad need ASCII kodeeringus andmeid.

8.1.18.   Andmeväli 15.999: kujutise andmed (DAT)

See andmeväli sisaldab kõiki salvestatud peopesa kujutise andmeid. Selle numbriks on alati 999 ning see peab olema viimane füüsiline andmeväli kirjes. Näiteks järgnevad andmevälja numbrile „15.999:” binaarselt esitatavad kujutise andmed. Kokkupakkimata halltoonides kujutise iga piksli andmed esitatakse harilikult kaheksa biti abil (256 halltooni), mis moodustavad ühe baidi. Kui kanne andmeväljal 15.012 BPX on suurem või väiksem kui 8, on ühe piksli andmeid sisaldavate baitide arv erinev. Kui kasutatakse kokkupakkimist, pakitakse pikslite andmed kokku vastavalt andmeväljal CGA nimetatud kokkupakkimistehnoloogiale.

8.2.   Muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldava tüüp-15 kirje lõpp

Järjepidevuse huvides peab andmeväljal 15.999 paiknevate andmete viimasele baidile järgnema vahetult eraldusmärk „FS”, et eraldada see järgmisest loogilisest kirjest. Seda eraldusmärki tuleb tüüp-15 loogilise kirje pikkuse arvestamisel arvesse võtta.

8.3.   Täiendavad muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldavad tüüp-15 kirjed

Fail võib sisaldada täiendavaid tüüp-15 kirjeid. Iga täiendava peopesa kujutise jaoks on nõutav täielik tüüp-15 kirje, kasutades seejuures eraldusmärki „FS”.

Tabel 11: maksimaalne kontrollimise teostamiseks aktsepteeritavate kandidaatide arv ühe andmeedastuse kohta

| Type of AFIS Search | TP/TP | LT/TP | LP/PP | TP/UL | LT/UL | PP/ULP | LP/ULP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maximum Number of Candidates | 1 | 10 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

Type of AFIS Search

TP/TP

LT/TP

LP/PP

TP/UL

LT/UL

PP/ULP

LP/ULP

Maximum Number of Candidates

1

10

5

5

5

5

5

Otsingu tüübid:

| | TP/TP: kümne sõrmejälje võrdlemine kümne sõrmejäljega |
| --- | --- |

TP/TP: kümne sõrmejälje võrdlemine kümne sõrmejäljega

| | LT/TP: sündmuskohajälje võrdlemine kümne sõrmejäljega |
| --- | --- |

LT/TP: sündmuskohajälje võrdlemine kümne sõrmejäljega

| | LP/PP: peopesa sündmuskohajälje kujutise võrdlemine peopesa kujutisega |
| --- | --- |

LP/PP: peopesa sündmuskohajälje kujutise võrdlemine peopesa kujutisega

| | TP/UL: kümne sõrmejälje võrdlemine lahendamata sündmuskohajäljega |
| --- | --- |

TP/UL: kümne sõrmejälje võrdlemine lahendamata sündmuskohajäljega

| | LT/UL: sündmuskohajälje võrdlemine lahendamata sündmuskohajäljega |
| --- | --- |

LT/UL: sündmuskohajälje võrdlemine lahendamata sündmuskohajäljega

| | PP/ULP: peopesa kujutise võrdlemine lahendamata peopesa sündmuskohajälje kujutisega |
| --- | --- |

PP/ULP: peopesa kujutise võrdlemine lahendamata peopesa sündmuskohajälje kujutisega

| | LP/ULP: peopesa sündmuskohajälje kujutise võrdlemine lahendamata peopesa sündmuskohajälje kujutisega |
| --- | --- |

LP/ULP: peopesa sündmuskohajälje kujutise võrdlemine lahendamata peopesa sündmuskohajälje kujutisega

9.   2. peatüki (sõrmejälgede vahetamine) juurde kuuluvad liited

9.1.   1. liide: ASCII kodeeringus eraldusmärgid

| ASCII | Position (2) | Description |
| --- | --- | --- |
| LF | 1/10 | Separates error codes in field 2.074 |
| FS | 1/12 | Separates logical records of a file |
| GS | 1/13 | Separates fields of a logical record |
| RS | 1/14 | Separates the subfields of a record field |
| US | 1/15 | Separates individual information items of the field or subfield |

ASCII

Position (2)

Description

LF

1/10

Separates error codes in field 2.074

FS

1/12

Separates logical records of a file

GS

1/13

Separates fields of a logical record

RS

1/14

Separates the subfields of a record field

US

1/15

Separates individual information items of the field or subfield

9.2.   2. liide: tähti ja numbreid sisaldava kontrollmärgi arvutamine

Väljade TCN ja TCR jaoks (andmeväljad 1.09 ja 1.10)

Kontrollmärgile vastav number moodustatakse järgmise valemi kohaselt:

(YY * 108 + SSSSSSSS) moodul 23

Märgid YY ja SSSSSSSS on numbrilised väärtused – vastavalt aastaarvu kaks viimast numbrit ning seerianumber.

Kontrollmärk luuakse allpool esitatud kontrolltabeli põhjal.

Välja CRO jaoks (andmeväli 2.010)

Kontrollmärgile vastav number moodustatakse järgmise valemi kohaselt:

(YY * 106 + NNNNNN) moodul 23

Märgid YY ja NNNNNN on numbrilised väärtused – vastavalt aastaarvu kaks viimast numbrit ning seerianumber.

Kontrollmärk luuakse allpool esitatud kontrolltabeli põhjal.

Kontrollmärkide kontrolltabel

| 1-A | 9-J | 17-T |
| --- | --- | --- |
| 2-B | 10-K | 18-U |
| 3-C | 11-L | 19-V |
| 4-D | 12-M | 20-W |
| 5-E | 13-N | 21-X |
| 6-F | 14-P | 22-Y |
| 7-G | 15-Q | 0-Z |
| 8-H | 16-R | |

1-A

9-J

17-T

2-B

10-K

18-U

3-C

11-L

19-V

4-D

12-M

20-W

5-E

13-N

21-X

6-F

14-P

22-Y

7-G

15-Q

0-Z

8-H

16-R

9.3.   3. liide: märkide koodid

Andmete edastamiseks kasutatav 7-bitine ANSI kood

| ASCII Character Set |
| --- |
| + | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 30 | | | | ! | ” | # | $ | % | & | „ |
| 40 | ( | ) | * | + | , | — | . | / | 0 | 1 |
| 50 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | : | ; |
| 60 | < | = | > | ? | @ | A | B | C | D | E |
| 70 | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O |
| 80 | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y |
| 90 | Z | [ | \ | ] | ^ | _ | ` | a | b | c |
| 100 | d | e | F | g | h | i | j | k | l | m |
| 110 | n | o | p | q | r | s | t | u | v | w |
| 120 | x | y | z | { | | | } | ~ | | | |

ASCII Character Set

+

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

30

!

”

#

$

%

&

„

40

(

)

*

+

,

—

.

/

0

1

50

2

3

4

5

6

7

8

9

:

;

60

<

=

>

?

@

A

B

C

D

E

70

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

80

P

Q

R

S

T

U

V

W

X

Y

90

Z

[

\

]

^

_

`

a

b

c

100

d

e

F

g

h

i

j

k

l

m

110

n

o

p

q

r

s

t

u

v

w

120

x

y

z

{

|

}

~

9.4.   4. liide: andmeedastuse kokkuvõte

Tüüp-1 kirje (kohustuslik)

| Identifier | Field Number | Field Name | CPS/PMS | SRE | ERR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | 1.001 | Logical Record Length | M | M | M |
| VER | 1.002 | Version Number | M | M | M |
| CNT | 1.003 | File Content | M | M | M |
| TOT | 1.004 | Type of Transaction | M | M | M |
| DAT | 1.005 | Date | M | M | M |
| PRY | 1.006 | Priority | M | M | M |
| DAI | 1.007 | Destination Agency | M | M | M |
| ORI | 1.008 | Originating Agency | M | M | M |
| TCN | 1.009 | Transaction Control Number | M | M | M |
| TCR | 1.010 | Transaction Control Reference | C | M | M |
| NSR | 1.011 | Native Scanning Resolution | M | M | M |
| NTR | 1.012 | Nominal Transmitting Resolution | M | M | M |
| DOM | 1.013 | Domain name | M | M | M |
| GMT | 1.014 | Greenwich mean time | M | M | M |

Identifier

Field Number

Field Name

CPS/PMS

SRE

ERR

LEN

1.001

Logical Record Length

M

M

M

VER

1.002

Version Number

M

M

M

CNT

1.003

File Content

M

M

M

TOT

1.004

Type of Transaction

M

M

M

DAT

1.005

Date

M

M

M

PRY

1.006

Priority

M

M

M

DAI

1.007

Destination Agency

M

M

M

ORI

1.008

Originating Agency

M

M

M

TCN

1.009

Transaction Control Number

M

M

M

TCR

1.010

Transaction Control Reference

C

M

M

NSR

1.011

Native Scanning Resolution

M

M

M

NTR

1.012

Nominal Transmitting Resolution

M

M

M

DOM

1.013

Domain name

M

M

M

GMT

1.014

Greenwich mean time

M

M

M

Tulp „Tingimus”:

O = vabatahtlik; M = kohustuslik; C = sõltub sellest, kas andmeedastus on vastus lähtekohaks olevale asutusele

Tüüp-2 kirje (kohustuslik)

| Identifier | Field Number | Field Name | CPS/PMS | MPS/MMS | SRE | ERR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | 2.001 | Logical Record Length | M | M | M | M |
| IDC | 2.002 | Image Designation Character | M | M | M | M |
| SYS | 2.003 | System Information | M | M | M | M |
| CNO | 2.007 | Case Number | — | M | C | — |
| SQN | 2.008 | Sequence Number | — | C | C | — |
| MID | 2.009 | Latent Identifier | — | C | C | — |
| CRN | 2.010 | Criminal Reference Number | M | — | C | — |
| MN1 | 2.012 | Miscellaneous Identification Number | — | — | C | C |
| MN2 | 2.013 | Miscellaneous Identification Number | — | — | C | C |
| MN3 | 2.014 | Miscellaneous Identification Number | — | — | C | C |
| MN4 | 2.015 | Miscellaneous Identification Number | — | — | C | C |
| INF | 2.063 | Additional Information | O | O | O | O |
| RLS | 2.064 | Respondents List | — | — | M | — |
| ERM | 2.074 | Status/Error Message Field | — | — | — | M |
| ENC | 2.320 | Expected Number of Candidates | M | M | — | — |

Identifier

Field Number

Field Name

CPS/PMS

MPS/MMS

SRE

ERR

LEN

2.001

Logical Record Length

M

M

M

M

IDC

2.002

Image Designation Character

M

M

M

M

SYS

2.003

System Information

M

M

M

M

CNO

2.007

Case Number

—

M

C

—

SQN

2.008

Sequence Number

—

C

C

—

MID

2.009

Latent Identifier

—

C

C

—

CRN

2.010

Criminal Reference Number

M

—

C

—

MN1

2.012

Miscellaneous Identification Number

—

—

C

C

MN2

2.013

Miscellaneous Identification Number

—

—

C

C

MN3

2.014

Miscellaneous Identification Number

—

—

C

C

MN4

2.015

Miscellaneous Identification Number

—

—

C

C

INF

2.063

Additional Information

O

O

O

O

RLS

2.064

Respondents List

—

—

M

—

ERM

2.074

Status/Error Message Field

—

—

—

M

ENC

2.320

Expected Number of Candidates

M

M

—

—

Tulp „Tingimus”:

O = vabatahtlik; M = kohustuslik; C = sõltub sellest, kas andmed on olemas

| * | = | kui andmeedastus on kooskõlas riikliku õigusega (ei ole käsitletav otsuses 2008/615/JSK) |
| --- | --- | --- |

*

=

kui andmeedastus on kooskõlas riikliku õigusega (ei ole käsitletav otsuses 2008/615/JSK)

9.5.   5. liide: tüüp-1 kirjes kasutatavad märgid

| Identifier | Condition | Field Number | Field Name | Character Type | Example Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | M | 1.001 | Logical Record Length | N | 1.001:230{GS} |
| VER | M | 1.002 | Version Number | N | 1.002:0300{GS} |
| CNT | M | 1.003 | File Content | N | 1.003:1{US}15{RS}2{US}00{RS}4{US}01{RS}4{US}02{RS}4{US}03{RS}4{US}04{RS}4{US}05{RS}4{US}06{RS}4{US}07{RS}4{US}08{RS}4{US}09{RS}4{US}10{RS}4{US}11{RS}4{US}12{RS}4{US}13{RS}4{US}14{GS} |
| TOT | M | 1.004 | Type of Transaction | A | 1.004:CPS{GS} |
| DAT | M | 1.005 | Date | N | 1.005:20050101{GS} |
| PRY | M | 1.006 | Priority | N | 1.006:4{GS} |
| DAI | M | 1.007 | Destination Agency | 1* | 1.007:DE/BKA{GS} |
| ORI | M | 1.008 | Originating Agency | 1* | 1.008:NL/NAFIS{GS} |
| TCN | M | 1.009 | Transaction Control Number | AN | 1.009:0200000004F{GS} |
| TCR | C | 1.010 | Transaction Control Reference | AN | 1.010:0200000004F{GS} |
| NSR | M | 1.011 | Native Scanning Resolution | AN | 1.011:19.68{GS} |
| NTR | M | 1.012 | Nominal Transmitting Resolution | AN | 1.012:19.68{GS} |
| DOM | M | 1.013 | Domain Name | AN | 1.013: INT-I{US}4.22{GS} |
| GMT | M | 1.014 | Greenwich Mean Time | AN | 1.014:20050101125959Z |

Identifier

Condition

Field Number

Field Name

Character Type

Example Data

LEN

M

1.001

Logical Record Length

N

1.001:230{GS}

VER

M

1.002

Version Number

N

1.002:0300{GS}

CNT

M

1.003

File Content

N

1.003:1{US}15{RS}2{US}00{RS}4{US}01{RS}4{US}02{RS}4{US}03{RS}4{US}04{RS}4{US}05{RS}4{US}06{RS}4{US}07{RS}4{US}08{RS}4{US}09{RS}4{US}10{RS}4{US}11{RS}4{US}12{RS}4{US}13{RS}4{US}14{GS}

TOT

M

1.004

Type of Transaction

A

1.004:CPS{GS}

DAT

M

1.005

Date

N

1.005:20050101{GS}

PRY

M

1.006

Priority

N

1.006:4{GS}

DAI

M

1.007

Destination Agency

1*

1.007:DE/BKA{GS}

ORI

M

1.008

Originating Agency

1*

1.008:NL/NAFIS{GS}

TCN

M

1.009

Transaction Control Number

AN

1.009:0200000004F{GS}

TCR

C

1.010

Transaction Control Reference

AN

1.010:0200000004F{GS}

NSR

M

1.011

Native Scanning Resolution

AN

1.011:19.68{GS}

NTR

M

1.012

Nominal Transmitting Resolution

AN

1.012:19.68{GS}

DOM

M

1.013

Domain Name

AN

1.013: INT-I{US}4.22{GS}

GMT

M

1.014

Greenwich Mean Time

AN

1.014:20050101125959Z

Tulp „Tingimus”: O = vabatahtlik; M = kohustuslik; C = sõltub tingimustest

Tulp „kasutatavate märkide tüüp”: A = tähed, N = numbrid, B = binaarkood

1 = asutuse nime märkimisel on lubatud kasutada järgmiseid märke: [„0..9”, „A..Z”, „a..z”, „_”,„.”, „”, „–”]

9.6.   6. liide: tüüp-2 kirjes kasutatavad märgid

Tabel A.6.1: CPS ja PMS andmeedastus

| Identifier | Condition | Field Number | Field Name | Character Type | Example Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | M | 2.001 | Logical Record Length | N | 2.001:909{GS} |
| IDC | M | 2.002 | Image Designation Character | N | 2.002:00{GS} |
| SYS | M | 2.003 | System Information | N | 2.003:0422{GS} |
| CRN | M | 2.010 | Criminal Reference Number | AN | 2.010:DE/E999999999{GS} |
| INF | O | 2.063 | Additional Information | 1* | 2.063:Additional Information 123{GS} |
| ENC | M | 2.320 | Expected Number of Candidates | N | 2.320:1{GS} |

Identifier

Condition

Field Number

Field Name

Character Type

Example Data

LEN

M

2.001

Logical Record Length

N

2.001:909{GS}

IDC

M

2.002

Image Designation Character

N

2.002:00{GS}

SYS

M

2.003

System Information

N

2.003:0422{GS}

CRN

M

2.010

Criminal Reference Number

AN

2.010:DE/E999999999{GS}

INF

O

2.063

Additional Information

1*

2.063:Additional Information 123{GS}

ENC

M

2.320

Expected Number of Candidates

N

2.320:1{GS}

Tabel A.6.2: SRE andmeedastus

| Identifier | Condition | Field Number | Field Name | Character Type | Example Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | M | 2.001 | Logical Record Length | N | 2.001:909{GS} |
| IDC | M | 2.002 | Image Designation Character | N | 2.002:00{GS} |
| SYS | M | 2.003 | System Information | N | 2.003:0422{GS} |
| CRN | C | 2.010 | Criminal Reference Number | AN | 2.010:NL/2222222222{GS} |
| MN1 | C | 2.012 | Miscellaneous Identification Number | AN | 2.012:E999999999{GS} |
| MN2 | C | 2.013 | Miscellaneous Identification Number | AN | 2.013:E999999999{GS} |
| MN3 | C | 2.014 | Miscellaneous Identification Number | N | 2.014:0001{GS} |
| MN4 | C | 2.015 | Miscellaneous Identification Number | A | 2.015:A{GS} |
| INF | O | 2.063 | Additional Information | 1* | 2.063:Additional Information 123{GS} |
| RLS | M | 2.064 | Respondents List | AN | 2.064:CPS{RS}I{RS}001/001{RS}999999{GS} |

Identifier

Condition

Field Number

Field Name

Character Type

Example Data

LEN

M

2.001

Logical Record Length

N

2.001:909{GS}

IDC

M

2.002

Image Designation Character

N

2.002:00{GS}

SYS

M

2.003

System Information

N

2.003:0422{GS}

CRN

C

2.010

Criminal Reference Number

AN

2.010:NL/2222222222{GS}

MN1

C

2.012

Miscellaneous Identification Number

AN

2.012:E999999999{GS}

MN2

C

2.013

Miscellaneous Identification Number

AN

2.013:E999999999{GS}

MN3

C

2.014

Miscellaneous Identification Number

N

2.014:0001{GS}

MN4

C

2.015

Miscellaneous Identification Number

A

2.015:A{GS}

INF

O

2.063

Additional Information

1*

2.063:Additional Information 123{GS}

RLS

M

2.064

Respondents List

AN

2.064:CPS{RS}I{RS}001/001{RS}999999{GS}

Tabel A.6.3: ERR andmeedastus

| Identifier | Condition | Field Number | Field Name | Character Type | Example Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | M | 2.001 | Logical Record Length | N | 2.001:909{GS} |
| IDC | M | 2.002 | Image Designation Character | N | 2.002:00{GS} |
| SYS | M | 2.003 | System Information | N | 2.003:0422{GS} |
| MN1 | M | 2.012 | Miscellaneous Identification Number | AN | 2.012:E999999999{GS} |
| MN2 | C | 2.013 | Miscellaneous Identification Number | AN | 2.013:E999999999{GS} |
| MN3 | C | 2.014 | Miscellaneous Identification Number | N | 2.014:0001{GS} |
| MN4 | C | 2.015 | Miscellaneous Identification Number | A | 2.015:A{GS} |
| INF | O | 2.063 | Additional Information | 1* | 2.063:Additional Information 123{GS} |
| ERM | M | 2.074 | Status/Error Message Field | AN | 2.074: 201: IDC - 1 FIELD 1.009 WRONG CONTROL CHARACTER {LF} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID SYSTEM INFORMATION {GS} |

Identifier

Condition

Field Number

Field Name

Character Type

Example Data

LEN

M

2.001

Logical Record Length

N

2.001:909{GS}

IDC

M

2.002

Image Designation Character

N

2.002:00{GS}

SYS

M

2.003

System Information

N

2.003:0422{GS}

MN1

M

2.012

Miscellaneous Identification Number

AN

2.012:E999999999{GS}

MN2

C

2.013

Miscellaneous Identification Number

AN

2.013:E999999999{GS}

MN3

C

2.014

Miscellaneous Identification Number

N

2.014:0001{GS}

MN4

C

2.015

Miscellaneous Identification Number

A

2.015:A{GS}

INF

O

2.063

Additional Information

1*

2.063:Additional Information 123{GS}

ERM

M

2.074

Status/Error Message Field

AN

2.074: 201: IDC - 1 FIELD 1.009 WRONG CONTROL CHARACTER {LF} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID SYSTEM INFORMATION {GS}

Tabel A.6.4: MPS ja MMS andmeedastus

| Identifier | Condition | Field Number | Field Name | Character Type | Example Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LEN | M | 2.001 | Logical Record Length | | 2.001:909{GS} |
| IDC | M | 2.002 | Image Designation Character | N | 2.002:00{GS} |
| SYS | M | 2.003 | System Information | N | 2.003:0422{GS} |
| CNO | M | 2.007 | Case Number | AN | 2.007:E999999999{GS} |
| SQN | C | 2.008 | Sequence Number | N | 2.008:0001{GS} |
| MID | C | 2.009 | Latent Identifier | A | 2.009:A{GS} |
| INF | O | 2.063 | Additional Information | 1* | 2.063:Additional Information 123{GS} |
| ENC | M | 2.320 | Expected Number of Candidates | | 2.320:1{GS} |

Identifier

Condition

Field Number

Field Name

Character Type

Example Data

LEN

M

2.001

Logical Record Length

2.001:909{GS}

IDC

M

2.002

Image Designation Character

N

2.002:00{GS}

SYS

M

2.003

System Information

N

2.003:0422{GS}

CNO

M

2.007

Case Number

AN

2.007:E999999999{GS}

SQN

C

2.008

Sequence Number

N

2.008:0001{GS}

MID

C

2.009

Latent Identifier

A

2.009:A{GS}

INF

O

2.063

Additional Information

1*

2.063:Additional Information 123{GS}

ENC

M

2.320

Expected Number of Candidates

2.320:1{GS}

Tulp „Tingimus”: O = vabatahtlik; M = kohustuslik; C = sõltub tingimustest

Tulp „Kasutatavate märkide tüüp”: A = tähed, N = numbrid, B = binaarkood

1 = on lubatud kasutada järgmiseid märke: [„0..9”, „A..Z”, „a..z”, „_”,„.„, ””, „–”]

9.7.   7. liide: halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritmid

Kokkupakkimise algoritmid

| Compression | Value | Remarks |
| --- | --- | --- |
| Wavelet Scalar Quantization Grayscale Fingerprint Image Compression Specification
  IAFIS-IC-0010(V3), dated December 19, 1997 | WSQ | Algorithm to be used for the compression of grayscale images in Type-4, Type-7 and Type-13 to Type-15 records. Shall not be used for resolutions > 500dpi. |
| JPEG 2000
  [ISO 15444/ITU T.800] | J2K | To be used for lossy and losslessly compression of grayscale images in Type-13 to Type-15 records. Strongly recommended for resolutions > 500 dpi |

Compression

Value

Remarks

Wavelet Scalar Quantization Grayscale Fingerprint Image Compression Specification

IAFIS-IC-0010(V3), dated December 19, 1997

WSQ

Algorithm to be used for the compression of grayscale images in Type-4, Type-7 and Type-13 to Type-15 records. Shall not be used for resolutions > 500dpi.

JPEG 2000

[ISO 15444/ITU T.800]

J2K

To be used for lossy and losslessly compression of grayscale images in Type-13 to Type-15 records. Strongly recommended for resolutions > 500 dpi

9.8.   8. liide: e-posti spetsifikatsioon

Sisemise töökorralduse parandamiseks tuleb PRUEM andmeedastuse korral e-posti sõnumi teemareale sisestada selle liikmesriigi kood (CC), kes sõnumi saadab, ja andmeedastuse tüüp (TOT andmeväli 1.004).

Formaat: CC/andmeedastuse tüüp

Näide: „DE/CPS”

Sõnumi keha võib olla tühi.

3. PEATÜKK. Sõidukite registreerimisandmete vahetus

1.   Ühtne andmekogum sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsinguks

1.1.   Määratlused

Artikli 16 lõikes 4 sätestatud kohustuslike ja mittekohustuslike andmeelementide määratlused on järgmised.

K) Kohustuslik:

andmeelement tuleb edastada, kui teave on olemas liikmesriigi registris. Seega eksisteerib kohustus vahetada olemasolevat teavet.

V) Mittekohustuslik:

andmeelemendi võib edastada, kui teave eksisteerib liikmesriigi registris. Seega ei eksisteeri kohustust teavet vahetada isegi, kui teave on olemas.

Igale andmekogumi elemendile lisatakse vastav märge (Y), kui teavet peetakse oluliseks seoses otsusega 2008/615/JSK.

1.2.   Sõiduki/omaniku/valdaja otsing

1.2.1.   Otsingukriteeriumid

Teabe otsimiseks on kaks erinevat alljärgnevalt määratletud võimalust:

| — | tehase tähis (VIN), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (mittekohustuslik); |
| --- | --- |

—

tehase tähis (VIN), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (mittekohustuslik);

| — | numbrimärk, tehase tähis (VIN) (mittekohustuslik), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (mittekohustuslik). |
| --- | --- |

—

numbrimärk, tehase tähis (VIN) (mittekohustuslik), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (mittekohustuslik).

Nende kriteeriumite alusel saadetakse teave ühe ja vahel mitme sõiduki kohta. Kui saadetakse teave üksnes ühe sõiduki kohta, siis saadetakse kõik andmeelemendid ühe vastusena. Kui leitakse rohkem kui üks sõiduk, võib taotluse saanud liikmesriik ise otsustada, millised andmeelemendid saadetakse – kas saadetakse kõik andmeelemendid või üksnes need, mis võimaldavad otsingut täpsustada (nt seoses eraelu puutumatusega või tõhususe eesmärgil).

Otsingu täpsustamiseks vajalikud andmeelemendid on esitatud alapunktis 1.2.2.1. Alapunktis 1.2.2.2 kirjeldatakse täielikku andmekogumit.

Kui otsing sooritatakse tehase tähise ning kontrollkuupäeva ja -kellaaja kriteeriumitest lähtudes, saab selle sooritada ühes osalevas liikmesriigis või kõigis osalevates liikmesriikides.

Kui otsing sooritatakse sõiduki registreerimisnumbri ning kontrollkuupäeva ja -kellaaja kriteeriumitest lähtudes, tuleb otsing sooritada ühes konkreetses liikmesriigis.

Üldjuhul kasutatakse otsingu sooritamisel seda kuupäeva ja kellaaega, millal otsing sooritatakse, kuid otsingut on võimalik sooritada ka varasemat kontrollkuupäeva ja -kellaaega kasutades. Kui otsingu sooritamisel kasutatakse varasemat kontrollkuupäeva ja -kellaaega ning asjaomase liikmesriigi registris ei ole varasemat teavet, kuna sellist teavet ei ole üldse sisestatud, siis võib vastuseks saata kehtiva teabe koos vastava märkega.

1.2.2.   Andmekogum

| 1.2.2.1. | Otsingu täpsustamiseks vajalikud andmeelemendid








  Item | M/O (3) | Remarks | Prüm Y/N (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Data relating to vehicles | | | |
| Licence number | M | | Y |
| Chassis number/VIN | M | | Y |
| Country of registration | M | | Y |
| Make | M | (D.1 (5) e.g. Ford, Opel, Renault etc. | Y |
| Commercial type of the vehicle | M | (D.3) e.g. Focus, Astra, Megane | Y |
| EU Category Code | M | J) mopeds, motorbikes, cars etc. | Y |

1.2.2.1.

Otsingu täpsustamiseks vajalikud andmeelemendid

Item

M/O (3)

Remarks

Prüm Y/N (4)

Data relating to vehicles

Licence number

M

Y

Chassis number/VIN

M

Y

Country of registration

M

Y

Make

M

(D.1 (5) e.g. Ford, Opel, Renault etc.

Y

Commercial type of the vehicle

M

(D.3) e.g. Focus, Astra, Megane

Y

EU Category Code

M

J) mopeds, motorbikes, cars etc.

Y

| 1.2.2.2. | Täielik andmekogum








  Item | M/O (6) | Remarks | Prüm Y/N |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Data relating to holders of the vehicle | | (C.1 (7) The data refer to the holder of the specific registration certificate. | |
| Registration holders’ (company) name | M | (C.1.1.)
  separate fields will be used for surname, infixes, titles etc.,
  and
  the name in printable format will be communicated | Y |
| First name | M | (C.1.2)
  separate fields for first name(s) and initials will be used,
  and
  the name in printable format will be communicated | Y |
| Address | M | (C.1.3)
  separate fields will be used for Street, House number and Annex, Zip code, Place of residence, Country of residence etc.,
  and
  the Address in printable format will be communicated | Y |
| Gender | M | Male, female | Y |
| Date of birth | M | | Y |
| Legal entity | M | individual, association, company, firm etc. | Y |
| Place of Birth | O | | Y |
| ID Number | O | An identifier that uniquely identifies the person or the company. | N |
| Type of ID Number | O | The type of ID Number (e.g. passport number). | N |
| Start date holdership | O | Start date of the holdership of the car. This date will often be the same as printed under (I) on the registration certificate of the vehicle. | N |
| End date holdership | O | End data of the holdership of the car. | N |
| Type of holder | O | If there is no owner of the vehicle (C.2) the reference to the fact that the holder of the registration certificate:






  — | is the vehicle owner |

1.2.2.2.

Täielik andmekogum

Item

M/O (6)

Remarks

Prüm Y/N

Data relating to holders of the vehicle

(C.1 (7) The data refer to the holder of the specific registration certificate.

Registration holders’ (company) name

M

(C.1.1.)

separate fields will be used for surname, infixes, titles etc.,

and

the name in printable format will be communicated

Y

First name

M

(C.1.2)

separate fields for first name(s) and initials will be used,

and

the name in printable format will be communicated

Y

Address

M

(C.1.3)

separate fields will be used for Street, House number and Annex, Zip code, Place of residence, Country of residence etc.,

and

the Address in printable format will be communicated

Y

Gender

M

Male, female

Y

Date of birth

M

Y

Legal entity

M

individual, association, company, firm etc.

Y

Place of Birth

O

Y

ID Number

O

An identifier that uniquely identifies the person or the company.

N

Type of ID Number

O

The type of ID Number (e.g. passport number).

N

Start date holdership

O

Start date of the holdership of the car. This date will often be the same as printed under (I) on the registration certificate of the vehicle.

N

End date holdership

O

End data of the holdership of the car.

N

Type of holder

O

If there is no owner of the vehicle (C.2) the reference to the fact that the holder of the registration certificate:

—

is the vehicle owner

| — | is not the vehicle owner |
| --- | --- |

—

is not the vehicle owner

| — | is not identified by the registration certificate as being the vehicle owner |
| --- | --- |

—

is not identified by the registration certificate as being the vehicle owner

N

Data relating to owners of the vehicle

(C.2)

Owners’ (company) name

M

(C.2.1)

Y

First name

M

(C.2.2)

Y

Address

M

(C.2.3)

Y

Gender

M

male, female

Y

Date of birth

M

Y

Legal entity

M

individual, association, company, firm etc.

Y

Place of Birth

O

Y

ID Number

O

An identifier that uniquely identifies the person or the company.

N

Type of ID Number

O

The type of ID Number (e.g. passport number).

N

Start date ownership

O

Start date of the ownership of the car.

N

End date ownership

O

End data of the ownership of the car.

N

Data relating to vehicles

Licence number

M

Y

Chassis number/VIN

M

Y

Country of registration

M

Y

Make

M

(D.1) e.g. Ford, Opel, Renault etc.

Y

Commercial type of the vehicle

M

(D.3) e.g. Focus, Astra, Megane

Y

Nature of the vehicle/EU Category Code

M

J) mopeds, motorbikes, cars etc.

Y

Date of first registration

M

B) date of first registration of the vehicle somewhere in the world

Y

Start date (actual) registration

M

I) Date of the registration to which the specific certificate of the vehicle refers

Y

End date registration

M

End data of the registration to which the specific certificate of the vehicle refers. It is possible this date indicates the period of validity as printed on the document if not unlimited (document abbreviation = H).

Y

Status

M

scrapped, stolen, exported etc.

Y

Start date status

M

Y

End date status

O

N

kW

O

(P.2)

Y

Capacity

O

(P.1)

Y

Type of licence number

O

regular, transito etc.

Y

Vehicle document id 1

O

The first unique document ID as printed on the vehicle document

Y

Vehicle document id 2 (8)

O

A second document ID as printed on the vehicle document.

Y

Data relating to insurances

Insurance company name

O

Y

Begin date insurance

O

Y

End date insurance

O

Y

Address

O

Y

Insurance number

O

Y

ID Number

O

An identifier that uniquely identifies the company.

N

Type of ID Number

O

The type of ID Number (e.g. number of the Chamber of Commerce)

N

2.   Andmeturve

2.1.   Ülevaade

EUCARISe tarkvararakendus tagab turvalise andmevahetuse teiste liikmesriikidega ning selle abil toimub suhtlemine liikmesriikide registrite andmebaasidega (back-end legacy systems), kasutades XMLi. Liikmesriigid vahetavad sõnumeid, saates need otse saajale. Liikmesriikide andmekeskused on ühendatud ELi TESTA võrguga.

Selle võrgu kaudu saadetud XML-sõnumid on krüpteeritud. Nende krüpteerimiseks kasutatakse SSLi. Andmebaasi saadetavad sõnumid on avateksti (plain text) vormis XML-sõnumid, kuna rakenduse ja andmebaasi vaheline ühendus toimub kaitstud keskkonnas.

Tagatakse klientprogramm, mida saab kasutada liikmesriigis, et sooritada otsinguid enda registrist ja teiste liikmesriikide registritest. Klientide identifitseerimiseks kasutatakse kasutajatunnust ja parooli või kliendisertifikaati. Ühendus kasutajaga võib olla krüpteeritud, kuid iga liikmesriik vastutab selle eest ise.

2.2.   Sõnumivahetusega seotud turvaelemendid

Andmeturbe lahendus põhineb HTTPSi ja XML-allkirja kombinatsioonil. Selle alternatiivi puhul kasutatakse XML-allkirja kõigi serverile saadetud sõnumite allkirjastamiseks ja sõnumi saatjat saab allkirja kontrollides autentida. Sõnumi konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks andmete saatmisel ning kaitseks kustutus-, kordus- ja sisestusrünnete vastu kasutatakse ühepoolset SSLi (sertifikaat ainult serveril). Selle asemel, et arendada välja eriotstarbeline tarkvara kahepoolse SSLi rakendamiseks, rakendatakse XML-allkirja. XML-allkirja kasutamine on veebiteenuste teekaardiga paremini kooskõlas kui kahepoolne SSL ning seetõttu strateegiliselt sobivam.

XML-allkirja saab rakendada mitmel viisil, kuid valitud lähenemisviisi kohaselt kasutatakse XML-allkirja osana veebiteenuste turbest (Web Services Security (WSS)). WSS määrab selle, kuidas XML-allkirja kasutada. Kuna WSS tugineb standardile SOAP, on loogiline järgida seda standardit nii suures ulatuses kui võimalik.

2.3.   Sõnumivahetusega mitteseotud turvaelemendid

2.3.1.   Kasutajate autentimine

EUCARISe veebirakenduse kasutajad peavad autentimiseks sisestama kasutajanime ja parooli. Kuna kasutatakse standardset Windowsil põhinevat autentimist, saavad liikmesriigid kasutajate autentimist täiendada, kasutades vajadusel kliendisertifikaate.

2.3.2.   Kasutajarollid

EUCARISe tarkvararakendus võimaldab määrata erinevaid kasutajarolle. Iga teenuste kogumi puhul toimub eraldi autoriseerimine. Nt „EUKARISe lepingu” (ainu)kasutajad, ei või kasutada „Prümiga” seotud funktsionaalsust. Haldusteenused on eraldatud süsteemi tavakasutaja rollist.

2.3.3.   Sõnumivahetuse logimine ja jälgimine

Kõikide sõnumitüüpide logimist hõlbustab EUCARISe tarkvararakendus. Haldaja funktsioon võimaldab riiklikul haldajal otsustada, millised sõnumid logitakse: lõppkasutajate saadetud taotlused, sissetulevad taotlused teistelt liikmesriikidelt, riiklikest registritest saadud teave jne.

Rakendusprogrammi saab konfigureerida nii, et see kasutab kõnealuseks logimiseks sisemist andmebaasi või välist andmebaasi (Oracle). See, milliseid sõnumeid tuleb logida, sõltub ilmselt logimise võimalustest mujal registrite andmebaasides ja ühendatud klientprogrammides.

Iga sõnumi päises on teave taotlust esitava liikmesriigi kohta, selles liikmesriigis teavet taotleva asutuse ja asjaomase kasutaja kohta. Samuti on märgitud taotluse põhjus.

Taotlust esitavas ja sellele vastavas liikmesriigis toimuva logimise tulemusel on võimalik saada ülevaade kogu sõnumivahetusest (nt asjaomase kodaniku taotlusel).

Logimine konfigureeritakse EUCARISe veebikliendi kaudu (menüü Administration, Logging configuration). Logimise funktsiooni täidab põhisüsteem (Core System). Kui logimine aktiveeritakse, siis salvestatakse kogu sõnum (päis ja sisu) ühe logikirjena. Iga kindlaksmääratud teenuse ja põhisüsteemis liikuva sõnumitüübi puhul võib kindlaks määrata logimise taseme.

Logimise tasemed

Võimalikud on järgmised logimise tasemed.

Mitteavalik – sõnum logitakse: logiandmed EI ole kättesaadavad logide vaatamise teenusele, kuid on kättesaadavad üksnes riiklikul tasandil auditite ja probleemide lahendamise eesmärgil.

Puudub – sõnumit ei logita.

Sõnumitüübid

Liikmesriikidevaheline teabevahetus sisaldab mitmeid sõnumeid; vastav skeem on esitatud alljärgneval joonisel.

Võimalikud sõnumitüübid (X liikmesriigi EUCARISe põhisüsteemi kujutaval joonisel) on järgmised:

| 1. | Request to Core System_Request message by Client |
| --- | --- |

1.

Request to Core System_Request message by Client

| 2. | Request to Other Member State_Request message by Core System of this Member State |
| --- | --- |

2.

Request to Other Member State_Request message by Core System of this Member State

| 3. | Request to Core System of this Member State_Request message by Core System of other Member State |
| --- | --- |

3.

Request to Core System of this Member State_Request message by Core System of other Member State

| 4. | Request to Legacy Register_Request message by Core System |
| --- | --- |

4.

Request to Legacy Register_Request message by Core System

| 5. | Request to Core System_Request message by Legacy Register |
| --- | --- |

5.

Request to Core System_Request message by Legacy Register

| 6. | Response from Core System_Request message by Client |
| --- | --- |

6.

Response from Core System_Request message by Client

| 7. | Response from Other Member State_Request message by Core System of this Member State |
| --- | --- |

7.

Response from Other Member State_Request message by Core System of this Member State

| 8. | Response from Core System of this Member State_Request message by other Member State |
| --- | --- |

8.

Response from Core System of this Member State_Request message by other Member State

| 9. | Response from Legacy Register_Request message by Core System |
| --- | --- |

9.

Response from Legacy Register_Request message by Core System

| 10. | Response from Core System_Request message by Legacy Register
  Joonisel näidatakse teabevahetust alljärgnevalt:






  — | päring liikmesriigilt X liikmesriigile Y – sinised nooled; päring ja vastus hõlmavad vastavalt sõnumitüüpe 1, 2, 7 ja 6; |
| --- | --- | --- |

10.

Response from Core System_Request message by Legacy Register

Joonisel näidatakse teabevahetust alljärgnevalt:

—

päring liikmesriigilt X liikmesriigile Y – sinised nooled; päring ja vastus hõlmavad vastavalt sõnumitüüpe 1, 2, 7 ja 6;

| — | päring liikmesriigilt Z liikmesriigile X – punased nooled; päring ja vastus hõlmavad vastavalt sõnumitüüpe 3, 4, 9 ja 8; |
| --- | --- |

—

päring liikmesriigilt Z liikmesriigile X – punased nooled; päring ja vastus hõlmavad vastavalt sõnumitüüpe 3, 4, 9 ja 8;

| — | päring registri andmebaasist (legacy register) põhisüsteemile (see hõlmab ka päringut, mis on tehtud omaarendatud tarkvaraga läbi registri andmebaasi) – rohelised nooled; see päring hõlmab sõnumitüüpe 5 ja 10. |
| --- | --- |

—

päring registri andmebaasist (legacy register) põhisüsteemile (see hõlmab ka päringut, mis on tehtud omaarendatud tarkvaraga läbi registri andmebaasi) – rohelised nooled; see päring hõlmab sõnumitüüpe 5 ja 10.

Joonis: logitavad sõnumitüübid

Image

2.3.4.   Riistvara turvamoodul

Riistvara turvamoodulit ei kasutata.

Riistvara turvamoodul (Hardware Security Module (HSM)) tagab hea kaitse sõnumite allkirjastamiseks ja serverite identifitseerimiseks kasutatavale võtmele. See suurendab üldist turvalisuse taset, kuid HSMi ostmine ja haldamine on kulukas ning ei ole nõuet otsustada FIPS 140-2 2. taseme või HSM 3. taseme kasuks. Kuna kasutatakse suletud võrku, siis leevendab see tõhusalt ohtusid ning on otsustatud algselt HSMi mitte kasutada. Kui HSMi on vaja, nt akrediteeringu saamiseks, siis saab selle lisada.

3.   Andmevahetuse tehnilised tingimused

3.1.   EUCARISe rakenduse üldine kirjeldus

3.1.1.   Ülevaade

EUCARISe rakendus ühendab kõik osalevad liikmesriigid silmvõrku, kus liikmesriigid vahetavad andmeid otse teiste liikmesriikidega. Andmevahetuseks ei ole vaja keskset komponenti. EUCARISe rakendus tagab turvalise andmevahetuse teiste liikmesriikidega ning selle abil toimub suhtlemine liikmesriikide registrite andmebaasidega, kasutades XMLi. Seda arhitektuuri illustreerib alljärgnev joonis.

Image

Liikmesriigid vahetavad sõnumeid, saates need otse saajale. Liikmesriikide andmekeskused on ühendatud sõnumite vahetamiseks kasutatava võrguga (TESTA). TESTA võrgule juurdepääsuks sisenevad liikmesriigid sellesse võrku oma lüüsi kaudu. Võrku sisenemisel kasutatakse tulemüüri ning marsruuter ühendab EUCARISe rakendust ja tulemüüri. Olenevalt sõnumite kaitseks valitud alternatiivist, kasutatakse kas marsruuteri või EUCARISe rakenduse puhul sertifikaati.

Tagatakse klientprogramm, mida saab kasutada liikmesriigis, et sooritada otsinguid enda registrist või teiste liikmesriikide registritest. Klientprogrammi abil võetakse ühendust EUCARISega. Klientide identifitseerimiseks kasutatakse kasutajatunnust ja parooli või kliendisertifikaati. Ühendus teise asutuse (nt politsei) kasutajaga võib olla krüpteeritud, kuid iga liikmesriik vastutab selle eest ise.

3.1.2.   Süsteemi ulatus

EUCARISe ulatus piirdub liikmesriikides sõidukite registreerimise eest vastutavate asutuste vahelise teabevahetusega ja kõnealuse teabe esitamisega seonduvate protsessidega. Kõnealuse teabe kasutamisega seotud kord ja automatiseeritud protsessid selle süsteemi alla ei kuulu.

Liikmesriigid saavad valida, kas nad kasutavad EUCARISe tarkvararakenduse funktsionaalsust või arendavad ise sobiliku tarkvara. Alljärgnevas tabelis on kirjeldatud, milliste EUCARISe aspektide kasutamine on kohustuslik ja/või ette nähtud ning milliseid kasutatakse vabatahtlikkuse alusel ja/või mille kasutamise üle liikmesriigid saavad ise otsustada.

| EUCARIS aspects | M/O (9) | Remark |
| --- | --- | --- |
| Network concept | M | The concept is an „any-to-any” communication. |
| Physical network | M | TESTA |
| Core application | M | The core application of EUCARIS has to be used to connect to the other Member States. The following functionality is offered by the core:






  — | Encrypting and signing of the messages; |

EUCARIS aspects

M/O (9)

Remark

Network concept

M

The concept is an „any-to-any” communication.

Physical network

M

TESTA

Core application

M

The core application of EUCARIS has to be used to connect to the other Member States. The following functionality is offered by the core:

—

Encrypting and signing of the messages;

| — | Checking of the identity of the sender; |
| --- | --- |

—

Checking of the identity of the sender;

| — | Authorization of Member States and local users; |
| --- | --- |

—

Authorization of Member States and local users;

| — | Routing of messages; |
| --- | --- |

—

Routing of messages;

| — | Queuing of asynchronous messages if the recipient service is temporally unavailable; |
| --- | --- |

—

Queuing of asynchronous messages if the recipient service is temporally unavailable;

| — | Multiple country inquiry functionality; |
| --- | --- |

—

Multiple country inquiry functionality;

| — | Logging of the exchange of messages; |
| --- | --- |

—

Logging of the exchange of messages;

| — | Storage of incoming messages |
| --- | --- |

—

Storage of incoming messages

Client application

O

In addition to the core application the EUCARIS II client application can be used by a Member State. When applicable, the core and client application are modified under auspices of the EUCARIS organisation.

Security concept

M

The concept is based on XML-signing by means of client certificates and SSL-encryption by means of service certificates.

Message specifications

M

Every Member State has to comply with the message specifications as set by the EUCARIS organisation and this Council Decision. The specifications can only be changed by the EUCARIS organisation in consultation with the Member States.

Operation and Support

M

The acceptance of new Member States or a new functionality is under auspices of the EUCARIS organisation. Monitoring and help desk functions are managed centrally by an appointed Member State.

3.2.   Funktsionaalsed ja mittefunktsionaalsed nõuded

3.2.1.   Üldine funktsioon

Käesolevas alapunktis on esitatud peamiste üldiste funktsioonide kirjeldus.

| Nr | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 1. | Süsteem võimaldab liikmesriikide sõidukite registreerimise eest vastutavatel asutustele vahetada interaktiivselt taotlusi ja vastuseid sisaldavaid sõnumeid. |
| 2. | Süsteem sisaldab klientprogrammi, mis võimaldab lõppkasutajatel saata taotlusi ja vastuseid, mis sisaldavad teavet käsitsi töötlemiseks. |
| 3. | Süsteem hõlbustab nn leviedastust, võimaldades liikmesriigil saata taotluse kõigile teistele liikmesriikidele. Põhirakendus (core application) koondab saadud vastused ühte klientprogrammile saadetavasse sõnumisse (seda funktsiooni nimetatakse mitme riigi päringuks). |
| 4. | Süsteem on võimeline käitlema erinevat tüüpi sõnumeid. Kasutajate rollid, autoriseerimine, marsruutimine ja logimine on iga konkreetse teenuse puhul eraldi kindlaks määratud. |
| 5. | Süsteem võimaldab liikmesriikidel vahetada sõnumite pakke või selliseid sõnumeid, mis sisaldavad suurt hulka taotlusi või vastuseid. Selliseid sõnumeid töödeldakse asünkroonselt. |
| 6. | Kui liikmesriigiga ei ole ajutiselt võimalik ühendust saada, seab süsteem asünkroonsed sõnumid järjekorda ning tagab nende edastamise niipea, kui saaja on jälle süsteemi ühendatud. |
| 7. | Süsteem talletab sissetulevad asünkroonsed sõnumid ajani, mil neid saab töödelda. |
| 8. | Süsteem võimaldab juurdepääsu üksnes teiste liikmesriikide EUCARISe rakendustele, mitte asjaomaste liikmesriikide konkreetsetele asutustele, nt iga sõidukite registreerimise eest vastutav asutus on oma siseriiklike lõppkasutajate ja teiste liikmesriikide vastavate asutuste vaheliseks lüüsiks. |
| 9. | Ühel EUCARISe serveril on võimalik määrata kindlaks erinevate liikmesriikide kasutajad ning autoriseerida neid asjaomase liikmesriigi õigustest lähtuvalt. |
| 10. | Sõnumid sisaldavad teavet taotlust esitava liikmesriigi, asutuse ja lõppkasutaja kohta. |
| 11. | Süsteem hõlbustab erinevate liikmesriikide vahelise ning põhirakenduse ja riiklike registreerimissüsteemide vahelise sõnumivahetuse logimist. |
| 12. | Süsteem võimaldab nn sekretäril, kelleks on seda ülesannet täitma määratud asutus või liikmesriik, koguda kõigi osalevate liikmesriikide saadetud/saadud sõnumeid käsitlevaid logiandmeid statistiliste aruannete koostamiseks. |
| 13. | Iga liikmesriik määrab ise, millised logiandmed tehakse sekretärile kättesaadavaks ning milline teave on mitteavalik. |
| 14. | Süsteem võimaldab liikmesriikide riiklikel haldajatel saada kasutamiseks statistiliste andmete väljavõtteid. |
| 15. | Süsteem võimaldab lisada uusi liikmesriike lihtsaid haddustoiminguid kasutades. |

Nr

Kirjeldus

1.

Süsteem võimaldab liikmesriikide sõidukite registreerimise eest vastutavatel asutustele vahetada interaktiivselt taotlusi ja vastuseid sisaldavaid sõnumeid.

2.

Süsteem sisaldab klientprogrammi, mis võimaldab lõppkasutajatel saata taotlusi ja vastuseid, mis sisaldavad teavet käsitsi töötlemiseks.

3.

Süsteem hõlbustab nn leviedastust, võimaldades liikmesriigil saata taotluse kõigile teistele liikmesriikidele. Põhirakendus (core application) koondab saadud vastused ühte klientprogrammile saadetavasse sõnumisse (seda funktsiooni nimetatakse mitme riigi päringuks).

4.

Süsteem on võimeline käitlema erinevat tüüpi sõnumeid. Kasutajate rollid, autoriseerimine, marsruutimine ja logimine on iga konkreetse teenuse puhul eraldi kindlaks määratud.

5.

Süsteem võimaldab liikmesriikidel vahetada sõnumite pakke või selliseid sõnumeid, mis sisaldavad suurt hulka taotlusi või vastuseid. Selliseid sõnumeid töödeldakse asünkroonselt.

6.

Kui liikmesriigiga ei ole ajutiselt võimalik ühendust saada, seab süsteem asünkroonsed sõnumid järjekorda ning tagab nende edastamise niipea, kui saaja on jälle süsteemi ühendatud.

7.

Süsteem talletab sissetulevad asünkroonsed sõnumid ajani, mil neid saab töödelda.

8.

Süsteem võimaldab juurdepääsu üksnes teiste liikmesriikide EUCARISe rakendustele, mitte asjaomaste liikmesriikide konkreetsetele asutustele, nt iga sõidukite registreerimise eest vastutav asutus on oma siseriiklike lõppkasutajate ja teiste liikmesriikide vastavate asutuste vaheliseks lüüsiks.

9.

Ühel EUCARISe serveril on võimalik määrata kindlaks erinevate liikmesriikide kasutajad ning autoriseerida neid asjaomase liikmesriigi õigustest lähtuvalt.

10.

Sõnumid sisaldavad teavet taotlust esitava liikmesriigi, asutuse ja lõppkasutaja kohta.

11.

Süsteem hõlbustab erinevate liikmesriikide vahelise ning põhirakenduse ja riiklike registreerimissüsteemide vahelise sõnumivahetuse logimist.

12.

Süsteem võimaldab nn sekretäril, kelleks on seda ülesannet täitma määratud asutus või liikmesriik, koguda kõigi osalevate liikmesriikide saadetud/saadud sõnumeid käsitlevaid logiandmeid statistiliste aruannete koostamiseks.

13.

Iga liikmesriik määrab ise, millised logiandmed tehakse sekretärile kättesaadavaks ning milline teave on mitteavalik.

14.

Süsteem võimaldab liikmesriikide riiklikel haldajatel saada kasutamiseks statistiliste andmete väljavõtteid.

15.

Süsteem võimaldab lisada uusi liikmesriike lihtsaid haddustoiminguid kasutades.

3.2.2.   Kasutajasõbralikkus

| Nr | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 16. | Süsteemil on liides sõnumite automatiseeritud töötlemiseks registrite andmebaaside poolt ning see võimaldab kasutajaliidese integreerimist nendesse süsteemidesse (kohandatud kasutajaliides). |
| 17. | Süsteemi on lihtne kasutama õppida, see on selgesti mõistetav ning sisaldab abiteksti. |
| 18. | Süsteem on dokumenteeritud, et aidata liikmesriike integreerimisel, süsteemi kasutamisel ja tulevasel haldamisel (st juhenddokumendid, funktsionaalne/tehniline dokumentatsioon, kasutusjuhend, ...). |
| 19. | Kasutajaliides on mitmekeelne ning võimaldab kasutajal valida eelistatava keele. |
| 20. | Kasutajaliides võimaldab kohalikul haldajal tõlkida ekraanielemendid ja kodeeritud teabe asjaomase riigi keelde. |

Nr

Kirjeldus

16.

Süsteemil on liides sõnumite automatiseeritud töötlemiseks registrite andmebaaside poolt ning see võimaldab kasutajaliidese integreerimist nendesse süsteemidesse (kohandatud kasutajaliides).

17.

Süsteemi on lihtne kasutama õppida, see on selgesti mõistetav ning sisaldab abiteksti.

18.

Süsteem on dokumenteeritud, et aidata liikmesriike integreerimisel, süsteemi kasutamisel ja tulevasel haldamisel (st juhenddokumendid, funktsionaalne/tehniline dokumentatsioon, kasutusjuhend, ...).

19.

Kasutajaliides on mitmekeelne ning võimaldab kasutajal valida eelistatava keele.

20.

Kasutajaliides võimaldab kohalikul haldajal tõlkida ekraanielemendid ja kodeeritud teabe asjaomase riigi keelde.

3.2.3.   Töökindlus

| Nr | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 21. | Süsteem on kavandatud vastupidava ja usaldusväärselt toimiva süsteemina, mille toimivus ei sõltu kasutaja eksimustest ning mis taastub tõrgeteta pärast elektrikatkestusi või muid kriisiolukordi. Süsteemi peab olema võimalik taaskäivitada andmeid kaotamata või minimaalse andmekaoga. |
| 22. | Süsteem peab andma stabiilseid ja reprodutseeritavaid tulemusi. |
| 23. | Süsteem on kavandatud usaldusväärselt toimiva süsteemina. Süsteemi on võimalik kasutusele võtta konfiguratsioonis, mis tagab selle 98 %lise kättesaadavuse (dubleerimise, varuserveri kasutamise jne abil) iga kahepoolse suhtlemisel korral. |
| 24. | Süsteemi on võimalik osaliselt kasutada isegi siis, kui mõned selle osad ei toimi (kui puudub ühendus liikmesriigiga C, saavad liikmesriigid A ja B siiski suhelda). Minimeerida tuleks ühe punkti tõrgete (single point failure) kohti teabeahelas. |
| 25. | Taastumisaeg pärast tõsist tõrget peaks olema vähem kui üks päev. Süsteemi mittetoimimise aega peaks olema võimalik minimeerida kaugtuge, nt tugikeskus (central service desk). kasutades. |

Nr

Kirjeldus

21.

Süsteem on kavandatud vastupidava ja usaldusväärselt toimiva süsteemina, mille toimivus ei sõltu kasutaja eksimustest ning mis taastub tõrgeteta pärast elektrikatkestusi või muid kriisiolukordi. Süsteemi peab olema võimalik taaskäivitada andmeid kaotamata või minimaalse andmekaoga.

22.

Süsteem peab andma stabiilseid ja reprodutseeritavaid tulemusi.

23.

Süsteem on kavandatud usaldusväärselt toimiva süsteemina. Süsteemi on võimalik kasutusele võtta konfiguratsioonis, mis tagab selle 98 %lise kättesaadavuse (dubleerimise, varuserveri kasutamise jne abil) iga kahepoolse suhtlemisel korral.

24.

Süsteemi on võimalik osaliselt kasutada isegi siis, kui mõned selle osad ei toimi (kui puudub ühendus liikmesriigiga C, saavad liikmesriigid A ja B siiski suhelda). Minimeerida tuleks ühe punkti tõrgete (single point failure) kohti teabeahelas.

25.

Taastumisaeg pärast tõsist tõrget peaks olema vähem kui üks päev. Süsteemi mittetoimimise aega peaks olema võimalik minimeerida kaugtuge, nt tugikeskus (central service desk). kasutades.

3.2.4.   Jõudlus

| Nr | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 26. | Süsteemi saab kasutada ööpäevaringselt. Sama ööpäevaringset toimimist nõutakse ka liikmesriikide registrite andmebaaside puhul. |
| 27. | Süsteem vastab kasutajate päringutele kiiresti sõltumata tausttegevustest. Seda nõutakse ka süsteemis osalejate registrite andmebaasidelt, et tagada nõuetekohane reaktsiooniaeg. Ühe päringu puhul loetakse nõuetele vastavaks maksimaalselt 10-sekundilist reaktsiooniaega. |
| 28. | Süsteem on kavandatud ühiskasutus-infosüsteemina selliselt, et samal ajal, kui kasutatakse klienttarkvara, saavad tausttegevused jätkuda. |
| 29. | Süsteem on kavandatud mastaapsena, eesmärgiga tagada selle toimimine sõnumite arvu suurenemise korral, kui lisatakse uusi funktsionaalsusi või uusi asutusi või liikmesriike. |

Nr

Kirjeldus

26.

Süsteemi saab kasutada ööpäevaringselt. Sama ööpäevaringset toimimist nõutakse ka liikmesriikide registrite andmebaaside puhul.

27.

Süsteem vastab kasutajate päringutele kiiresti sõltumata tausttegevustest. Seda nõutakse ka süsteemis osalejate registrite andmebaasidelt, et tagada nõuetekohane reaktsiooniaeg. Ühe päringu puhul loetakse nõuetele vastavaks maksimaalselt 10-sekundilist reaktsiooniaega.

28.

Süsteem on kavandatud ühiskasutus-infosüsteemina selliselt, et samal ajal, kui kasutatakse klienttarkvara, saavad tausttegevused jätkuda.

29.

Süsteem on kavandatud mastaapsena, eesmärgiga tagada selle toimimine sõnumite arvu suurenemise korral, kui lisatakse uusi funktsionaalsusi või uusi asutusi või liikmesriike.

3.2.5.   Turvalisus

| Nr | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 30. | Süsteem sobib (nt turvameetmete poolest) selliste (nt sõidukite omanike/valdajate) eraelu puutumatuse seisukohast tundlikke andmeid sisaldavate sõnumite saatmiseks, mis kuuluvad salastatuse kategooriasse „EU restricted”. |
| 31. | Süsteemi hallatakse selliselt, et takistatud on volitamata juurdepääs andmetele. |
| 32. | Süsteem sisaldab teenust, mis võimaldab hallata kasutajate õigusi. |
| 33. | Liikmesriikidel on võimalik kontrollida sõnumi saatja identiteeti (liikmesriigi tasandil) XML-allkirja kaudu. |
| 34. | Liikmesriigid peavad selgelt volitama teisi liikmesriike sooritama konkreetset teavet puudutavat päringut. |
| 35. | Süsteem näeb rakenduse tasandil ette täieliku teabeturve ja krüpteerimise poliitika, mis vastab asjakohastes olukordades nõutavale turvalisuse tasemele. Teabe kättesaadavus ainult volitatud isikutele ning selle terviklus on tagatud XML-allkirja kasutamise ja SSL tunneldamise (SSL tunneling) kaudu. |
| 36. | Kogu sõnumivahetust saab jälgida logikirjete kaudu. |
| 37. | Tagatud on kaitse kustutusrünnete (sõnumi kustutamine kolmanda osapoole poolt) ning kordus- ja sisestusrünnete (sõnumi kordussaatmine või täiendamine kolmanda osapoole poolt) vastu. |
| 38. | Süsteemi puhul kasutatakse usaldusväärse kolmanda osapoole (Trusted Third Party (TTP)) sertifikaate. |
| 39. | Süsteem võimaldab ühe liikmesriigi puhul töödelda erinevaid sertifikaate, sõltuvalt sõnumi tüübist või teenuse liigist. |
| 40. | Rakenduse tasandil kohaldatavad turvameetmed on piisavad, et võimaldada akrediteerimata võrgustike kasutamist. |
| 41. | Süsteem on võimeline kasutama uusi turvatehnoloogiaid, nt XML- tulemüüri. |

Nr

Kirjeldus

30.

Süsteem sobib (nt turvameetmete poolest) selliste (nt sõidukite omanike/valdajate) eraelu puutumatuse seisukohast tundlikke andmeid sisaldavate sõnumite saatmiseks, mis kuuluvad salastatuse kategooriasse „EU restricted”.

31.

Süsteemi hallatakse selliselt, et takistatud on volitamata juurdepääs andmetele.

32.

Süsteem sisaldab teenust, mis võimaldab hallata kasutajate õigusi.

33.

Liikmesriikidel on võimalik kontrollida sõnumi saatja identiteeti (liikmesriigi tasandil) XML-allkirja kaudu.

34.

Liikmesriigid peavad selgelt volitama teisi liikmesriike sooritama konkreetset teavet puudutavat päringut.

35.

Süsteem näeb rakenduse tasandil ette täieliku teabeturve ja krüpteerimise poliitika, mis vastab asjakohastes olukordades nõutavale turvalisuse tasemele. Teabe kättesaadavus ainult volitatud isikutele ning selle terviklus on tagatud XML-allkirja kasutamise ja SSL tunneldamise (SSL tunneling) kaudu.

36.

Kogu sõnumivahetust saab jälgida logikirjete kaudu.

37.

Tagatud on kaitse kustutusrünnete (sõnumi kustutamine kolmanda osapoole poolt) ning kordus- ja sisestusrünnete (sõnumi kordussaatmine või täiendamine kolmanda osapoole poolt) vastu.

38.

Süsteemi puhul kasutatakse usaldusväärse kolmanda osapoole (Trusted Third Party (TTP)) sertifikaate.

39.

Süsteem võimaldab ühe liikmesriigi puhul töödelda erinevaid sertifikaate, sõltuvalt sõnumi tüübist või teenuse liigist.

40.

Rakenduse tasandil kohaldatavad turvameetmed on piisavad, et võimaldada akrediteerimata võrgustike kasutamist.

41.

Süsteem on võimeline kasutama uusi turvatehnoloogiaid, nt XML- tulemüüri.

3.2.6.   Kohandatavus

| Nr | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 42. | Süsteemi on võimalik laiendada, lisades uusi sõnumeid ja funktsionaalsusi. Kohandamise kulud on minimaalsed, seda tänu rakenduse komponentide tsentraliseeritud väljatöötamisele. |
| 43. | Liikmesriikidel on võimalik kindlaks määrata uued sõnumitüübid kahepoolseks kasutamiseks. Kõigilt liikmesriikidelt ei nõuta kõigi sõnumitüüpide toetamist. |

Nr

Kirjeldus

42.

Süsteemi on võimalik laiendada, lisades uusi sõnumeid ja funktsionaalsusi. Kohandamise kulud on minimaalsed, seda tänu rakenduse komponentide tsentraliseeritud väljatöötamisele.

43.

Liikmesriikidel on võimalik kindlaks määrata uued sõnumitüübid kahepoolseks kasutamiseks. Kõigilt liikmesriikidelt ei nõuta kõigi sõnumitüüpide toetamist.

3.2.7.   Tugi ja haldamine

| Nr | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 44. | Süsteem tagab järelevalvevahendid tugikeskusele ja/või võrgu ja serverite operaatoritele erinevates liikmesriikides. |
| 45. | Süsteem võimaldab tugikeskuse poolt tagatava kaugtoe kasutamist. |
| 46. | Süsteem tagab probleemianalüüsi vahendid. |
| 47. | Süsteemi saab laiendada, lisades sellele uusi liikmesriike. |
| 48. | Rakendusi saavad lihtsalt installeerida töötajad, kellel ei ole kõrget IT-alast kvalifikatsiooni ja palju asjakohaseid kogemusi. Installeerimine on võimalikult suures ulatuses automatiseeritud. |
| 49. | Süsteem tagab keskkonna pidevaks testimiseks ja aktsepteerimiseks. |
| 50. | Iga-aastased haldus- ja tugiteenuste kulud on viidud miinimumini, järgides turustandardeid ning töötades välja sellise rakenduse, mille puhul on vajalik võimalikult vähene tugikeskuse poolne toetus. |

Nr

Kirjeldus

44.

Süsteem tagab järelevalvevahendid tugikeskusele ja/või võrgu ja serverite operaatoritele erinevates liikmesriikides.

45.

Süsteem võimaldab tugikeskuse poolt tagatava kaugtoe kasutamist.

46.

Süsteem tagab probleemianalüüsi vahendid.

47.

Süsteemi saab laiendada, lisades sellele uusi liikmesriike.

48.

Rakendusi saavad lihtsalt installeerida töötajad, kellel ei ole kõrget IT-alast kvalifikatsiooni ja palju asjakohaseid kogemusi. Installeerimine on võimalikult suures ulatuses automatiseeritud.

49.

Süsteem tagab keskkonna pidevaks testimiseks ja aktsepteerimiseks.

50.

Iga-aastased haldus- ja tugiteenuste kulud on viidud miinimumini, järgides turustandardeid ning töötades välja sellise rakenduse, mille puhul on vajalik võimalikult vähene tugikeskuse poolne toetus.

3.2.8.   Nõuded tehnilisele lahendusele

| Nr | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 51. | Süsteem on loodud ja dokumenteeritud, arvestades süsteemi pika kasutuseaga. |
| 52. | Süsteem on kavandatud selliselt, et see ei sõltu võrguteenuste pakkujast. |
| 53. | Süsteem ühildub liikmesriikides olemasoleva riist-/tarkvaraga, suheldes nende registrisüsteemidega, mis kasutavad avatud standardset veebiteenuste tehnoloogiat (XML, XSD, SOAP, WSDL, HTTPd, veebiteenused, WSS, X.509 jne.). |

Nr

Kirjeldus

51.

Süsteem on loodud ja dokumenteeritud, arvestades süsteemi pika kasutuseaga.

52.

Süsteem on kavandatud selliselt, et see ei sõltu võrguteenuste pakkujast.

53.

Süsteem ühildub liikmesriikides olemasoleva riist-/tarkvaraga, suheldes nende registrisüsteemidega, mis kasutavad avatud standardset veebiteenuste tehnoloogiat (XML, XSD, SOAP, WSDL, HTTPd, veebiteenused, WSS, X.509 jne.).

3.2.9.   Kohaldatavad standardid

| Nr | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 54. | Süsteem on kooskõlas määruses EÜ nr 24/2001 (artiklid 21, 22 ja 23) ja direktiivis 95/49/EÜ sätestatud andmekaitsenõuetega. |
| 55. | Süsteem vastab standardile IDA. |
| 56. | Süsteem toetab UTF8 kodeeringut. |

Nr

Kirjeldus

54.

Süsteem on kooskõlas määruses EÜ nr 24/2001 (artiklid 21, 22 ja 23) ja direktiivis 95/49/EÜ sätestatud andmekaitsenõuetega.

55.

Süsteem vastab standardile IDA.

56.

Süsteem toetab UTF8 kodeeringut.

4. PEATÜKK. Hindamine

1.   Artikli 20 kohane hindamise kord (otsuste ettevalmistamine vastavalt otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikele 2)

1.1.   Küsimustik

Asjaomane nõukogu töörühm koostab küsimustiku, mis käsitleb andmevahetust iga otsuse 2008/615/JSK 2. peatükis sätestatud andmekategooria puhul.

Niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, täidab ta asjaomase küsimustiku.

1.2.   Katseline kasutamine

Küsimustiku tulemuste hindamiseks viib liikmesriik, kes soovib andmevahetust alustada, läbi katselise kasutamise koos ühe liikmesriigiga, kes juba osaleb asjaomase nõukogu otsuse alusel toimuvas andmevahetuses, või mitme sellise liikmesriigiga. Katseline kasutamine toimub natuke aega enne või natuke aega pärast hindamiskülastust.

Kõnealuse katselise kasutamise tingimused ja korra määrab kindlaks asjaomane nõukogu töörühm ning need lähtuvad eelnevast omavahelisest kokkuleppest asjaomase liikmesriigiga. Katselisel kasutamisel osalevad liikmesriigid määravad kindlaks praktilised üksikasjad.

1.3.   Hindamiskülastus

Küsimustiku tulemuste hindamiseks toimub hindamiskülastus andmevahetust alustada soovivasse liikmesriiki.

Selle külastuse tingimused ja korra määrab kindlaks asjaomane töörühm ning need lähtuvad eelnevast asjaomase liikmesriigi ja hindamisrühma omavahelisest kokkuleppest. Asjaomane liikmesriik võimaldab hindamisrühmal kontrollida hinnatavas andmekategoorias või hinnatavates andmekategooriates toimuvat automatiseeritud andmevahetust, lähtudes külastuse kava koostamisel hindamisrühma soovidest.

Üheksa kuu jooksul koostab hindamisrühm hindamiskülastuse aruande ning edastab selle asjaomasele liikmesriigile kommenteerimiseks. Vajadusel vaatab hindamisrühm liikmesriigi märkustest lähtudes aruande läbi.

Hindamisrühm koosneb kuni kolmest eksperdist, kes on hinnatavas andmekategoorias toimuvas automatiseeritud andmevahetuses osalevast liikmesriigist, kellel on asjaomase andmekategooriaga seoses kogemusi, kes on läbinud siseriikliku julgeolekukontrolli kõnealuste küsimustega tegelemiseks ning kes on valmis osalema vähemalt ühel teise liikmesriigi kontrollkülastusel. Komisjon kutsutakse ühinema hindamisrühmaga vaatlejana.

Hindamisrühma liikmed tagavad oma ülesannete täitmisel saadud teabe konfidentsiaalsuse.

1.4.   Aruanne nõukogule

Nõukogule esitatakse hindamisaruanne, milles tehakse kokkuvõte küsimustiku tulemustest, hindamiskülastusest ja katselisest kasutamisest, et nõukogu võtaks vastu otsuse vastavalt otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikele 2.

2.   Artikli 21 kohane hindamise kord

2.1.   Statistika ja aruanne

Iga liikmesriik kogub statistilisi andmeid automatiseeritud andmevahetuse tulemuste kohta. Võrreldavuse tagamiseks koostab asjaomane nõukogu töörühm statistilise mudeli.

Statistilised andmed edastatakse igal aastal peasekretariaadile, kes koostab möödunud aasta kohta kokkuvõtva ülevaate, ning komisjonile.

Lisaks palutakse liikmesriikidel korrapäraselt ja mitte sagedamini kui kord aastas esitada täiendavat teavet automatiseeritud andmevahetuse rakendamise halduslike, tehniliste ja finantsaspektide kohta; seda teavet on vaja protsessi analüüsimiseks ja täiustamiseks. Saadud teabe alusel koostatakse aruanne nõukogule.

2.2.   Muutmine

Nõukogu vaatab käesolevas dokumendis kirjeldatud hindamismehhanismi mõistliku aja jooksul üle ning vajaduse korral muudab seda.

3.   
  Ekspertide kohtumised

Eksperdid kohtuvad korrapäraselt asjaomase nõukogu töörühma raames, et korraldada ja rakendada eespool nimetatud hindamisprotsessi ning jagada kogemusi ja arutada võimalusi süsteemi täiustamiseks. Vajadusel lisatakse nimetatud eksperdikohtumiste tulemused alapunktis 2.1 osutatud aruandesse.

---

(1)  „Täielikult kindlaksmääratud” tähendab, et hõlmatud on haruldaste alleelide väärtused.

(2)  This is the position as defined in the ASCII standard.

(3)  M = mandatory when available in national register, O = optional.

(4)  All the attributes specifically allocated by the Member States are indicated with Y.

(5)  Harmonised document abbreviation, see Council Directive 1999/37/EC, 29–04-1999.

(6)  M = mandatory when available in national register, O = optional.

(7)  Harmonised document abbreviation, see Council Directive 1999/37/EC, 29–04-1999.

(8)  In Luxembourg two separate vehicle registration document ID’s are used.

(9)  M = mandatory to use or to comply with O = optional to use or to comply with.

---

| 6.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/73

---

NÕUKOGU OTSUS 2008/617/JSK,

23. juuni 2008,

Euroopa Liidu liikmesriikide eriüksuste koostöö parandamise kohta kriisiolukordades

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 30 ja 32 ning artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Austria Vabariigi algatust (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 29 sätestatakse, et liidu eesmärk on tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, arendades liikmesriikide ühismeetmeid kriminaalasjadega seotud politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 29 sätestatakse, et liidu eesmärk on tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, arendades liikmesriikide ühismeetmeid kriminaalasjadega seotud politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas.

| (2) | Euroopa Liidu liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid väljendasid oma 25. märtsi 2004. aasta terrorismivastase solidaarsuse deklaratsioonis kindlat kavatsust, et liikmesriigid peaksid mobiliseerima kõik nende käsutuses olevad vahendid, et abistada terrorirünnaku korral teist liikmesriiki või ühinevat riiki tema poliitiliste organite taotlusel ja tema territooriumil. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid väljendasid oma 25. märtsi 2004. aasta terrorismivastase solidaarsuse deklaratsioonis kindlat kavatsust, et liikmesriigid peaksid mobiliseerima kõik nende käsutuses olevad vahendid, et abistada terrorirünnaku korral teist liikmesriiki või ühinevat riiki tema poliitiliste organite taotlusel ja tema territooriumil.

| (3) | Pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid on liikmesriikide kõikide õiguskaitseasutuste eriüksused juba alustanud koostööd politseijuhtide töökonna egiidi all. Seda võrgustikku kutsutakse Atlaseks ja selle raames on alates 2001. aastast korraldatud mitmesuguseid seminare ja uuringuid, vahetatud materjale ja viidud läbi ühiseid õppusi. |
| --- | --- |

(3)

Pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid on liikmesriikide kõikide õiguskaitseasutuste eriüksused juba alustanud koostööd politseijuhtide töökonna egiidi all. Seda võrgustikku kutsutakse Atlaseks ja selle raames on alates 2001. aastast korraldatud mitmesuguseid seminare ja uuringuid, vahetatud materjale ja viidud läbi ühiseid õppusi.

| (4) | Ühegi liikmesriigi käsutuses eraldi pole kõiki vajalikke vahendeid, ressursse ja teadmisi selleks, et tulla tõhusalt toime erinevate võimalike konkreetsete või ulatuslike kriisiolukordadega, mis nõuavad erisekkumist. Seetõttu on äärmiselt oluline, et iga liikmesriik saaks mõnelt teiselt liikmesriigilt abi taotleda. |
| --- | --- |

(4)

Ühegi liikmesriigi käsutuses eraldi pole kõiki vajalikke vahendeid, ressursse ja teadmisi selleks, et tulla tõhusalt toime erinevate võimalike konkreetsete või ulatuslike kriisiolukordadega, mis nõuavad erisekkumist. Seetõttu on äärmiselt oluline, et iga liikmesriik saaks mõnelt teiselt liikmesriigilt abi taotleda.

| (5) | Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (3) („Prümi lepingut käsitlev otsus”), ning eriti selle artikkel 18 reguleerivad liikmesriikidevahelise politseiabi vorme seoses massiürituste ning samalaadsete suursündmuste, katastroofide ja tõsiste õnnetustega. Käesolev otsus ei hõlma massiüritusi, looduskatastroofe ega tõsiseid õnnetusi Prümi lepingut käsitleva otsuse artikli 18 tähenduses, vaid täiendab Prümi lepingut käsitleva otsuse neid sätteid, milles kavandatakse liikmesriikidevahelise politseiabi vorme eriüksuste kaasamise kaudu muudes olukordades, nimelt inimtegevusest tingitud kriisiolukordades, mis seab inimesed, omandi, infrastruktuuri või institutsioonid tõsisesse ja otsesesse füüsilisse ohtu, eelkõige pantvangide võtmine, sõiduki kaaperdamine või muud sellised sündmused. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (3) („Prümi lepingut käsitlev otsus”), ning eriti selle artikkel 18 reguleerivad liikmesriikidevahelise politseiabi vorme seoses massiürituste ning samalaadsete suursündmuste, katastroofide ja tõsiste õnnetustega. Käesolev otsus ei hõlma massiüritusi, looduskatastroofe ega tõsiseid õnnetusi Prümi lepingut käsitleva otsuse artikli 18 tähenduses, vaid täiendab Prümi lepingut käsitleva otsuse neid sätteid, milles kavandatakse liikmesriikidevahelise politseiabi vorme eriüksuste kaasamise kaudu muudes olukordades, nimelt inimtegevusest tingitud kriisiolukordades, mis seab inimesed, omandi, infrastruktuuri või institutsioonid tõsisesse ja otsesesse füüsilisse ohtu, eelkõige pantvangide võtmine, sõiduki kaaperdamine või muud sellised sündmused.

| (6) | Sellise õigusliku raamistiku ning pädevate asutuste loetelu olemasolu võimaldab liikmesriikidel kriisiolukorra tekkides kiirelt reageerida ja aega kokku hoida. Lisaks on oluline, et eriüksused kohtuvad korrapäraselt ja korraldavad ühiseid koolitusi, saades kasu üksteise kogemustest, et suurendada liikmesriikide suutlikkust hoida ära kriisiolukordi ja eelkõige terrorirünnakuid ning neile reageerida, |
| --- | --- |

(6)

Sellise õigusliku raamistiku ning pädevate asutuste loetelu olemasolu võimaldab liikmesriikidel kriisiolukorra tekkides kiirelt reageerida ja aega kokku hoida. Lisaks on oluline, et eriüksused kohtuvad korrapäraselt ja korraldavad ühiseid koolitusi, saades kasu üksteise kogemustest, et suurendada liikmesriikide suutlikkust hoida ära kriisiolukordi ja eelkõige terrorirünnakuid ning neile reageerida,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas otsuses sätestatakse üldeeskirjad ja -tingimused, mis võimaldavad ühe liikmesriigi eriüksustel anda kriisiolukorraga toimetulekuks abi ja/või tegutseda teise liikmesriigi (edaspidi „taotlev liikmesriik”) territooriumil, kui taotlev liikmesriik on neilt seda taotlenud ja kui kõnealused eriüksused on selleks andnud oma nõusoleku. Käesolevat otsust täiendavates praktilistes üksikasjades ja rakenduskorras lepitakse kokku vahetult taotleva liikmesriigi ja taotluse saanud liikmesriigi vahel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „eriüksus” – liikmesriigi mis tahes õiguskaitseasutus, mis on spetsialiseerunud kriisiolukordade ohjamisele; |
| --- | --- |

a)

„eriüksus” – liikmesriigi mis tahes õiguskaitseasutus, mis on spetsialiseerunud kriisiolukordade ohjamisele;

| b) | „kriisiolukord” – mis tahes olukord, kus liikmesriigi pädevatel asutustel on põhjust arvata, et mingi kuritegu seab selles liikmesriigis inimesed, omandi, infrastruktuuri või institutsioonid tõsisesse ja otsesesse füüsilisse ohtu, eelkõige sellised olukorrad, millele osutatakse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) (4) artikli 1 lõikes 1; |
| --- | --- |

b)

„kriisiolukord” – mis tahes olukord, kus liikmesriigi pädevatel asutustel on põhjust arvata, et mingi kuritegu seab selles liikmesriigis inimesed, omandi, infrastruktuuri või institutsioonid tõsisesse ja otsesesse füüsilisse ohtu, eelkõige sellised olukorrad, millele osutatakse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) (4) artikli 1 lõikes 1;

| c) | „pädev asutus” – siseriiklik asutus, mis võib taotlusi esitada ja anda loa eriüksuse lähetamiseks. |
| --- | --- |

c)

„pädev asutus” – siseriiklik asutus, mis võib taotlusi esitada ja anda loa eriüksuse lähetamiseks.

Artikkel 3

Teisele liikmesriigile antav abi

1.   Pädevate asutuste kaudu esitatud taotlusega (kuhu märgitakse ära taotletava abi olemus ning selle abi operatiivne vajadus) võib liikmesriik kriisiolukorraga toimetulekuks paluda abi teise liikmesriigi eriüksuselt. Taotluse saanud liikmesriigi pädev asutus võib sellise taotluse vastu võtta või tagasi lükata või pakkuda teistsugust abi.

2.   Vastavalt asjaomaste liikmesriikide vahelisele kokkuleppele võib abi seisneda taotlevale liikmesriigile varustuse ja/või eksperdinõu pakkumises ja/või taotleva liikmesriigi territooriumil operatsioonide läbiviimises, vajaduse korral relvi kasutades.

3.   Taotleva liikmesriigi territooriumil toimuvate operatsioonide puhul on abistava eriüksuse ametnikel luba tegutseda taotleva liikmesriigi territooriumil toetavas rollis ning nad võtavad taotletud abi osutamiseks kõik vajalikud meetmed, niivõrd kui nad:

| a) | tegutsevad taotleva liikmesriigi vastutusel, juhtimisel ja selle riigi kontrolli all ning kooskõlas taotleva liikmesriigi õigusaktidega, ning |
| --- | --- |

a)

tegutsevad taotleva liikmesriigi vastutusel, juhtimisel ja selle riigi kontrolli all ning kooskõlas taotleva liikmesriigi õigusaktidega, ning

| b) | tegutsevad nende siseriikliku õigusega neile antud pädevuse piires. |
| --- | --- |

b)

tegutsevad nende siseriikliku õigusega neile antud pädevuse piires.

Artikkel 4

Tsiviil- ja kriminaalvastutus

Kui liikmesriigi ametnikud tegutsevad teises liikmesriigis ja/või kasutatakse varustust käesoleva otsuse kohaselt, kohaldatakse Prümi lepingut käsitleva otsuse artikli 21 lõigetes 4 ja 5 ning artiklis 22 sätestatud tsiviil- ja kriminaalvastutuse sätteid.

Artikkel 5

Kohtumised ja ühine koolitus

Osalevad liikmesriigid tagavad, et nende eriüksused korraldavad vastavalt vajadusele kohtumisi, ühiseid koolitusi ja õppusi eesmärgiga vahetada kogemusi, teadmisi ning üldist, praktilist ja tehnilist teavet kriisiolukordadega toimetuleku kohta. Selliseid kohtumisi, ühiseid koolitusi ja õppusi võib rahastada liidu rahastamisprogrammide alusel pakutavatest võimalustest, mis on ette nähtud toetuste saamiseks Euroopa Liidu eelarvest. Sellest tulenevalt püüavad liidu eesistujaks olevad liikmesriigid tagada selliste kohtumiste, koolituste ja õppuste korraldamise.

Artikkel 6

Kulud

Taotlev liikmesriik kannab taotluse saanud liikmesriigi eriüksuse poolt kantud artikli 3 kohaldamisega seotud tegevuskulud, sealhulgas transpordi- ja elamiskulud, kui asjaomased liikmesriigid ei ole kokku leppinud teisiti.

Artikkel 7

Seos muude dokumentidega

1.   Ilma et see mõjutaks asutamislepingu VI jaotise kohaselt vastu võetud muudest õigusaktidest, eriti Prümi lepingut käsitlevast otsusest tulenevaid kohustusi:

| a) | võivad liikmesriigid jätkata 23. juunil 2008 kehtivate piiriülest koostööd käsitlevate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, kui sellised lepingud või kokkulepped ei ole vastuolus käesoleva otsuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

a)

võivad liikmesriigid jätkata 23. juunil 2008 kehtivate piiriülest koostööd käsitlevate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, kui sellised lepingud või kokkulepped ei ole vastuolus käesoleva otsuse eesmärkidega;

| b) | liikmesriigid võivad sõlmida või jõustada piiriülest koostööd käsitlevaid kahe- või mitmepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid pärast 23. detsembrit 2008, kui nimetatud lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva otsuse eesmärkide laiendamise või suurendamise. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid võivad sõlmida või jõustada piiriülest koostööd käsitlevaid kahe- või mitmepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid pärast 23. detsembrit 2008, kui nimetatud lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva otsuse eesmärkide laiendamise või suurendamise.

2.   Lõikes 1 osutatud lepingud ja kokkulepped ei tohi mõjutada suhteid nende liikmesriikidega, kes ei ole nende osalised.

3.   Liikmesriigid teavitavad nõukogu ja komisjoni lõikes 1 osutatud lepingutest või kokkulepetest.

Artikkel 8

Lõppsätted

Nõukogu peasekretariaat koostab ning ajakohastab loetelu liikmesriikide pädevatest ametiasutustest, mis võivad vastavalt artiklile 3 teha taotlusi ja anda loa abi andmiseks.

Nõukogu peasekretariaat teavitab lõikes 1 nimetatud ametiasutusi mis tahes muudatustest käesoleva artikli kohaselt koostatud loetelus.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 23. detsembril 2008.

Luxembourg, 23. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  ELT C 321, 29.12.2006, lk 45.

1

(2)  31. jaanuari 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

4

---