# Euroopa Liidu L 329/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 329 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide14. november 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 329

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide14. november 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/789/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. november 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu lisaprotokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1212/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1213/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1214/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1215/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1216/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1217/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1218/2014, 13. november 2014, millega muudetakse määruse (EL) nr 206/2010 I ja II lisa seoses keeritsussi (Trichinella) suhtes kehtestatud loomatervisenõuetega, mis on esitatud aretamiseks, tootmiseks või tapmiseks liitu imporditavate kodusigade ja neist saadud värske liha puhul kasutatava veterinaarsertifikaadi näidises (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1219/2014, 13. november 2014, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa seoses territooriumide ja kolmandate riikide loeteluga (
  1
  ) | 23 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1220/2014, 13. november 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 27 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/790/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. november 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühiskomitees seoses kõnealuse kokkuleppe II lisa (Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine) muutmisega | 29 |
| | | 2014/791/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 25. juuni 2014, riigiabi (SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06)) kohta, mida Tšehhi Vabariik on andnud Ústí piirkonnas mitmele piirkondlike bussiteenuste pakkujale
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4081 all)

   (
  1
  ) | 35 |
| | | 2014/792/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 13. november 2014, mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele | 68 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/789/EL

*

Nõukogu otsus, 10. november 2014, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu lisaprotokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1212/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1213/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1214/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1215/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1216/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1217/2014, 11. november 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1218/2014, 13. november 2014, millega muudetakse määruse (EL) nr 206/2010 I ja II lisa seoses keeritsussi (Trichinella) suhtes kehtestatud loomatervisenõuetega, mis on esitatud aretamiseks, tootmiseks või tapmiseks liitu imporditavate kodusigade ja neist saadud värske liha puhul kasutatava veterinaarsertifikaadi näidises (
  1
  )

Trichinella

1

20

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1219/2014, 13. november 2014, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa seoses territooriumide ja kolmandate riikide loeteluga (
  1
  )

1

23

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1220/2014, 13. november 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

27

OTSUSED

2014/790/EL

*

Nõukogu otsus, 10. november 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühiskomitees seoses kõnealuse kokkuleppe II lisa (Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine) muutmisega

29

2014/791/EL

*

Komisjoni otsus, 25. juuni 2014, riigiabi (SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06)) kohta, mida Tšehhi Vabariik on andnud Ústí piirkonnas mitmele piirkondlike bussiteenuste pakkujale
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4081 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4081 all)

1

35

2014/792/EL

*

Komisjoni otsus, 13. november 2014, mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. november 2014,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu lisaprotokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

(2014/789/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2, artikli 167 lõiget 3 ja artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõike 2 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu lisaprotokollile, millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „lisaprotokoll”), kirjutati alla ja seda kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013 kooskõlas nõukogu otsusega 2014/257/EL (1) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu lisaprotokollile, millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „lisaprotokoll”), kirjutati alla ja seda kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013 kooskõlas nõukogu otsusega 2014/257/EL (1) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (2) | Lisaprotokoll tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Lisaprotokoll tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu lisaprotokoll, millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga, kiidetakse liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks (2).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja määrab isik(ud), kes on volitatud liidu ja selle liikmesriikide nimel esitamal lisaprotokolli artiklis 9 osutatud teate jõustumist käsitlevate sisemenetluste lõpetamise kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 10. november 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MARTINA

---

(1)  ELT L 140, 14.5.2014, lk 1.

1

(2)  Lisaprotokolli tekst avaldatakse koos selle allkirjastamise otsusega.

2

---

MÄÄRUSED

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1212/2014,

11. november 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõikele 6. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõikele 6. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. november 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

Maksunduse ja tolliliidu peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Monoliitne silindriline keermestatud toode ülikõvast värviga pinnatud titaanisulamist, pikkusega umbes 12 mm.
  Tootel on varb ühtlase välisläbimõõduga 3 mm ja pea. Varb on täies pikkuses keermestatud asümmeetrilise keermega. Pea on keermestatud (võimaldades seda kinnitussüsteemide surveplaatidesse lukustada) ning sellel on süvendpesa.
  Toode vastab implantaadi kruvide suhtes kehtestatud standardile ISO/TC 150 ja esitatakse tollile kasutamiseks traumakirurgias luumurdude fikseerimiseks. See paigaldatakse kehasse spetsiaalseid tööriistu kasutades.
  Importimisel esitatakse toode tollile steriilses pakendis. Toode on tähistatud numbriga ja on seega jälgitav kogu tootmise ja turustamise jooksul.

   (1) Vt foto. | 8108 90 90 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XV jaotise märkusega 2 a, XV jaotise märkusega 3, grupi 90 märkusega 1 f ning CN-koodide 8108, 8108 90 ja 8108 90 90 sõnastusega.
  Oma objektiivsete omaduste tõttu vastab toode täielikult mitteväärismetallist kruvile, isegi kui see on ette nähtud kasutamiseks traumakirurgias. Olenemata oma tegelikust kasutusest on mitteväärismetallist kruvid vastavalt XV jaotise märkusele 2 a üldkasutatavad osad. Grupi 90 märkuse 1 f põhjal ei või toodet klassifitseerida rubriiki 9021 kui lahased ja muud abivahendid luumurdude raviks.
  Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8108 90 90 alla kui muu toode titaanist. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Monoliitne silindriline keermestatud toode ülikõvast värviga pinnatud titaanisulamist, pikkusega umbes 12 mm.

Tootel on varb ühtlase välisläbimõõduga 3 mm ja pea. Varb on täies pikkuses keermestatud asümmeetrilise keermega. Pea on keermestatud (võimaldades seda kinnitussüsteemide surveplaatidesse lukustada) ning sellel on süvendpesa.

Toode vastab implantaadi kruvide suhtes kehtestatud standardile ISO/TC 150 ja esitatakse tollile kasutamiseks traumakirurgias luumurdude fikseerimiseks. See paigaldatakse kehasse spetsiaalseid tööriistu kasutades.

Importimisel esitatakse toode tollile steriilses pakendis. Toode on tähistatud numbriga ja on seega jälgitav kogu tootmise ja turustamise jooksul.

(1) Vt foto.

8108 90 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XV jaotise märkusega 2 a, XV jaotise märkusega 3, grupi 90 märkusega 1 f ning CN-koodide 8108, 8108 90 ja 8108 90 90 sõnastusega.

Oma objektiivsete omaduste tõttu vastab toode täielikult mitteväärismetallist kruvile, isegi kui see on ette nähtud kasutamiseks traumakirurgias. Olenemata oma tegelikust kasutusest on mitteväärismetallist kruvid vastavalt XV jaotise märkusele 2 a üldkasutatavad osad. Grupi 90 märkuse 1 f põhjal ei või toodet klassifitseerida rubriiki 9021 kui lahased ja muud abivahendid luumurdude raviks.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8108 90 90 alla kui muu toode titaanist.

---

(1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1213/2014,

11. november 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõikele 6. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõikele 6. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. november 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Silindriline keermestatud kanüültoode ülikõvast titaanisulamist, pikkusega 20–56 mm.
  Tootel on kanüülvarb välisläbimõõduga 4 mm ja kuuskantpesaga pea. Varb on täies pikkuses keermestatud 2 mm sammuga keermega.
  Toode vastab implantaadi kruvide standardile ISO/TC 150 ja esitatakse tollile kasutamiseks traumakirurgias luumurdude fikseerimiseks.
  See paigaldatakse kehasse, kasutades spetsiaalseid tööriistu ja juhttraati, mis viiakse kanüülvarva sisse ja mis võimaldab toodet kehasse tehtud väikese sisselõike kaudu täpselt paigaldada.
  Importimisel esitatakse toode tollile steriilses pakendis. Toode on tähistatud numbriga ja on seega jälgitav kogu tootmise ja turustamise jooksul. | 9021 10 90 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9021, 9021 10 ja 9021 10 90 sõnastusega.
  Oma objektiivsete omaduste, nimelt kanüülvarva olemasolu tõttu, ei vasta toode täielikult mitteväärismetallist kruvile. Järelikult ei saa seda pidada üldkasutatavaks osaks (kruvi) XV jaotise märkuse 2 järgi. Seetõttu ei või seda klassifitseerida rubriiki 8108.
  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9021 10 90 alla kui lahased ja muud abivahendid luumurdude raviks. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Silindriline keermestatud kanüültoode ülikõvast titaanisulamist, pikkusega 20–56 mm.

Tootel on kanüülvarb välisläbimõõduga 4 mm ja kuuskantpesaga pea. Varb on täies pikkuses keermestatud 2 mm sammuga keermega.

Toode vastab implantaadi kruvide standardile ISO/TC 150 ja esitatakse tollile kasutamiseks traumakirurgias luumurdude fikseerimiseks.

See paigaldatakse kehasse, kasutades spetsiaalseid tööriistu ja juhttraati, mis viiakse kanüülvarva sisse ja mis võimaldab toodet kehasse tehtud väikese sisselõike kaudu täpselt paigaldada.

Importimisel esitatakse toode tollile steriilses pakendis. Toode on tähistatud numbriga ja on seega jälgitav kogu tootmise ja turustamise jooksul.

9021 10 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9021, 9021 10 ja 9021 10 90 sõnastusega.

Oma objektiivsete omaduste, nimelt kanüülvarva olemasolu tõttu, ei vasta toode täielikult mitteväärismetallist kruvile. Järelikult ei saa seda pidada üldkasutatavaks osaks (kruvi) XV jaotise märkuse 2 järgi. Seetõttu ei või seda klassifitseerida rubriiki 8108.

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9021 10 90 alla kui lahased ja muud abivahendid luumurdude raviks.

---

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1214/2014,

11. november 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõikele 6. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõikele 6. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. november 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Monoliitne silindriline keermestatud toode (nn pangea kruvi duaalse varvaga (pangea dual core screw)) ülikõvast titaanisulamist, pikkusega 20–4 mm.
  Varb on täies pikkuses keermestatud kahte tüüpi profiiliga keermega ja sellel on üleminekuala, kus tüve läbimõõt muutub. Varb on konstantse välisläbimõõduga 4,0 mm, isekeermestava profiili ja tömbi keermestatud tipuga.
  Tootel on mitmeteljeline (liigutatav) U-kujuline sisekeermega pea, mis võimaldab varva reguleerimist 25° nurga all ümber telje.
  Toote lukustuskorgil on spetsiaalne sadulakujuline kinnitus varda (esitatakse tollile eraldi) fikseerimiseks.
  Toode vastab implantaadi kruvide standardile ISO/TC 150 ja esitatakse tollile kasutamiseks traumakirurgias lülisamba posterioorse stabiliseerimissüsteemi osana. See paigaldatakse spetsiaalsete tööriistade abil.
  Importimisel ei esitata toodet steriilses pakendis. Toode on tähistatud numbriga ja on seega jälgitav kogu tootmise ja turustamise jooksul.

   (1) Vt foto. | 9021 10 90 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 90 märkusega 2 b ning CN-koodide 9021, 9021 10 ja 9021 10 90 sõnastusega.
  Oma objektiivsete omaduste, nimelt mitmeteljelise U-kujulise pea ja lukustuskorgi tõttu, ei vasta toode täielikult mitteväärismetallist kruvile. Järelikult ei saa seda pidada üldkasutatavaks osaks (kruvi) XV jaotise märkuse 2 järgi. Seetõttu ei või seda klassifitseerida rubriiki 8108.
  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9021 10 90 alla kui lahased ja muud abivahendid luumurdude raviks. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Monoliitne silindriline keermestatud toode (nn pangea kruvi duaalse varvaga (pangea dual core screw)) ülikõvast titaanisulamist, pikkusega 20–4 mm.

Varb on täies pikkuses keermestatud kahte tüüpi profiiliga keermega ja sellel on üleminekuala, kus tüve läbimõõt muutub. Varb on konstantse välisläbimõõduga 4,0 mm, isekeermestava profiili ja tömbi keermestatud tipuga.

Tootel on mitmeteljeline (liigutatav) U-kujuline sisekeermega pea, mis võimaldab varva reguleerimist 25° nurga all ümber telje.

Toote lukustuskorgil on spetsiaalne sadulakujuline kinnitus varda (esitatakse tollile eraldi) fikseerimiseks.

Toode vastab implantaadi kruvide standardile ISO/TC 150 ja esitatakse tollile kasutamiseks traumakirurgias lülisamba posterioorse stabiliseerimissüsteemi osana. See paigaldatakse spetsiaalsete tööriistade abil.

Importimisel ei esitata toodet steriilses pakendis. Toode on tähistatud numbriga ja on seega jälgitav kogu tootmise ja turustamise jooksul.

(1) Vt foto.

9021 10 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 90 märkusega 2 b ning CN-koodide 9021, 9021 10 ja 9021 10 90 sõnastusega.

Oma objektiivsete omaduste, nimelt mitmeteljelise U-kujulise pea ja lukustuskorgi tõttu, ei vasta toode täielikult mitteväärismetallist kruvile. Järelikult ei saa seda pidada üldkasutatavaks osaks (kruvi) XV jaotise märkuse 2 järgi. Seetõttu ei või seda klassifitseerida rubriiki 8108.

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9021 10 90 alla kui lahased ja muud abivahendid luumurdude raviks.

---

(1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1215/2014,

11. november 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. november 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Päikesepaneel mõõtmetega ligikaudu 2 × 2 m, millel on 25 paralleelselt asetatud ja kogumistoru kaudu üksteisega ühendatud vaakumklaastoru. Iga vaakumtoru koosneb kahest vedelat soojuskandjat sisaldavast kontsentrilisest torust. Iga vaakumtoru sisemine toru on kaetud neeldumiskihiga.
  Neeldumiskiht neelab päikeseenergiat ja muundab selle soojusenergiaks. Seejärel edastatakse soojus soojuskandjani, mis muutub gaasiks, tõuseb üles ja kannab soojuse üle kogumistorusse (vaskkollektor).
  Seejärel edastatakse soojus kogumistorust veepaaki torustikusüsteemi kaudu, milles ringleb reguleerseadmega juhitava pumba abil soojuskandja.
  Pump, reguleerseade, torustik ja veepaak ei ole toodet tollile esitades kaasas.
  Päikesepaneeli kasutatakse päikeseküttega veesoojendussüsteemides ning see on ette nähtud katusele paigaldamiseks. | 8419 19 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 2 a ja 6 ning CN-koodide 8419 ja 8419 19 00 sõnastusega.
  Päikesepaneelil on komplektse või valmistoote põhiomadused (veesoojendi), kuna see sisaldab kõiki vajalikke komponente soojuse tootmiseks. Puuduvaid komponente kasutatakse soojuse ülekandmiseks ja vee säilitamiseks. Seega ei või toodet klassifitseerida alamrubriiki 8419 90 85 kui veesoojendi osad.
  Kuna päikesepaneel muundab päikeseenergia soojuseks, ei või seda pidada pelgalt rubriigi 8419 50 soojusvahetiks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8419, rühm (I) punkt (B).
  Seega tuleb päikesepaneel klassifitseerida CN-koodi 8419 19 00 alla kui muud mitteelektrilised kiirboilerid või mahtboilerid (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8419, rühma (I) viimane lõik). |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Päikesepaneel mõõtmetega ligikaudu 2 × 2 m, millel on 25 paralleelselt asetatud ja kogumistoru kaudu üksteisega ühendatud vaakumklaastoru. Iga vaakumtoru koosneb kahest vedelat soojuskandjat sisaldavast kontsentrilisest torust. Iga vaakumtoru sisemine toru on kaetud neeldumiskihiga.

Neeldumiskiht neelab päikeseenergiat ja muundab selle soojusenergiaks. Seejärel edastatakse soojus soojuskandjani, mis muutub gaasiks, tõuseb üles ja kannab soojuse üle kogumistorusse (vaskkollektor).

Seejärel edastatakse soojus kogumistorust veepaaki torustikusüsteemi kaudu, milles ringleb reguleerseadmega juhitava pumba abil soojuskandja.

Pump, reguleerseade, torustik ja veepaak ei ole toodet tollile esitades kaasas.

Päikesepaneeli kasutatakse päikeseküttega veesoojendussüsteemides ning see on ette nähtud katusele paigaldamiseks.

8419 19 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 2 a ja 6 ning CN-koodide 8419 ja 8419 19 00 sõnastusega.

Päikesepaneelil on komplektse või valmistoote põhiomadused (veesoojendi), kuna see sisaldab kõiki vajalikke komponente soojuse tootmiseks. Puuduvaid komponente kasutatakse soojuse ülekandmiseks ja vee säilitamiseks. Seega ei või toodet klassifitseerida alamrubriiki 8419 90 85 kui veesoojendi osad.

Kuna päikesepaneel muundab päikeseenergia soojuseks, ei või seda pidada pelgalt rubriigi 8419 50 soojusvahetiks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8419, rühm (I) punkt (B).

Seega tuleb päikesepaneel klassifitseerida CN-koodi 8419 19 00 alla kui muud mitteelektrilised kiirboilerid või mahtboilerid (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8419, rühma (I) viimane lõik).

---

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1216/2014,

11. november 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. november 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Elektrooniline seade mõõtmetega ligikaudu 10 × 4 × 1 cm, millel on muu hulgas järgmised komponendid:






  — | protsessor, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Elektrooniline seade mõõtmetega ligikaudu 10 × 4 × 1 cm, millel on muu hulgas järgmised komponendid:

—

protsessor,

| — | 1 GB süsteemimälu, |
| --- | --- |

—

1 GB süsteemimälu,

| — | 4 GB sisemälu, |
| --- | --- |

—

4 GB sisemälu,

| — | sisseehitatud moodul traadita Interneti-ühenduse jaoks. |
| --- | --- |

—

sisseehitatud moodul traadita Interneti-ühenduse jaoks.

Seadmel on järgmised liidesed:

| — | HDMI, |
| --- | --- |

—

HDMI,

| — | USB, |
| --- | --- |

—

USB,

| — | mikro-USB, |
| --- | --- |

—

mikro-USB,

| — | mikro-SDHC. |
| --- | --- |

—

mikro-SDHC.

Seade ei sisalda videotuunerit.

Kui seade ühendatakse teleri või monitoriga, võimaldab see kasutajal juurdepääsu internetile, näiteks e-kirjade vahetamiseks, videote vaatamiseks, mängude mängimiseks või tarkvararakenduste allalaadimiseks. Samuti on seade võimeline mälukaardilt või USB mälupulgalt taasesitama multimeediafaile, nagu videoid, fotosid ja muusikat.

8528 71 91

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 c ja 6, grupi 85 lisamärkusega 3 ning CN-koodide 8528, 8528 71 ja 8528 71 91 sõnastusega.

Vastavalt XVI jaotise märkusele 3 on seade ette nähtud kahe või enama üksteist täiendava või asendava funktsiooni täitmiseks (rubriigi 8471 automaatne andmetöötlus, rubriigi 8517 telekommunikatsioon, rubriigi 8521 videotaasesitus ja rubriigi 8528 televisiooni vastuvõtt). Seadme põhifunktsiooni ei ole võimalik kindlaks määrata, kuna kõik selle funktsioonid on seadme kasutamisel ühevõrra tähtsad. Seepärast tuleb seade klassifitseerida rubriiki, mis on seda võrdsel määral kirjeldavate rubriikide numbrilises järjestuses kõige viimane. Seetõttu ei või seadet klassifitseerida rubriikidesse 8471, 8517 või 8521.

Kuna seade ei sisalda videotuunerit ja võimaldab interaktiivset teabevahetust, tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8528 71 91 alla kui mikroprotsessoripõhine seade, millel on modem Interneti-ühenduseks, interaktiivse infovahetuse funktsioon ja mis on võimeline vastu võtma televisioonisignaali (nn sidefunktsiooniga teleriboksid (set-top
  boxes), sh need, millel on salvestamis- või taasesitusfunktsiooni seade, tingimusel, et säilivad sidefunktsiooniga teleriboksi põhiomadused).

---

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1217/2014,

11. november 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2.veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. november 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Toode (nn elektrifilter), mille moodustab mitmekihiline keraamiline pindpaigaldusega läbiviikkondensaator mõõtmetega umbes 8 × 3 × 3 mm.
  Toode esitatakse tollile kui madalpääsfilter kasutamiseks elektromagnethäirete filtreerimiseks näiteks võimsusvõimendites, toiteallikates, temperatuuriregulaatorites, mootorite juhtimisseadistes ja käitusseadmete lülitustes. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Toode (nn elektrifilter), mille moodustab mitmekihiline keraamiline pindpaigaldusega läbiviikkondensaator mõõtmetega umbes 8 × 3 × 3 mm.

Toode esitatakse tollile kui madalpääsfilter kasutamiseks elektromagnethäirete filtreerimiseks näiteks võimsusvõimendites, toiteallikates, temperatuuriregulaatorites, mootorite juhtimisseadistes ja käitusseadmete lülitustes.

(1) Vt joonis 1.

8532 24 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2a ning CN-koodide 8532 ja 8532 24 00 sõnastusega.

Toodet kasutatakse mitmesuguste seadmete koostisosana. Kuna toote moodustab üksnes kondensaator, tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8532 24 00 alla kui püsimahtuvusega mitmekihiline keraamiline kondensaator.

| 2. | Toode (nn elektrifilter), mille moodustavad kondensaator ja kaks ferriitpärlit mõõtmetega umbes 7 × 2 × 2 mm.
  Ekvivalentvooluahel sisaldab kahte induktorit, üks kummagi ferriitpärli jaoks, mis on ühendatud järjestikku alalisvooluahelasse ning kinnitatud traatjuhtmega vasakult ja paremalt poolt pindpaigaldusega läbiviikkondensaatori külge.
  Kaks ferriitpärlit toimivad induktiivpoolidena ning nende funktsioon on vähendada resonantsi kõrgsageduslike elektrivoolude summutamisega ümbritsevates vooluahelates.
  Toode esitatakse tollile kui elektromagnetiliste häirete filter kasutamiseks näiteks mootorsõidukites ja tööstuslikes rakendustes. |
| --- | --- |

2.

Toode (nn elektrifilter), mille moodustavad kondensaator ja kaks ferriitpärlit mõõtmetega umbes 7 × 2 × 2 mm.

Ekvivalentvooluahel sisaldab kahte induktorit, üks kummagi ferriitpärli jaoks, mis on ühendatud järjestikku alalisvooluahelasse ning kinnitatud traatjuhtmega vasakult ja paremalt poolt pindpaigaldusega läbiviikkondensaatori külge.

Kaks ferriitpärlit toimivad induktiivpoolidena ning nende funktsioon on vähendada resonantsi kõrgsageduslike elektrivoolude summutamisega ümbritsevates vooluahelates.

Toode esitatakse tollile kui elektromagnetiliste häirete filter kasutamiseks näiteks mootorsõidukites ja tööstuslikes rakendustes.

(1) Vt joonis 2.

8548 90 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2c ning CN-koodide 8548, 8548 90 ja 8548 90 90 sõnastusega.

Arvestades toote objektiivseid omadusi, nimelt seda, et toote moodustab mitte üksnes kondensaator, vaid ka kaks ferriitpärlit, ei vasta toode täielikult rubriigi 8532 sõnastusele (kondensaatorid).

Lisaks sellele, kuna nii ferriitpärlid kui ka kondensaator on võrdselt olulised elektrifiltri tööks, ületab toote funktsioon rubriigi 8532 kehtivusala. Seega ei või toodet klassifitseerida sellesse rubriiki klassifitseerimise üldreegli 1 ja XVI jaotise märkuse 2a järgi.

Toodet kasutatakse mitmesuguste seadmete komponendina. Kuna toode ei sobi kasutamiseks ainuüksi või peamiselt konkreetse seadme või seadmeklassi puhul, tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8548 90 90 alla kui mujal grupis 85 nimetamata muu elektriline osa seadmetele ja aparaatidele.

| Joonis 1 | Joonis 2 |
| --- | --- |
| (Vooluahel) | (Ekvivalentvooluahel) |
| | |

Joonis 1

Joonis 2

(Vooluahel)

(Ekvivalentvooluahel)

Image

Image

---

(1)  Joonised on üksnes illustreerivad.

---

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1218/2014,

13. november 2014,

millega muudetakse määruse (EL) nr 206/2010 I ja II lisa seoses keeritsussi (Trichinella) suhtes kehtestatud loomatervisenõuetega, mis on esitatud aretamiseks, tootmiseks või tapmiseks liitu imporditavate kodusigade ja neist saadud värske liha puhul kasutatava veterinaarsertifikaadi näidises

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ, (1) eriti selle artikli 13 lõike 1 punkti e,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (2) eriti selle artikli 9 lõike 2 punkti b ja artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (3) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (4) on muu hulgas sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi või värsket liha sisaldavate saadetiste liitu toomiseks. Määrusega on ette nähtud, et kabiloomade saadetisi võib liitu tuua ainult teatavate nõuete täitmise korral ning kui saadetistega on kaasas asjakohane veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt selles määruses sätestatud asjakohase veterinaarsertifikaadi näidisele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (4) on muu hulgas sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi või värsket liha sisaldavate saadetiste liitu toomiseks. Määrusega on ette nähtud, et kabiloomade saadetisi võib liitu tuua ainult teatavate nõuete täitmise korral ning kui saadetistega on kaasas asjakohane veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt selles määruses sätestatud asjakohase veterinaarsertifikaadi näidisele.

| (2) | Aretamiseks ja/või tootmiseks ning kohe tapmiseks ette nähtud kodusigade liitu importimisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidised on sätestatud määruse (EL) nr 206/2010 I lisas, need näidised on tähistatud vastavalt „POR-X” ja „POR-Y”. Neis näidistes ei ole nõutud keeritsussi (Trichinella) esinemise kontrollimist. |
| --- | --- |

(2)

Aretamiseks ja/või tootmiseks ning kohe tapmiseks ette nähtud kodusigade liitu importimisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidised on sätestatud määruse (EL) nr 206/2010 I lisas, need näidised on tähistatud vastavalt „POR-X” ja „POR-Y”. Neis näidistes ei ole nõutud keeritsussi (Trichinella) esinemise kontrollimist.

| (3) | Kodusigade värske liha liitu importimisel nõutava veterinaarsertifikaadi näidis „POR” on sätestatud määruse (EL) nr 206/2010 II lisas. See näidis sisaldab nõuet keeritsussi (Trichinella) esinemise kontrollimise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kodusigade värske liha liitu importimisel nõutava veterinaarsertifikaadi näidis „POR” on sätestatud määruse (EL) nr 206/2010 II lisas. See näidis sisaldab nõuet keeritsussi (Trichinella) esinemise kontrollimise kohta.

| (4) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 2075/2005 (5) on sätestatud eeskirjad, mille kohaselt tuleb keeritsusside suhtes vastuvõtlike liikide rümpadelt võtta proove ja kindlaks määrata kodusigade pidamisega tegelevate põllumajandusettevõtete staatus. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 2075/2005 (5) on sätestatud eeskirjad, mille kohaselt tuleb keeritsusside suhtes vastuvõtlike liikide rümpadelt võtta proove ja kindlaks määrata kodusigade pidamisega tegelevate põllumajandusettevõtete staatus.

| (5) | Komisjoni määruses (EL) nr 216/2014, (6) millega muudeti määrust (EÜ) nr 2075/2005, on selliste põllumajandusettevõtete suhtes, mis on ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks, kehtestatud erand tapmisel kehtivatest kontrollimiseeskirjadest. Lisaks on komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1114/2014 (7) sätestatud, et kodusigu pidava põllumajandusettevõtte võib tunnistada kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks üksnes juhul, kui muu hulgas on täidetud tingimus, mille kohaselt võib toidukäitleja tuua põllumajandusettevõttesse uusi kodusigu ainult põllumajandusettevõttest, mis on samuti ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määruses (EL) nr 216/2014, (6) millega muudeti määrust (EÜ) nr 2075/2005, on selliste põllumajandusettevõtete suhtes, mis on ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks, kehtestatud erand tapmisel kehtivatest kontrollimiseeskirjadest. Lisaks on komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1114/2014 (7) sätestatud, et kodusigu pidava põllumajandusettevõtte võib tunnistada kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks üksnes juhul, kui muu hulgas on täidetud tingimus, mille kohaselt võib toidukäitleja tuua põllumajandusettevõttesse uusi kodusigu ainult põllumajandusettevõttest, mis on samuti ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks.

| (6) | Selleks et järgida kodusigade ja nendest saadud värske liha impordi kohta määruses (EÜ) nr 2075/2005 (määrusega (EL) nr 216/2014 muudetud versioonis) sätestatud nõudeid, tuleks muuta määruse (EL) nr 206/2010 I lisas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidiseid POR-X ja POR-Y ning II lisas sätestatud näidist POR. Eelkõige tuleks kas lisada sertifikaadi näidisesse teave kodusigu pidava põllumajandusettevõttega seotud ametliku tunnistamise kohta või sertifikaadis selle kohta esitatud teavet muuta, et liikmesriigid saaksid loomade tapmisel kohaldada nõuetekohast keeritsussiproovide võtmise korda, et ei seataks ohtu aretamiseks ja/või tootmiseks ette nähtud kodusigu vastu võtva põllumajandusettevõtte staatust ja et tagataks värske liha ohutus. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et järgida kodusigade ja nendest saadud värske liha impordi kohta määruses (EÜ) nr 2075/2005 (määrusega (EL) nr 216/2014 muudetud versioonis) sätestatud nõudeid, tuleks muuta määruse (EL) nr 206/2010 I lisas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidiseid POR-X ja POR-Y ning II lisas sätestatud näidist POR. Eelkõige tuleks kas lisada sertifikaadi näidisesse teave kodusigu pidava põllumajandusettevõttega seotud ametliku tunnistamise kohta või sertifikaadis selle kohta esitatud teavet muuta, et liikmesriigid saaksid loomade tapmisel kohaldada nõuetekohast keeritsussiproovide võtmise korda, et ei seataks ohtu aretamiseks ja/või tootmiseks ette nähtud kodusigu vastu võtva põllumajandusettevõtte staatust ja et tagataks värske liha ohutus.

| (7) | Veterinaarjärelevalve ametnik peaks kontrollitud pidamistingimuste puhul märkima näidiste POR-X, POR-Y ja POR kohaselt koostatud veterinaarsertifikaatidesse keeritsussidega (Trichinella) seotud lisatagatised ja eritingimused. |
| --- | --- |

(7)

Veterinaarjärelevalve ametnik peaks kontrollitud pidamistingimuste puhul märkima näidiste POR-X, POR-Y ja POR kohaselt koostatud veterinaarsertifikaatidesse keeritsussidega (Trichinella) seotud lisatagatised ja eritingimused.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 206/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 206/2010 vastavalt muuta.

| (9) | Et vältida häireid kodusigade ja nende värske liha saadetiste liitu importimisel, tuleks määruse (EL) nr 206/2010 kohaselt enne käesoleva määrusega ette nähtud muudatuste tegemist väljastatud sertifikaate lubada teatud tingimuste täitmise korral kasutada üleminekuperioodi vältel. |
| --- | --- |

(9)

Et vältida häireid kodusigade ja nende värske liha saadetiste liitu importimisel, tuleks määruse (EL) nr 206/2010 kohaselt enne käesoleva määrusega ette nähtud muudatuste tegemist väljastatud sertifikaate lubada teatud tingimuste täitmise korral kasutada üleminekuperioodi vältel.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 206/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa 1. osa eritingimuste juurde lisatakse järgmine kanne:







  „„XI” | : | põllumajandusettevõtted või bioturvarühmikud, mis on määruse (EÜ) nr 2075/2005 artikli 8 kohaselt ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa 1. osa eritingimuste juurde lisatakse järgmine kanne:

„„XI”

:

põllumajandusettevõtted või bioturvarühmikud, mis on määruse (EÜ) nr 2075/2005 artikli 8 kohaselt ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks.”

| 2) | I lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist POR-X muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti II.1.2 järele lisatakse punkt II.1.3:






  „(2) (10) [II.1.3. | kodusead on kas pärit põllumajandusettevõttest, mis on määruse (EÜ) nr 2075/2005 artiklis 8 sätestatud nõuete kohaselt ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks, või on alla viie nädala vanused võõrutamata põrsad.]” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist POR-X muudetakse järgmiselt:

a)

punkti II.1.2 järele lisatakse punkt II.1.3:

„(2) (10) [II.1.3.

kodusead on kas pärit põllumajandusettevõttest, mis on määruse (EÜ) nr 2075/2005 artiklis 8 sätestatud nõuete kohaselt ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks, või on alla viie nädala vanused võõrutamata põrsad.]”

;

| b) | joonealuse märkuse 9 järele lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „(10) | Kohaldatakse ainult nende kolmandate riikide suhtes, mille kohta määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osa 6. veerus „eritingimused” on tehtud kanne „XI”.” |
| --- | --- | --- |

b)

joonealuse märkuse 9 järele lisatakse järgmine joonealune märkus:

„(10)

Kohaldatakse ainult nende kolmandate riikide suhtes, mille kohta määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osa 6. veerus „eritingimused” on tehtud kanne „XI”.”

| 3) | I lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist POR-Y muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti II.1.2 järele lisatakse punkt II.1.3:






  „(2) (5) [II.1.3. | kodusead on kas pärit põllumajandusettevõttest, mis on määruse (EÜ) nr 2075/2005 artiklis 8 sätestatud nõuete kohaselt ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks, või on alla viie nädala vanused võõrutamata põrsad.]” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

I lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist POR-Y muudetakse järgmiselt:

a)

punkti II.1.2 järele lisatakse punkt II.1.3:

„(2) (5) [II.1.3.

kodusead on kas pärit põllumajandusettevõttest, mis on määruse (EÜ) nr 2075/2005 artiklis 8 sätestatud nõuete kohaselt ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks, või on alla viie nädala vanused võõrutamata põrsad.]”

;

| b) | joonealuse märkuse 4 järele lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „(5) | Kohaldatakse ainult nende kolmandate riikide suhtes, mille kohta määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osa 6. veerus „eritingimused” on tehtud kanne „XI”.” |
| --- | --- | --- |

b)

joonealuse märkuse 4 järele lisatakse järgmine joonealune märkus:

„(5)

Kohaldatakse ainult nende kolmandate riikide suhtes, mille kohta määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osa 6. veerus „eritingimused” on tehtud kanne „XI”.”

| 4) | II lisa 2. osa punkti SG (lisatagatised) juurde lisatakse järgmine kanne K:







  „„K” | : | põllumajandusettevõtted või bioturvarühmikud, mis on määruse (EÜ) nr 2075/2005 artikli 8 kohaselt ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks.” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

II lisa 2. osa punkti SG (lisatagatised) juurde lisatakse järgmine kanne K:

„„K”

:

põllumajandusettevõtted või bioturvarühmikud, mis on määruse (EÜ) nr 2075/2005 artikli 8 kohaselt ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks.”

| 5) | II lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist POR muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt II.1.3 asendatakse järgmisega:







  „II.1.3. | liha vastab nõuetele, mis on kehtestatud määruses (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes, ja eelkõige nõudele, et: |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) kas | [liha on kontrollitud negatiivsed tulemused andnud tehisseede meetodil;] |
| (1) või | [liha on läbinud külmtöötluse vastavalt määruse (EÜ) nr 2075/2005 II lisale;] |
| (1) (7) või | [liha on saadud kodusigadest, kes on kas pärit põllumajandusettevõttest, mis on määruse (EÜ) nr 2075/2005 artiklis 8 sätestatud nõuete kohaselt ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks, või kes on alla viie nädala vanused võõrutamata põrsad.]” |

5)

II lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist POR muudetakse järgmiselt:

a)

punkt II.1.3 asendatakse järgmisega:

„II.1.3.

liha vastab nõuetele, mis on kehtestatud määruses (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes, ja eelkõige nõudele, et:

(1) kas

[liha on kontrollitud negatiivsed tulemused andnud tehisseede meetodil;]

(1) või

[liha on läbinud külmtöötluse vastavalt määruse (EÜ) nr 2075/2005 II lisale;]

(1) (7) või

[liha on saadud kodusigadest, kes on kas pärit põllumajandusettevõttest, mis on määruse (EÜ) nr 2075/2005 artiklis 8 sätestatud nõuete kohaselt ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks, või kes on alla viie nädala vanused võõrutamata põrsad.]”

;

| b) | joonealuse märkuse 6 järele lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „(7) | Kohaldatakse ainult nende kolmandate riikide suhtes, mille kohta määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osa veerus „SG” on tehtud kanne „K”.” |
| --- | --- | --- |

b)

joonealuse märkuse 6 järele lisatakse järgmine joonealune märkus:

„(7)

Kohaldatakse ainult nende kolmandate riikide suhtes, mille kohta määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osa veerus „SG” on tehtud kanne „K”.”

Artikkel 2

31. märtsini 2015 kestva üleminekuperioodi jooksul võib importida liitu elusloomade ja värske liha saadetisi, millega on kaasas asjakohane veterinaarsertifikaat, mis on väljastatud hiljemalt 1. märtsil 2015 veterinaarsertifikaadi näidise POR-X või POR-Y sellise versiooni järgi, mis oli sätestatud enne käesoleva määruse jõustumist määruse (EL) nr 206/2010 I lisas, ning veterinaarsertifikaadi näidise POR sellise versiooni järgi, mis oli enne käesoleva määruse jõustumist sätestatud kõnealuse määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 321.

1

(2)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 206/2010, 12. märts 2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (ELT L 73, 20.3.2010, lk 1).

4

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2075/2005, 5. detsember 2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 338, 22.12.2005, lk 60).

5

Trichinella

(6)  Komisjoni määrus (EL) nr 216/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 69, 8.3.2014, lk 85).

6

Trichinella

(7)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1114/2014, 21. oktoober 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 302, 22.10.2014, lk 46).

7

Trichinella

---

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1219/2014,

13. november 2014,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa seoses territooriumide ja kolmandate riikide loeteluga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003, (1) eriti selle artikli 13 lõikeid 1 ja 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 1160/2014 (2) kanti endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 (3) II lisa C osas esitatud loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 1160/2014 (2) kanti endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 (3) II lisa C osas esitatud loetellu.

| (2) | Pärast seda, kui jõustus määrus (EL) nr 576/2013, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse määrus (EÜ) nr 998/2003 alates 29. detsembrist 2014, on määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa C osas loetletud riigid ja territooriumid alates nimetatud kuupäevast loetletud rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 (4) II lisa 2. osas.
  Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik tuleks seega kanda komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 2. osas esitatud loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui jõustus määrus (EL) nr 576/2013, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse määrus (EÜ) nr 998/2003 alates 29. detsembrist 2014, on määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa C osas loetletud riigid ja territooriumid alates nimetatud kuupäevast loetletud rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 (4) II lisa 2. osas.

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik tuleks seega kanda komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 2. osas esitatud loetellu.

| (3) | Selguse huvides ja selleks, et võtta arvesse Horvaatia ühinemislepingu sätteid ning Euroopa Ülemkogu otsust 2012/419/EL, (5) on asjakohane muuta rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 1. ja 2. osa ning asendada kõnealuse määruse II lisa tervikuna. |
| --- | --- |

(3)

Selguse huvides ja selleks, et võtta arvesse Horvaatia ühinemislepingu sätteid ning Euroopa Ülemkogu otsust 2012/419/EL, (5) on asjakohane muuta rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 1. ja 2. osa ning asendada kõnealuse määruse II lisa tervikuna.

| (4) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 577/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 577/2013 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 29. detsembrist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 178, 28.6.2013, lk 1.

1

(2)  Määrus (EL) nr 1160/2014, 30. oktoober 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa riikide ja territooriumide loetelu osas (ELT L 311, 31.10.2014, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 998/2003, 26. mai 2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiu nõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1).

3

(4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 577/2013, 28. juuni 2013, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 576/2013 ettenähtud identifitseerimisdokumentide näidiseid koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikuks liikumiseks, territooriumide ja kolmandate riikide loetelude kehtestamist ning nõudeid teatavatele tingimustele vastavust tõendavate deklaratsioonide vormi, kujunduse ja keelte kohta (ELT L 178, 28.6.2013, lk 109).

4

(5)  Euroopa Ülemkogu otsus 2012/419/EL, 11. juuli 2012, millega muudetakse Mayotte'i staatust Euroopa Liidu suhtes (ELT L 204, 31.7.2012, lk 131).

5

---

LISA

„II LISA

Määruse (EL) nr 576/2013 artiklis 13 osutatud territooriumide ja kolmandate riikide loetelu

1. OSA

Määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud territooriumide ja kolmandate riikide loetelu

| ISO kood | Territoorium või kolmas riik |
| --- | --- |
| AD | Andorra |
| CH | Šveits |
| FO | Fääri saared |
| GI | Gibraltar |
| GL | Gröönimaa |
| IS | Island |
| LI | Liechtenstein |
| MC | Monaco |
| NO | Norra |
| SM | San Marino |
| VA | Vatikani Linnriik |

ISO kood

Territoorium või kolmas riik

AD

Andorra

CH

Šveits

FO

Fääri saared

GI

Gibraltar

GL

Gröönimaa

IS

Island

LI

Liechtenstein

MC

Monaco

NO

Norra

SM

San Marino

VA

Vatikani Linnriik

2. OSA

Määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikes 2 osutatud territooriumide ja kolmandate riikide loetelu

| ISO kood | Territoorium või kolmas riik | Hõlmatud territooriumid |
| --- | --- | --- |
| AC | Ascensioni saar | |
| AE | Araabia Ühendemiraadid | |
| AG | Antigua ja Barbuda | |
| AR | Argentina | |
| AU | Austraalia | |
| AW | Aruba | |
| BA | Bosnia ja Hertsegoviina | |
| BB | Barbados | |
| BH | Bahrein | |
| BM | Bermuda | |
| BQ | Bonaire, Sint Eustatius ja Saba | |
| BY | Valgevene | |
| CA | Kanada | |
| CL | Tšiili | |
| CW | Curaçao | |
| FJ | Fidži | |
| FK | Falklandi saared | |
| HK | Hongkong | |
| JM | Jamaica | |
| JP | Jaapan | |
| KN | Saint Kitts ja Nevis | |
| KY | Kaimanisaared | |
| LC | Saint Lucia | |
| MS | Montserrat | |
| MK | Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | |
| MU | Mauritius | |
| MX | Mehhiko | |
| MY | Malaisia | |
| NC | Uus-Kaledoonia | |
| NZ | Uus-Meremaa | |
| PF | Prantsuse Polüneesia | |
| PM | Saint-Pierre ja Miquelon | |
| RU | Venemaa | |
| SG | Singapur | |
| SH | Saint Helena | |
| SX | Sint-Maarten | |
| TT | Trinidad ja Tobago | |
| TW | Taiwan | |
| USA | Ameerika Ühendriigid | AS — Ameerika Samoa
  GU — Guam
  MP — Põhja-Mariaanid
  PR — Puerto Rico
  VI — USA Neitsisaared” |
| VC | Saint Vincent ja Grenadiinid | |
| VG | Briti Neitsisaared | |
| VU | Vanuatu | |
| WF | Wallis ja Futuna | |

ISO kood

Territoorium või kolmas riik

Hõlmatud territooriumid

AC

Ascensioni saar

AE

Araabia Ühendemiraadid

AG

Antigua ja Barbuda

AR

Argentina

AU

Austraalia

AW

Aruba

BA

Bosnia ja Hertsegoviina

BB

Barbados

BH

Bahrein

BM

Bermuda

BQ

Bonaire, Sint Eustatius ja Saba

BY

Valgevene

CA

Kanada

CL

Tšiili

CW

Curaçao

FJ

Fidži

FK

Falklandi saared

HK

Hongkong

JM

Jamaica

JP

Jaapan

KN

Saint Kitts ja Nevis

KY

Kaimanisaared

LC

Saint Lucia

MS

Montserrat

MK

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

MU

Mauritius

MX

Mehhiko

MY

Malaisia

NC

Uus-Kaledoonia

NZ

Uus-Meremaa

PF

Prantsuse Polüneesia

PM

Saint-Pierre ja Miquelon

RU

Venemaa

SG

Singapur

SH

Saint Helena

SX

Sint-Maarten

TT

Trinidad ja Tobago

TW

Taiwan

USA

Ameerika Ühendriigid

AS — Ameerika Samoa

GU — Guam

MP — Põhja-Mariaanid

PR — Puerto Rico

VI — USA Neitsisaared”

VC

Saint Vincent ja Grenadiinid

VG

Briti Neitsisaared

VU

Vanuatu

WF

Wallis ja Futuna

---

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1220/2014,

13. november 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 80,9 |
| MA | 76,7 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 74,9 |
| 0707 00 05 | AL | 67,1 |
| JO | 194,1 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,5 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 121,8 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 98,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | MK | 74,3 |
| TR | 75,7 |
| ZZ | 75,0 |
| 0805 50 10 | TR | 88,9 |
| ZZ | 88,9 |
| 0806 10 10 | BR | 291,7 |
| LB | 369,0 |
| PE | 246,7 |
| TR | 149,3 |
| US | 305,8 |
| ZZ | 272,5 |
| 0808 10 80 | BR | 51,7 |
| CA | 136,0 |
| CL | 87,9 |
| NZ | 144,9 |
| US | 192,5 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

80,9

MA

76,7

MK

67,1

ZZ

74,9

0707 00 05

AL

67,1

JO

194,1

TR

127,6

ZZ

129,6

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,5

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

121,8

TR

74,4

ZZ

98,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

MK

74,3

TR

75,7

ZZ

75,0

0805 50 10

TR

88,9

ZZ

88,9

0806 10 10

BR

291,7

LB

369,0

PE

246,7

TR

149,3

US

305,8

ZZ

272,5

0808 10 80

BR

51,7

CA

136,0

CL

87,9

NZ

144,9

US

192,5

ZA

131,6

ZZ

124,1

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/29

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. november 2014,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühiskomitees seoses kõnealuse kokkuleppe II lisa („Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine”) muutmisega

(2014/790/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 48 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele isikute vaba liikumist käsitlevale kokkuleppele (1) („kokkulepe”) kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele isikute vaba liikumist käsitlevale kokkuleppele (1) („kokkulepe”) kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Kokkuleppe artiklis 18 on sätestatud, et kokkuleppe artikli 14 alusel loodud ühiskomitee („ühiskomitee”) võib teha oma otsusega muudatusi kokkuleppe II lisasse, milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe artiklis 18 on sätestatud, et kokkuleppe artikli 14 alusel loodud ühiskomitee („ühiskomitee”) võib teha oma otsusega muudatusi kokkuleppe II lisasse, milles käsitletakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist.

| (3) | Et tagada liidu õigusaktide ühtne kohaldamine ning vältida haldusalaseid ja võimalikke õiguslikke probleeme, tuleb kokkuleppe II lisa muuta, et lisada sellesse uued liidu õigusaktid, millele kokkuleppes praegu ei viidata. |
| --- | --- |

(3)

Et tagada liidu õigusaktide ühtne kohaldamine ning vältida haldusalaseid ja võimalikke õiguslikke probleeme, tuleb kokkuleppe II lisa muuta, et lisada sellesse uued liidu õigusaktid, millele kokkuleppes praegu ei viidata.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses kokkuleppe II lisa muutmisega. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses kokkuleppe II lisa muutmisega.

| (5) | Liidu seisukoht ühiskomitees peaks seepärast tuginema lisatud otsuse eelnõule, |
| --- | --- |

(5)

Liidu seisukoht ühiskomitees peaks seepärast tuginema lisatud otsuse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikli 14 alusel loodud ühiskomitees („ühiskomitee”) Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Väiksemaid tehnilisi muudatusi nimetatud otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Ühiskomitee otsus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 10. november 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MARTINA

---

(1)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.

1

---

EELNÕU

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühiskomitee

OTSUS nr .../...,

...,

millega muudetakse kõnealuse kokkuleppe II lisa („Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine”)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist isikute vaba liikumist käsitlevat kokkulepet (1) („kokkulepe”), eriti selle artikleid 14 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kokkuleppele kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Kokkuleppele kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Kokkuleppe II lisa sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta asendati ühiskomitee 31. märtsi 2012. aasta otsusega nr 1/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe II lisa sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta asendati ühiskomitee 31. märtsi 2012. aasta otsusega nr 1/2012 (2).

| (3) | Kokkuleppe II lisa tuleks ajakohastada, et võtta arvesse Euroopa Liidu uusi õigusakte, mis on vahepeal jõustunud, eelkõige muudatusi, mis on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustesse (EÜ) nr 883/2004 (3) ja (EÜ) nr 987/2009 (4) komisjoni määrusega (EL) nr 1244/2010, (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 465/2012 (6) ja komisjoni määrusega (EL) nr 1224/2012 (7). |
| --- | --- |

(3)

Kokkuleppe II lisa tuleks ajakohastada, et võtta arvesse Euroopa Liidu uusi õigusakte, mis on vahepeal jõustunud, eelkõige muudatusi, mis on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustesse (EÜ) nr 883/2004 (3) ja (EÜ) nr 987/2009 (4) komisjoni määrusega (EL) nr 1244/2010, (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 465/2012 (6) ja komisjoni määrusega (EL) nr 1224/2012 (7).

| (4) | Arvesse tuleks võtta ka sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsuseid ja soovitusi määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 rakendamiseks pärast ühiskomitee otsuse nr 1/2012 jõustumist. |
| --- | --- |

(4)

Arvesse tuleks võtta ka sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsuseid ja soovitusi määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 rakendamiseks pärast ühiskomitee otsuse nr 1/2012 jõustumist.

| (5) | Kokkuleppe II lisa tuleks ajakohastada vastavalt Euroopa Liidu asjakohastes õigusaktides tehtud muudatustele, |
| --- | --- |

(5)

Kokkuleppe II lisa tuleks ajakohastada vastavalt Euroopa Liidu asjakohastes õigusaktides tehtud muudatustele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe („kokkulepe”) II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõikides nimetatud keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle ühiskomitees vastuvõtmise kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval.

Brüssel,

Ühiskomitee nimel

eesistuja

sekretärid

---

(1)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.

1

(2)  ELT L 103, 13.4.2012, lk 51.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1, nagu seda on parandatud väljaandes ELT L 200, 7.6.2004, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, 30.10.2009, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1244/2010 (ELT L 338, 22.12.2010, lk 35).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 465/2012 (ELT L 149, 8.6.2012, lk 4).

6

(7)  Komisjoni 18. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1224/2012 (ELT L 349, 19.12.2012, lk 45).

7

LISA

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | A jao „Nimetatud õigusaktid” punktis 1 asendatakse sõnad „mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 988/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (1)” järgmiselt:
  „mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 988/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (2); |
| --- | --- | --- |

1)

A jao „Nimetatud õigusaktid” punktis 1 asendatakse sõnad „mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 988/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (1)” järgmiselt:

„mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 988/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (2);

| — | komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1244/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (3); |
| --- | --- |

—

komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1244/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (3);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 465/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord, (4) ning |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 465/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord, (4) ning

| — | komisjoni 18. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1224/2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (5).” |
| --- | --- |

—

komisjoni 18. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1224/2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (5).”

| 2) | A jao „Nimetatud õigusaktid” punktis 1 asendatakse pealkirja „Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 järgmiselt:” all punkti h alapunktis 1 sõnad „(19. märtsi 1965. aasta täiendavate riiklike hüvitiste seadus)” järgmiselt:
  „(6. oktoobri 2006. aasta täiendavate riiklike hüvitiste seadus)”. |
| --- | --- |

2)

A jao „Nimetatud õigusaktid” punktis 1 asendatakse pealkirja „Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 järgmiselt:” all punkti h alapunktis 1 sõnad „(19. märtsi 1965. aasta täiendavate riiklike hüvitiste seadus)” järgmiselt:

„(6. oktoobri 2006. aasta täiendavate riiklike hüvitiste seadus)”.

| 3) | A jao „Nimetatud õigusaktid” punktis 2 lisatakse sõnade „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (6)” järele järgmine tekst:
  „mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1244/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (7); |
| --- | --- | --- |

3)

A jao „Nimetatud õigusaktid” punktis 2 lisatakse sõnade „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (6)” järele järgmine tekst:

„mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1244/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (7);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 465/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (8) ning |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 465/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (8) ning

| — | komisjoni 18. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1224/2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (9).” |
| --- | --- |

—

komisjoni 18. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1224/2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (9).”

| 4) | A jao „Nimetatud õigusaktid” punktis 2 jäetakse pealkirja „Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 987/2009 järgmiselt:” alt välja järgmised sõnad:
  „Šveitsi ja Itaalia 20. detsembri 2005. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks tervisekindlustushüvitiste tagasimaksmise kord”. |
| --- | --- |

4)

A jao „Nimetatud õigusaktid” punktis 2 jäetakse pealkirja „Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 987/2009 järgmiselt:” alt välja järgmised sõnad:

„Šveitsi ja Itaalia 20. detsembri 2005. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks tervisekindlustushüvitiste tagasimaksmise kord”

| 5) | B jaos „Õigusaktid, mida kokkuleppeosalised nõuetekohaselt arvesse võtavad” lisatakse punkti 21 järele järgmised punktid:






  „22. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 3. märtsi 2010. aasta otsus nr E2, millega kehtestatakse kord määruse (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu artiklis 1 määratletud asutuste kohta EESSI juurde kuuluvasse elektroonilisse kataloogi kantud andmetes tehtavate muudatuste haldamiseks (10). |
| --- | --- | --- |

5)

B jaos „Õigusaktid, mida kokkuleppeosalised nõuetekohaselt arvesse võtavad” lisatakse punkti 21 järele järgmised punktid:

„22.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 3. märtsi 2010. aasta otsus nr E2, millega kehtestatakse kord määruse (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu artiklis 1 määratletud asutuste kohta EESSI juurde kuuluvasse elektroonilisse kataloogi kantud andmetes tehtavate muudatuste haldamiseks (10).

| 23. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 19. oktoobri 2011. aasta otsus nr E3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 95 määratletud üleminekuperioodi kohta (11). |
| --- | --- |

23.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 19. oktoobri 2011. aasta otsus nr E3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 95 määratletud üleminekuperioodi kohta (11).

| 24. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 16. detsembri 2010. aasta otsus nr H6, mis käsitleb teatavate põhimõtete kohaldamist perioodide liitmise osas määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) artikli 6 alusel (12). |
| --- | --- |

24.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 16. detsembri 2010. aasta otsus nr H6, mis käsitleb teatavate põhimõtete kohaldamist perioodide liitmise osas määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) artikli 6 alusel (12).

| 25. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 15. juuni 2011. aasta otsus nr S8 määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) artiklis 33 sätestatud proteeside, oluliste abivahendite ja muude oluliste mitterahaliste hüvitiste andmise kohta (13). |
| --- | --- |

25.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 15. juuni 2011. aasta otsus nr S8 määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) artiklis 33 sätestatud proteeside, oluliste abivahendite ja muude oluliste mitterahaliste hüvitiste andmise kohta (13).

| 26. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 13. detsembri 2011. aasta otsus nr U4 määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõigete 6 ja 7 ning määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 70 kohase tagasimaksmise korra kohta (14).” |
| --- | --- |

26.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 13. detsembri 2011. aasta otsus nr U4 määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõigete 6 ja 7 ning määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 70 kohase tagasimaksmise korra kohta (14).”

| 6) | C jaos „Õigusaktid, mida kokkuleppeosalised arvesse võtavad” lisatakse punkti 2 järele järgmine punkt:






  „3. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 15. märtsi 2012. aasta soovitus nr S1, mis käsitleb piiriülese elusorganidoonorluse finantsaspekte (15).” |
| --- | --- | --- |

6)

C jaos „Õigusaktid, mida kokkuleppeosalised arvesse võtavad” lisatakse punkti 2 järele järgmine punkt:

„3.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 15. märtsi 2012. aasta soovitus nr S1, mis käsitleb piiriülese elusorganidoonorluse finantsaspekte (15).”

---

(1)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 43.

(2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 43.

(3)  ELT L 338, 22.12.2010, lk 35.

(4)  ELT L 149, 8.6.2012, lk 4.

(5)  ELT L 349, 19.12.2012, lk 45.

(6)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

(7)  ELT L 338, 22.12.2010, lk 35.

(8)  ELT L 149, 8.6.2012, lk 4.

(9)  ELT L 349, 19.12.2012, lk 45.

(10)  ELT C 187, 10.7.2010, lk 5 [sotsiaalkindlustust käsitleva teabe elektrooniline vahetamine].

(11)  ELT C 12, 14.1.2012, lk 6.

(12)  ELT C 45, 12.2.2011, lk 5.

(13)  ELT C 262, 6.9.2011, lk 6.

(14)  ELT C 57, 25.2.2012, lk 4.

(15)  ELT C 240, 10.8.2012, lk 3.

---

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/35

---

KOMISJONI OTSUS,

25. juuni 2014,

riigiabi (SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06)) kohta, mida Tšehhi Vabariik on andnud Ústí piirkonnas mitmele piirkondlike bussiteenuste pakkujale

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4081 all)

(Ainult tšehhikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/791/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjon sai 14. veebruari 2005. aasta kirjaga kaebuse ettevõtjalt Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (edaspidi „DPÚK”) riigiabi kohta, mida anti väidetavalt Tšehhi Vabariigis Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele. DPÚK on aktsiaselts, kes osutab Ústí piirkonnas piirkondlikke bussiveoteenuseid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 14. veebruari 2005. aasta kirjaga kaebuse ettevõtjalt Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (edaspidi „DPÚK”) riigiabi kohta, mida anti väidetavalt Tšehhi Vabariigis Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele. DPÚK on aktsiaselts, kes osutab Ústí piirkonnas piirkondlikke bussiveoteenuseid.

| (2) | Komisjon küsis Tšehhi ametiasutustelt teavet 11. mail 2005, 23. jaanuaril 2006, 5. oktoobril 2006 ja 19. juulil 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon küsis Tšehhi ametiasutustelt teavet 11. mail 2005, 23. jaanuaril 2006, 5. oktoobril 2006 ja 19. juulil 2007.

| (3) | Tšehhi ametiasutused vastasid 22. novembril 2005, 7. aprillil 2006, 21. detsembril 2006, 17. oktoobril 2007 ja 25. märtsil 2008. |
| --- | --- |

(3)

Tšehhi ametiasutused vastasid 22. novembril 2005, 7. aprillil 2006, 21. detsembril 2006, 17. oktoobril 2007 ja 25. märtsil 2008.

| (4) | DPÚK esitas lisateavet 21. veebruari 2006. aasta ja 31. oktoobri 2006. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(4)

DPÚK esitas lisateavet 21. veebruari 2006. aasta ja 31. oktoobri 2006. aasta kirjadega.

| (5) | Komisjon pidas koosoleku DPÚKi esindajatega 26. juulil 2007 ja Tšehhi ametiasutuste esindajatega 28. augustil 2007. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon pidas koosoleku DPÚKi esindajatega 26. juulil 2007 ja Tšehhi ametiasutuste esindajatega 28. augustil 2007.

| (6) | 16. aprilli 2008. aasta kirjaga teatas komisjon Tšehhi Vabariigile oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus teatavate meetmete suhtes, mis kujutavad endast väidetavalt riigiabi (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Tšehhi Vabariik esitas menetluse algatamise otsuse kohta märkused 21. augustil 2008. |
| --- | --- |

(6)

16. aprilli 2008. aasta kirjaga teatas komisjon Tšehhi Vabariigile oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus teatavate meetmete suhtes, mis kujutavad endast väidetavalt riigiabi (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Tšehhi Vabariik esitas menetluse algatamise otsuse kohta märkused 21. augustil 2008.

| (7) | Komisjon kutsus seoses menetluse algatamise otsuse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (2) huvitatud isikuid üles esitama väidetava abi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon kutsus seoses menetluse algatamise otsuse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (2) huvitatud isikuid üles esitama väidetava abi kohta märkusi.

| (8) | Komisjon sai 22. augustil 2008 märkused ühelt huvitatud isikult, DPÚKilt. Komisjon edastas need märkused Tšehhi Vabariigile, kellele anti võimalus vastata. Asjaomane vastus saabus 4. detsembri 2008. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon sai 22. augustil 2008 märkused ühelt huvitatud isikult, DPÚKilt. Komisjon edastas need märkused Tšehhi Vabariigile, kellele anti võimalus vastata. Asjaomane vastus saabus 4. detsembri 2008. aasta kirjaga.

| (9) | 15. juulil 2010 palus komisjon Tšehhi Vabariigil esitada märkused komisjoni kavatsuse kohta kontrollida teatavate kaebuses käsitletud meetmete kokkusobivust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (3) alusel. Tšehhi Vabariik esitas oma märkused 12. augustil 2010. |
| --- | --- |

(9)

15. juulil 2010 palus komisjon Tšehhi Vabariigil esitada märkused komisjoni kavatsuse kohta kontrollida teatavate kaebuses käsitletud meetmete kokkusobivust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (3) alusel. Tšehhi Vabariik esitas oma märkused 12. augustil 2010.

2.   MEETMETE KIRJELDUS

| (10) | DPÚKi sõnul maksid Ústí piirkonna ametiasutused teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele hüvitist avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ajavahemikus 2004–2007. Peale selle kohaldati kõnealuste bussiettevõtjate suhtes eri vormis — sooduslaenude, toetuste, garantiide, omakapitali suurendamise, sõidukite liisimise, bussijaamade rentimise ja parkimisautomaatide käitamise teel — mitmeid väidetavaid abimeetmeid. |
| --- | --- |

(10)

DPÚKi sõnul maksid Ústí piirkonna ametiasutused teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele hüvitist avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ajavahemikus 2004–2007. Peale selle kohaldati kõnealuste bussiettevõtjate suhtes eri vormis — sooduslaenude, toetuste, garantiide, omakapitali suurendamise, sõidukite liisimise, bussijaamade rentimise ja parkimisautomaatide käitamise teel — mitmeid väidetavaid abimeetmeid.

| (11) | Komisjon järeldas oma menetluse algatamise otsuses, et ta ei saa hinnata mitme meetme kokkusobivust aluslepinguga, sest neid meetmeid oli kohaldatud enne Tšehhi Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Teiste meetmete puhul oli komisjon leidnud juba menetluse algatamise otsuses, et nende puhul ei olnud tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon järeldas oma menetluse algatamise otsuses, et ta ei saa hinnata mitme meetme kokkusobivust aluslepinguga, sest neid meetmeid oli kohaldatud enne Tšehhi Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Teiste meetmete puhul oli komisjon leidnud juba menetluse algatamise otsuses, et nende puhul ei olnud tegemist riigiabiga.

| (12) | Sellest tulenevalt väljendas komisjon kahtlust järgmiste meetmete suhtes:






  a) | hüvitis, mille Ústí piirkonna ametiasutused andsid teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest veoteenuste valdkonnas 2005. ja 2006. aastal; |
| --- | --- | --- |

(12)

Sellest tulenevalt väljendas komisjon kahtlust järgmiste meetmete suhtes:

a)

hüvitis, mille Ústí piirkonna ametiasutused andsid teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest veoteenuste valdkonnas 2005. ja 2006. aastal;

| b) | hüvitis, mille Ústí piirkonna ametiasutused andsid teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007; |
| --- | --- |

b)

hüvitis, mille Ústí piirkonna ametiasutused andsid teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007;

| c) | hüvitis, mille Ústí piirkonna ametiasutused andsid teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006; |
| --- | --- |

c)

hüvitis, mille Ústí piirkonna ametiasutused andsid teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006;

| d) | garantiid, mille Ústí nad Labemi omavalitsus andis ettevõtjale Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (edaspidi „DP Ústí”) 23. juulil 2004 ja 11. aprillil 2005 laenude tagamiseks, mille väärtus oli vastavalt 35 miljonit Tšehhi krooni ja 5 miljonit Tšehhi krooni; |
| --- | --- |

d)

garantiid, mille Ústí nad Labemi omavalitsus andis ettevõtjale Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (edaspidi „DP Ústí”) 23. juulil 2004 ja 11. aprillil 2005 laenude tagamiseks, mille väärtus oli vastavalt 35 miljonit Tšehhi krooni ja 5 miljonit Tšehhi krooni;

| e) | Ústí nad Labemi omavalitsuse 2006. aastal teostatud DP Ústí omakapitali suurendamine 160 miljoni Tšehhi krooni võrra. |
| --- | --- |

e)

Ústí nad Labemi omavalitsuse 2006. aastal teostatud DP Ústí omakapitali suurendamine 160 miljoni Tšehhi krooni võrra.

2.1.   ASJAKOHANE ÕIGUSRAAMISTIK AJAVAHEMIKUS 2004–2007

| (13) | Tšehhi Vabariigis võivad pakkuda avalikke bussiveoteenuseid vaid tegevusluba omavad ettevõtjad. Tšehhi Vabariigis on avalike bussiveoteenuste pakkumiseks kehtestatud kaks korda. Esimene neist on seotud veoteenustega, mida pakutakse ärilistel alustel tegevuslubade põhjal, mis väljastatakse ettevõtjatele, kellel on avalike bussiveoteenuste pakkumiseks üldine luba („koncese”). Teine kord on seotud veoteenustega, mida pakutakse avaliku teenindamise kohustuse täitmise raames tegevuslubade põhjal, mis on väljastatud konkreetsete liinide jaoks ettevõtjatele, kellel on avalike bussiveoteenuste pakkumiseks üldine luba („koncese”), ning i) avaliku teenindamise lepingu põhjal või ii) avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist käsitleva asjaomase ametiasutuse otsuse põhjal (4). |
| --- | --- |

(13)

Tšehhi Vabariigis võivad pakkuda avalikke bussiveoteenuseid vaid tegevusluba omavad ettevõtjad. Tšehhi Vabariigis on avalike bussiveoteenuste pakkumiseks kehtestatud kaks korda. Esimene neist on seotud veoteenustega, mida pakutakse ärilistel alustel tegevuslubade põhjal, mis väljastatakse ettevõtjatele, kellel on avalike bussiveoteenuste pakkumiseks üldine luba („koncese”). Teine kord on seotud veoteenustega, mida pakutakse avaliku teenindamise kohustuse täitmise raames tegevuslubade põhjal, mis on väljastatud konkreetsete liinide jaoks ettevõtjatele, kellel on avalike bussiveoteenuste pakkumiseks üldine luba („koncese”), ning i) avaliku teenindamise lepingu põhjal või ii) avaliku teenindamise kohustuse kehtestamist käsitleva asjaomase ametiasutuse otsuse põhjal (4).

| (14) | Tšehhi Vabariigis võivad pakkuda avalikke bussiveoteenuseid vaid tegevusluba omavad ettevõtjad. Tšehhi ametiasutuste sõnul on tegevusluba luba, mille ametiasutused on andnud avaliku regulaarveoteenuse osutamiseks. Tegevusloa eesmärk on tagada, et bussivedusid korraldavad vaid ettevõtjad, kes vastavad teatud kvaliteedinõuetele. Vastavalt maanteevedusid käsitleva seaduse nr 111/1994 (5) (edaspidi „maanteevedude seadus”) artiklile 18 hõlmavad need nõuded eeskätt kohustust pakkuda teenuseid kooskõlas heakskiidetud sõiduplaaniga, tagada reisijatele teataval tasemel turvalisus ning avaldada sõiduplaanid ja märkida bussile liini nimetus. Piirkondlikud bussiveoteenused olid vaatlusalusel perioodil Ústi piirkonnas täielikult liberaliseeritud — vaatlusalusel perioodil võis pakkuda Tšehhi Vabariigis piirkondlikke bussiveoteenuseid ükskõik milline teise liikmesriigi ettevõtja, kes vastas tegevusloa saamise tingimustele. Süsteem on olnud praegusel kujul paigas alates 2004. aastast. |
| --- | --- |

(14)

Tšehhi Vabariigis võivad pakkuda avalikke bussiveoteenuseid vaid tegevusluba omavad ettevõtjad. Tšehhi ametiasutuste sõnul on tegevusluba luba, mille ametiasutused on andnud avaliku regulaarveoteenuse osutamiseks. Tegevusloa eesmärk on tagada, et bussivedusid korraldavad vaid ettevõtjad, kes vastavad teatud kvaliteedinõuetele. Vastavalt maanteevedusid käsitleva seaduse nr 111/1994 (5) (edaspidi „maanteevedude seadus”) artiklile 18 hõlmavad need nõuded eeskätt kohustust pakkuda teenuseid kooskõlas heakskiidetud sõiduplaaniga, tagada reisijatele teataval tasemel turvalisus ning avaldada sõiduplaanid ja märkida bussile liini nimetus. Piirkondlikud bussiveoteenused olid vaatlusalusel perioodil Ústi piirkonnas täielikult liberaliseeritud — vaatlusalusel perioodil võis pakkuda Tšehhi Vabariigis piirkondlikke bussiveoteenuseid ükskõik milline teise liikmesriigi ettevõtja, kes vastas tegevusloa saamise tingimustele. Süsteem on olnud praegusel kujul paigas alates 2004. aastast.

| (15) | Maanteevedude seaduse artiklis 19 on sätestatud, et avaliku teenindamise kohustust tuleb mõista kui ettevõtja poolt avalikes huvides täidetavat kohustust, mille täitmisega kõnealune ettevõtja majanduslikult ebasoodsamasse olukorda sattumise tõttu muidu ei nõustuks või nõustuks ainult osaliselt. Avaliku teenindamise kohustus antakse ettevõtjale asjakohase riigiasutusega sõlmitava kirjaliku lepingu alusel (6). Avaliku teenindamise kohustuse määratlemisel viidatakse otseselt nõukogu määruse (EMÜ) nr 1191/69 (7) artiklile 14, mille lõikes 1 on sätestatud, et „avaliku teenindamise leping võib hõlmata eelkõige: — veoteenuseid, mis vastavad kinnitatud jätkuvus-, regulaarsus-, veomahu- ja kvaliteedinormidele, — lisaveoteenuseid, — veoteenuseid, mida osutatakse kindlaksmääratud hinnaga ja kindlaksmääratud tingimustel, eriti reisijate teatavatele kategooriatele või teatavatel marsruutidel, — teenuste kohandamist tegelike nõuetega”. |
| --- | --- |

(15)

Maanteevedude seaduse artiklis 19 on sätestatud, et avaliku teenindamise kohustust tuleb mõista kui ettevõtja poolt avalikes huvides täidetavat kohustust, mille täitmisega kõnealune ettevõtja majanduslikult ebasoodsamasse olukorda sattumise tõttu muidu ei nõustuks või nõustuks ainult osaliselt. Avaliku teenindamise kohustus antakse ettevõtjale asjakohase riigiasutusega sõlmitava kirjaliku lepingu alusel (6). Avaliku teenindamise kohustuse määratlemisel viidatakse otseselt nõukogu määruse (EMÜ) nr 1191/69 (7) artiklile 14, mille lõikes 1 on sätestatud, et „avaliku teenindamise leping võib hõlmata eelkõige: — veoteenuseid, mis vastavad kinnitatud jätkuvus-, regulaarsus-, veomahu- ja kvaliteedinormidele, — lisaveoteenuseid, — veoteenuseid, mida osutatakse kindlaksmääratud hinnaga ja kindlaksmääratud tingimustel, eriti reisijate teatavatele kategooriatele või teatavatel marsruutidel, — teenuste kohandamist tegelike nõuetega”.

| (16) | Maanteevedude seaduse alusel on asjaomane riigiasutus kohustatud hüvitama tõendatava kahju, mida ettevõtja kannab avaliku teenindamise kohustuse täitmise tulemusel (8). Kõnealuse seaduse artikli 19b kohaselt on tõendatav kahju reisijate liinivedude valdkonnas määratletud kui ettevõtja avaliku teenindamise kohustuse täitmise majanduslikult põhjendatud kulude ja mõistliku kasumi (9) summa ning teenitud tulu vahe. |
| --- | --- |

(16)

Maanteevedude seaduse alusel on asjaomane riigiasutus kohustatud hüvitama tõendatava kahju, mida ettevõtja kannab avaliku teenindamise kohustuse täitmise tulemusel (8). Kõnealuse seaduse artikli 19b kohaselt on tõendatav kahju reisijate liinivedude valdkonnas määratletud kui ettevõtja avaliku teenindamise kohustuse täitmise majanduslikult põhjendatud kulude ja mõistliku kasumi (9) summa ning teenitud tulu vahe.

| (17) | Maanteevedude seaduse artikli 19b lõikes 3 on sätestatud, et ettevõtja kohustus esitada tõendatava kahju kohta objektiivne hinnang, mis hõlmab kogu sõlmitavas avaliku teenindamise lepingus käsitletavat ajavahemikku, on nõue, mis tuleb täita avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks. Piirkond hüvitab tõendatava kahju summas, mis ei ületa objektiivset hinnangut, millele lisanduvad üksnes ettenägematud kulud. Tõendatava kahju objektiivne hinnang on prognoositavat kahju käsitlev hinnang, mille koostab sõltumatu ekspert enne teenuse osutamist. Maanteevedude seaduse artikli 19b lõikes 3 on sätestatud, et isegi kui ettevõtja nõuab tekkinud kahju eest pärast lepingu täitmist suuremat hüvitist, jääb asjaomane riigiasutus kõnealuses hinnangus eelnevalt kindlaks määratud ülemmäära juurde. Seevastu, kui tegelik kahju on tõendatava kahju objektiivses hinnangus esitatust väiksem, hüvitatakse vaid tegelik kahju. Hüvitada võidakse ka lepingu täitmisel tekkinud ettenägematud kulud, mida ei olnud võimalik lepingu sõlmimise ajal prognoosida. |
| --- | --- |

(17)

Maanteevedude seaduse artikli 19b lõikes 3 on sätestatud, et ettevõtja kohustus esitada tõendatava kahju kohta objektiivne hinnang, mis hõlmab kogu sõlmitavas avaliku teenindamise lepingus käsitletavat ajavahemikku, on nõue, mis tuleb täita avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks. Piirkond hüvitab tõendatava kahju summas, mis ei ületa objektiivset hinnangut, millele lisanduvad üksnes ettenägematud kulud. Tõendatava kahju objektiivne hinnang on prognoositavat kahju käsitlev hinnang, mille koostab sõltumatu ekspert enne teenuse osutamist. Maanteevedude seaduse artikli 19b lõikes 3 on sätestatud, et isegi kui ettevõtja nõuab tekkinud kahju eest pärast lepingu täitmist suuremat hüvitist, jääb asjaomane riigiasutus kõnealuses hinnangus eelnevalt kindlaks määratud ülemmäära juurde. Seevastu, kui tegelik kahju on tõendatava kahju objektiivses hinnangus esitatust väiksem, hüvitatakse vaid tegelik kahju. Hüvitada võidakse ka lepingu täitmisel tekkinud ettenägematud kulud, mida ei olnud võimalik lepingu sõlmimise ajal prognoosida.

| (18) | Tõendatava kahju kindlaksmääramine, tõendatava kahju objektiivse hinnangu arvutusmeetod, asjakohastest eelarvetest rahaliste vahendite eraldamise eeskirjad, dokumendid, millele tuleb tugineda tõendatava kahju arvutamisel, ja viis, kuidas teostada veoteenuste rahastamise üle valitsuse järelevalvet, määratakse kindlaks rakendusmääruses (10). |
| --- | --- |

(18)

Tõendatava kahju kindlaksmääramine, tõendatava kahju objektiivse hinnangu arvutusmeetod, asjakohastest eelarvetest rahaliste vahendite eraldamise eeskirjad, dokumendid, millele tuleb tugineda tõendatava kahju arvutamisel, ja viis, kuidas teostada veoteenuste rahastamise üle valitsuse järelevalvet, määratakse kindlaks rakendusmääruses (10).

| (19) | Alates 1. jaanuarist 2003 vastutavad piirkondlikud ametiasutused, sealhulgas Ústí piirkonna ametiasutused, lepingute sõlmimise eest vedajatega piirkondlike avalike transporditeenuste osutamiseks Tšehhi Vabariigis. Üldiste bussiveoteenuste pakkumine on tagatud Tšehhi Vabariigis kahel võimalikul viisil. Esiteks põhiveoteenuste abil, mida vastavalt maanteevedude seaduse artiklitele 19a ja 19b tuleb mõista kui teenuseid, millega tagatakse piirkondlikud veod, ning mida haldavad asjakohased piirkondlikud ametiasutused. Tõendatava kahju katavad piirkonnad oma eelarvest. Teiseks muude veoteenuste abil, mida vastavalt maanteevedude seaduse artiklile 19c tuleb mõista kui teenuseid, millega kantakse hoolt omavalitsuste veovajaduste eest väljaspool piirkonna põhiveoteenuste pakkumist, ja mida haldavad omavalitsused. Nende muude veoteenuste puhul sõlmib omavalitsus ettevõtjaga avaliku teenindamise lepingu ja katab avaliku teenindamise kohustuse täitmisel tekkinud tõendatava kahju oma eelarvest. Põhiveoteenuste ja muude veoteenuste eest makstav hüvitis ei tohi kattuda: kui konkreetse liini kahjud kannab piirkondlik ametiasutus, ei saa sama kahju hüvitada omavalitsus, ja vastupidi, nii et topelthüvitamine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

(19)

Alates 1. jaanuarist 2003 vastutavad piirkondlikud ametiasutused, sealhulgas Ústí piirkonna ametiasutused, lepingute sõlmimise eest vedajatega piirkondlike avalike transporditeenuste osutamiseks Tšehhi Vabariigis. Üldiste bussiveoteenuste pakkumine on tagatud Tšehhi Vabariigis kahel võimalikul viisil. Esiteks põhiveoteenuste abil, mida vastavalt maanteevedude seaduse artiklitele 19a ja 19b tuleb mõista kui teenuseid, millega tagatakse piirkondlikud veod, ning mida haldavad asjakohased piirkondlikud ametiasutused. Tõendatava kahju katavad piirkonnad oma eelarvest. Teiseks muude veoteenuste abil, mida vastavalt maanteevedude seaduse artiklile 19c tuleb mõista kui teenuseid, millega kantakse hoolt omavalitsuste veovajaduste eest väljaspool piirkonna põhiveoteenuste pakkumist, ja mida haldavad omavalitsused. Nende muude veoteenuste puhul sõlmib omavalitsus ettevõtjaga avaliku teenindamise lepingu ja katab avaliku teenindamise kohustuse täitmisel tekkinud tõendatava kahju oma eelarvest. Põhiveoteenuste ja muude veoteenuste eest makstav hüvitis ei tohi kattuda: kui konkreetse liini kahjud kannab piirkondlik ametiasutus, ei saa sama kahju hüvitada omavalitsus, ja vastupidi, nii et topelthüvitamine ei ole võimalik.

2.2.   HÜVITISED AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSE TÄITMISE EEST 2005. JA 2006. AASTAL

| (20) | Tšehhi ametiasutuste sõnul proovis Ústí piirkond asendada olemasolevad mitmeaastased piirkondlike bussiveoteenuste osutamise lepingud 2004. aasta sügisel uute, võimaluse korral odavamate lepingutega. Selleks kuulutas Ústí piirkond välja teabekogumise, et saada piisavalt teavet nende teenuste pakkumise eeldatavate turuhindade kohta. Selle ettevõtmise tulemused ei toonud lõppkokkuvõttes kaasa uute lepingute sõlmimist. |
| --- | --- |

(20)

Tšehhi ametiasutuste sõnul proovis Ústí piirkond asendada olemasolevad mitmeaastased piirkondlike bussiveoteenuste osutamise lepingud 2004. aasta sügisel uute, võimaluse korral odavamate lepingutega. Selleks kuulutas Ústí piirkond välja teabekogumise, et saada piisavalt teavet nende teenuste pakkumise eeldatavate turuhindade kohta. Selle ettevõtmise tulemused ei toonud lõppkokkuvõttes kaasa uute lepingute sõlmimist.

| (21) | Ústí piirkonna ametiasutused otsustasid hoopiski pikendada olemasolevaid lepinguid 30. aprillini 2005, sõlmides nende lisad järgmiste ettevõtjatega: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (edaspidi „ČSAD”), (11) Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (edaspidi „DP Ústí”), Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (edaspidi „DP Teplice”), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (edaspidi „DP Chomutov”), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (edaspidi „DP Děčín”), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (edaspidi „DP Most”), Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (edaspidi „Podbořany”), Miroslav Ohem — SADO (edaspidi„Miroslav Ohem”), Petr Frommel — FOBUS (edaspidi „Petr Frommel”) ja Petr Stejskal — SPORTBUS (edaspidi „Petr Stejskal”). |
| --- | --- |

(21)

Ústí piirkonna ametiasutused otsustasid hoopiski pikendada olemasolevaid lepinguid 30. aprillini 2005, sõlmides nende lisad järgmiste ettevõtjatega: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (edaspidi „ČSAD”), (11) Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (edaspidi „DP Ústí”), Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (edaspidi „DP Teplice”), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (edaspidi „DP Chomutov”), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (edaspidi „DP Děčín”), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (edaspidi „DP Most”), Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (edaspidi „Podbořany”), Miroslav Ohem — SADO (edaspidi„Miroslav Ohem”), Petr Frommel — FOBUS (edaspidi „Petr Frommel”) ja Petr Stejskal — SPORTBUS (edaspidi „Petr Stejskal”).

| (22) | 2005. aasta kevadel sõlmiti täiendavad lisad, millega pikendati lepingute kehtivust 31. detsembrini 2005. Need lisad sõlmiti eelmises põhjenduses loetletud ettevõtjatega, v.a Petr Frommel, kes ei olnud enam huvitatud selles piirkonnas veoteenuste pakkumisest. Selle asemel sõlmiti uus leping ettevõtjaga Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (edaspidi „Vilém Graupner”) |
| --- | --- |

(22)

2005. aasta kevadel sõlmiti täiendavad lisad, millega pikendati lepingute kehtivust 31. detsembrini 2005. Need lisad sõlmiti eelmises põhjenduses loetletud ettevõtjatega, v.a Petr Frommel, kes ei olnud enam huvitatud selles piirkonnas veoteenuste pakkumisest. Selle asemel sõlmiti uus leping ettevõtjaga Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (edaspidi „Vilém Graupner”)

| (23) | Tabelis 1 on esitatud lepingulisades esitatud näitajad, mille alusel hinnati 2005. aasta puhul objektiivselt iga kõnealuse ettevõtja tõendatavat kahju.

  Tabel 1
   (12)


  2005. aasta lepingute ülevaade

  (parandatud näitajad, mille Tšehhi Vabariik esitas pärast menetluse algatamise otsust)















  2005 | Kilomeetrite arv | Veoteenuste eeldatav hind kilomeetri kohta (13) (Tšehhi kroonides) | Veoteenuste eeldatav koguhind (Tšehhi kroonides) | Prognoositav tulu kilomeetri kohta (14) (Tšehhi kroonides) | Prognoositav kogutulu (Tšehhi kroonides) | Tõendatav kahju kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Tõendatav kogukahju (Tšehhi kroonides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD | 11 279 177,68 | 30,59 | 345 071 757,00 | 14,47 | 163 224 589,00 | 16,12 | 181 847 168,00 |
| DP Ústí | 150 696,60 | 37,16 | 5 599 878,00 | 20,01 | 3 015 435,00 | 17,15 | 2 584 443,00 |
| DP Teplice | 409 412,40 | 33,35 | 13 653 903,00 | 17,56 | 7 191 006,00 | 15,79 | 6 462 897,00 |
| DP Chomutov | 1 155 060,00 | 30,40 | 35 113 824,00 | 11,55 | 13 340 905,00 | 18,85 | 21 772 919,00 |
| DP Děčín | 636 830,00 | 29,24 | 18 619 839,30 | 13,71 | 8 729 066,00 | 15,53 | 9 890 772,00 |
| DP Most | 229 878,90 | 34,51 | 7 933 109,00 | 14,25 | 3 275 769,00 | 20,26 | 4 657 340,00 |
| Podbořany | 395 081,00 | 27,06 | 10 689 652,00 | 13,65 | 5 392 773,00 | 13,41 | 5 296 879,00 |
| Miroslav Ohem | 68 936,00 | 29,00 | 1 999 144,00 | 11,54 | 795 642,00 | 17,46 | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 14 868,00 | 24,00 | 356 832,00 | 7,27 | 108 125,00 | 16,73 | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 11 144,00 | 21,70 | 241 825,00 | 6,92 | 77 105,00 | 14,78 | 164 720,00 |
| Vilém Graupner | 20 492,00 | 21,50 | 440 578,00 | 4,63 | 94 878,00 | 16,87 | 345 700,00 |

(23)

Tabelis 1 on esitatud lepingulisades esitatud näitajad, mille alusel hinnati 2005. aasta puhul objektiivselt iga kõnealuse ettevõtja tõendatavat kahju.

Tabel 1
   (12)

2005. aasta lepingute ülevaade

(parandatud näitajad, mille Tšehhi Vabariik esitas pärast menetluse algatamise otsust)

2005

Kilomeetrite arv

Veoteenuste eeldatav hind kilomeetri kohta (13) (Tšehhi kroonides)

Veoteenuste eeldatav koguhind (Tšehhi kroonides)

Prognoositav tulu kilomeetri kohta (14) (Tšehhi kroonides)

Prognoositav kogutulu (Tšehhi kroonides)

Tõendatav kahju kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Tõendatav kogukahju (Tšehhi kroonides)

ČSAD

11 279 177,68

30,59

345 071 757,00

14,47

163 224 589,00

16,12

181 847 168,00

DP Ústí

150 696,60

37,16

5 599 878,00

20,01

3 015 435,00

17,15

2 584 443,00

DP Teplice

409 412,40

33,35

13 653 903,00

17,56

7 191 006,00

15,79

6 462 897,00

DP Chomutov

1 155 060,00

30,40

35 113 824,00

11,55

13 340 905,00

18,85

21 772 919,00

DP Děčín

636 830,00

29,24

18 619 839,30

13,71

8 729 066,00

15,53

9 890 772,00

DP Most

229 878,90

34,51

7 933 109,00

14,25

3 275 769,00

20,26

4 657 340,00

Podbořany

395 081,00

27,06

10 689 652,00

13,65

5 392 773,00

13,41

5 296 879,00

Miroslav Ohem

68 936,00

29,00

1 999 144,00

11,54

795 642,00

17,46

1 203 502,00

Petr Frommel

14 868,00

24,00

356 832,00

7,27

108 125,00

16,73

248 707,00

Petr Stejskal

11 144,00

21,70

241 825,00

6,92

77 105,00

14,78

164 720,00

Vilém Graupner

20 492,00

21,50

440 578,00

4,63

94 878,00

16,87

345 700,00

| (24) | Veoteenuste eeldatavat koguhinda vähendatakse ettevõtja eeldatava tulu võrra, mis põhineb peamiselt piletimüügil ja muudel tuluallikatel. Tekkiv tõendatav kahju, mis hõlmab mõistlikku kasumit, kujutab endast objektiivset hinnangut tõendatava kahju kohta ehk avaliku teenindamise eest antava hüvitise kohustuslikku ja siduvat ülemmäära, mille piires võib Ústí piirkond ettevõtjale hüvitist maksta, nagu on selgitatud põhjenduses 17. |
| --- | --- |

(24)

Veoteenuste eeldatavat koguhinda vähendatakse ettevõtja eeldatava tulu võrra, mis põhineb peamiselt piletimüügil ja muudel tuluallikatel. Tekkiv tõendatav kahju, mis hõlmab mõistlikku kasumit, kujutab endast objektiivset hinnangut tõendatava kahju kohta ehk avaliku teenindamise eest antava hüvitise kohustuslikku ja siduvat ülemmäära, mille piires võib Ústí piirkond ettevõtjale hüvitist maksta, nagu on selgitatud põhjenduses 17.

| (25) | Tšehhi ametiasutuste sõnul maksti 2005. aasta puhul välja järgmised tegelikud hüvitised.

  Tabel 2


  Tegelikud hüvitised 2005. aastal







  Ettevõtja | Summa Tšehhi kroonides |
| --- | --- | --- |
| ČSAD | 181 106 734,73 |
| DP Ústí | 2 584 442,98 |
| DP Teplice | 5 972 688,46 |
| DP Chomutov | 21 024 546,00 |
| DP Děčín | 8 792 202,00 |
| DP Most | 4 491 342,03 |
| Podbořany | 5 189 441,00 |
| Miroslav Ohem | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 95 823,00 |
| Vilém Graupner | 338 807,50 |

(25)

Tšehhi ametiasutuste sõnul maksti 2005. aasta puhul välja järgmised tegelikud hüvitised.

Tabel 2

Tegelikud hüvitised 2005. aastal

Ettevõtja

Summa Tšehhi kroonides

ČSAD

181 106 734,73

DP Ústí

2 584 442,98

DP Teplice

5 972 688,46

DP Chomutov

21 024 546,00

DP Děčín

8 792 202,00

DP Most

4 491 342,03

Podbořany

5 189 441,00

Miroslav Ohem

1 203 502,00

Petr Frommel

248 707,00

Petr Stejskal

95 823,00

Vilém Graupner

338 807,50

| (26) | Vastavalt Tšehhi ametiasutuste esitatud teabele sai DP Ústí 2005. aasta eest täiendavad avaliku teenindamise hüvitised summas 7 335 000 Tšehhi krooni ja 4 591 200 Tšehhi krooni. Ent nagu Tšehhi ametiasutused selgitasid oma vastuses menetluse algatamise otsusele, oli nende hüvitiste andja Ústí nad Labemi omavalitsus ja need olid seotud üksnes omavalitsusesisese ühistranspordiga. Seepärast on need hüvitised erinevad ja selgelt lahus Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste jaoks antud avaliku teenindamise hüvitistest ning ei ole seotud käesolevas otsuses vaadeldavate meetmetega. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt Tšehhi ametiasutuste esitatud teabele sai DP Ústí 2005. aasta eest täiendavad avaliku teenindamise hüvitised summas 7 335 000 Tšehhi krooni ja 4 591 200 Tšehhi krooni. Ent nagu Tšehhi ametiasutused selgitasid oma vastuses menetluse algatamise otsusele, oli nende hüvitiste andja Ústí nad Labemi omavalitsus ja need olid seotud üksnes omavalitsusesisese ühistranspordiga. Seepärast on need hüvitised erinevad ja selgelt lahus Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste jaoks antud avaliku teenindamise hüvitistest ning ei ole seotud käesolevas otsuses vaadeldavate meetmetega.

| (27) | Vastavalt Tšehhi ametiasutuste esitatud teabele sai ka DP Teplice 2005. aasta eest täiendava avaliku teenindamise hüvitise summas 34 500 000 Tšehhi krooni. Peale selle sõlmiti 2003. aastal Teplice omavalitsuse ja DP Teplice vahel kaks liisingulepingut ning 5. mail 2006 ja 18. oktoobril 2006 kirjutati alla nende lisadele, et liisida avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks kaks uut trollibussi. Ent nagu Tšehhi ametiasutused selgitasid oma vastuses menetluse algatamise otsusele, oli see avaliku teenindamise hüvitis ja nende trollide liisimine seotud üksnes Teplice omavalitsuse omavalitsusesisese ühistranspordiga. Need meetmed on erinevad ja selgelt lahus Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste jaoks antud avaliku teenindamise hüvitistest ning ei ole seega seotud käesolevas otsuses vaadeldavate meetmetega. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt Tšehhi ametiasutuste esitatud teabele sai ka DP Teplice 2005. aasta eest täiendava avaliku teenindamise hüvitise summas 34 500 000 Tšehhi krooni. Peale selle sõlmiti 2003. aastal Teplice omavalitsuse ja DP Teplice vahel kaks liisingulepingut ning 5. mail 2006 ja 18. oktoobril 2006 kirjutati alla nende lisadele, et liisida avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks kaks uut trollibussi. Ent nagu Tšehhi ametiasutused selgitasid oma vastuses menetluse algatamise otsusele, oli see avaliku teenindamise hüvitis ja nende trollide liisimine seotud üksnes Teplice omavalitsuse omavalitsusesisese ühistranspordiga. Need meetmed on erinevad ja selgelt lahus Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste jaoks antud avaliku teenindamise hüvitistest ning ei ole seega seotud käesolevas otsuses vaadeldavate meetmetega.

| (28) | 2006. aastal sõlmisid Ústí piirkonna ametiasutused täiendavad lisad kõikide ettevõtjatega (v.a DPÚK), kes pakkusid maist kuni detsembrini 2005 veoteenuseid. Nende lisade sõlmimiseni viinud läbirääkimistel nõudis DPÚK hüvitise suurendamist, millega Ústí piirkonna ametiasutused ei nõustunud. Sellest tulenevalt lõpetas Ústí piirkond 31. jaanuaril 2006 oma lepingu DPÚKiga. Selle lepinguga ette nähtud kolme kuu pikkune etteteatamise aeg lõppes 1. mail 2006. Sel ajavahemikul pakkus DPÚK veoteenuseid, mille eest ta sai hüvitist. |
| --- | --- |

(28)

2006. aastal sõlmisid Ústí piirkonna ametiasutused täiendavad lisad kõikide ettevõtjatega (v.a DPÚK), kes pakkusid maist kuni detsembrini 2005 veoteenuseid. Nende lisade sõlmimiseni viinud läbirääkimistel nõudis DPÚK hüvitise suurendamist, millega Ústí piirkonna ametiasutused ei nõustunud. Sellest tulenevalt lõpetas Ústí piirkond 31. jaanuaril 2006 oma lepingu DPÚKiga. Selle lepinguga ette nähtud kolme kuu pikkune etteteatamise aeg lõppes 1. mail 2006. Sel ajavahemikul pakkus DPÚK veoteenuseid, mille eest ta sai hüvitist.

| (29) | Tšehhi ametiasutused edastasid komisjonile lepingulisades esitatud näitajad, mida võeti 2006. aastal arvesse tõendatava kahju hindamisel järgmiste ettevõtjate puhul:

  Tabel 3
   (15)


  2006. aasta lepingute ülevaade

  (parandatud näitajad, mille Tšehhi Vabariik esitas pärast menetluse algatamise otsust)















  2006 | Kilomeetrite arv | Veoteenuste eeldatav hind kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Veoteenuste eeldatav koguhind (Tšehhi kroonides) | Prognoositav tulu kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Prognoositav kogutulu (Tšehhi kroonides) | Tõendatav kahju kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Tõendatav kogukahju (Tšehhi kroonides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DP Ústí | 151 905,00 | 40,49 | 6 150 388,18 | 20,39 | 3 097 230,55 | 17,49 | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 407 085,00 | 34,54 | 14 060 716,00 | 18,43 | 7 502 577,00 | 16,11 | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 1 114 320,00 | 31,34 | 34 922 789,00 | 12,09 | 13 467 600,00 | 19,25 | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 648 974,00 | 32,90 | 21 351 245,00 | 14,77 | 9 582 505,00 | 16,40 | 10 640 675,00 |
| DP Most | 233 195,00 | 37,89 | 8 835 760,00 | 15,60 | 3 637 843,00 | 20,67 | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 410 802,00 | 28,03 | 11 515 089,00 | 15,44 | 6 343 433,00 | 12,59 | 5 171 656,00 |
| Miroslav Ohem | 68 322,00 | 29,00 | 1 981 338,00 | 11,50 | 785 703,00 | 17,50 | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 11 032,00 | 30,30 | 334 270,00 | 12,69 | 139 996,00 | 17,34 | 191 295,00 |
| Vilém Graupner | 35 556,00 | 21,50 | 764 454,00 | 4,63 | 164 624,00 | 16,87 | 599 830,00 |

(29)

Tšehhi ametiasutused edastasid komisjonile lepingulisades esitatud näitajad, mida võeti 2006. aastal arvesse tõendatava kahju hindamisel järgmiste ettevõtjate puhul:

Tabel 3
   (15)

2006. aasta lepingute ülevaade

(parandatud näitajad, mille Tšehhi Vabariik esitas pärast menetluse algatamise otsust)

2006

Kilomeetrite arv

Veoteenuste eeldatav hind kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Veoteenuste eeldatav koguhind (Tšehhi kroonides)

Prognoositav tulu kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Prognoositav kogutulu (Tšehhi kroonides)

Tõendatav kahju kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Tõendatav kogukahju (Tšehhi kroonides)

DP Ústí

151 905,00

40,49

6 150 388,18

20,39

3 097 230,55

17,49

2 657 274,00

DP Teplice

407 085,00

34,54

14 060 716,00

18,43

7 502 577,00

16,11

6 558 140,00

DP Chomutov

1 114 320,00

31,34

34 922 789,00

12,09

13 467 600,00

19,25

21 455 189,00

DP Děčín

648 974,00

32,90

21 351 245,00

14,77

9 582 505,00

16,40

10 640 675,00

DP Most

233 195,00

37,89

8 835 760,00

15,60

3 637 843,00

20,67

4 819 011,00

Podbořany

410 802,00

28,03

11 515 089,00

15,44

6 343 433,00

12,59

5 171 656,00

Miroslav Ohem

68 322,00

29,00

1 981 338,00

11,50

785 703,00

17,50

1 195 635,00

Petr Stejskal

11 032,00

30,30

334 270,00

12,69

139 996,00

17,34

191 295,00

Vilém Graupner

35 556,00

21,50

764 454,00

4,63

164 624,00

16,87

599 830,00

| (30) | Tegelik hüvitis, mida maksti kõnealustele ettevõtjatele teenuste osutamise eest 2006. aastal, oli järgmine.

  Tabel 4


  Tegelikud hüvitised 2006. aastal







  Ettevõtja | Summa Tšehhi kroonides |
| --- | --- | --- |
| DP Ústí | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 10 640 675,00 |
| DP Most | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 5 035 557,00 |
| Miroslav Ohem | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 191 294,80 |
| Vilém Graupner | 599 830,00 |

(30)

Tegelik hüvitis, mida maksti kõnealustele ettevõtjatele teenuste osutamise eest 2006. aastal, oli järgmine.

Tabel 4

Tegelikud hüvitised 2006. aastal

Ettevõtja

Summa Tšehhi kroonides

DP Ústí

2 657 274,00

DP Teplice

6 558 140,00

DP Chomutov

21 455 189,00

DP Děčín

10 640 675,00

DP Most

4 819 011,00

Podbořany

5 035 557,00

Miroslav Ohem

1 195 635,00

Petr Stejskal

191 294,80

Vilém Graupner

599 830,00

| (31) | Vastavalt Tšehhi ametiasutuste esitatud teabele sai DP Teplice 2006. aasta eest Teplice omavalitsuselt täiendava avaliku teenindamise hüvitise summas 35 514 000 Tšehhi krooni. Ent nagu Tšehhi ametiasutused selgitasid oma vastuses menetluse algatamise otsusele, oli see hüvitis seotud üksnes kõnealuse omavalitsuse omavalitsusesisese ühistranspordiga. Seepärast on see hüvitis erinev ja selgelt lahus Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste jaoks antud avaliku teenindamise hüvitistest ning ei ole seega seotud käesolevas otsuses vaadeldavate meetmetega. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt Tšehhi ametiasutuste esitatud teabele sai DP Teplice 2006. aasta eest Teplice omavalitsuselt täiendava avaliku teenindamise hüvitise summas 35 514 000 Tšehhi krooni. Ent nagu Tšehhi ametiasutused selgitasid oma vastuses menetluse algatamise otsusele, oli see hüvitis seotud üksnes kõnealuse omavalitsuse omavalitsusesisese ühistranspordiga. Seepärast on see hüvitis erinev ja selgelt lahus Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste jaoks antud avaliku teenindamise hüvitistest ning ei ole seega seotud käesolevas otsuses vaadeldavate meetmetega.

| (32) | Nagu on selgitatud põhjenduses 28, sai DPÚK hüvitist avalike teenuste eest, mida ta pakkus ajavahemikus jaanuarist kuni aprillini 2006. Tšehhi ametiasutuste sõnul ulatus see hüvitis 92 172 509,24 Tšehhi kroonini. Selle summa arvutamisel võeti aluseks järgmised lepingulisas esitatud näitajad.

  Tabel 5


  DPÚKile ajavahemiku eest jaanuar kuni aprill 2006 makstud hüvitised













  Jaanuar — aprill 2006 | Kilomeetrite arv | Eeldatav hind kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Eeldatav koguhind (Tšehhi kroonides) | Prognoositav tulu kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Prognoositav kogutulu (Tšehhi kroonides) | Tõendatav kahju kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides | Tõendatav kogukahju (Tšehhi kroonides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DPÚK | 3 828 910,45 | 39,63 | 151 744 748,24 | 15,56 | 59 572 239,00 | 24,07 | 92 172 509,24 |

(32)

Nagu on selgitatud põhjenduses 28, sai DPÚK hüvitist avalike teenuste eest, mida ta pakkus ajavahemikus jaanuarist kuni aprillini 2006. Tšehhi ametiasutuste sõnul ulatus see hüvitis 92 172 509,24 Tšehhi kroonini. Selle summa arvutamisel võeti aluseks järgmised lepingulisas esitatud näitajad.

Tabel 5

DPÚKile ajavahemiku eest jaanuar kuni aprill 2006 makstud hüvitised

Jaanuar — aprill 2006

Kilomeetrite arv

Eeldatav hind kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Eeldatav koguhind (Tšehhi kroonides)

Prognoositav tulu kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Prognoositav kogutulu (Tšehhi kroonides)

Tõendatav kahju kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides

Tõendatav kogukahju (Tšehhi kroonides)

DPÚK

3 828 910,45

39,63

151 744 748,24

15,56

59 572 239,00

24,07

92 172 509,24

| (33) | DPÚKi lepingust taganemise tõttu algatasid Ústí piirkonna ametiasutused hankemenetluse, mille eesmärk oli valida välja ettevõtjad, kes soovivad pakkuda piirkondlikke bussiveoteenuseid liinidel, kus varem tegutses DPÚK. Selle menetluse tulemusel valiti nendele liinidele tegutsema ČSAD Česká Lípa. DPÚK jätkas vahepeal ikkagi veoteenuste pakkumist, kuid kuna selle ajavahemiku eest hüvitist ei makstud, lõpetas ta Ústí piirkonnas teenuste pakkumise 1. augustil 2006. Kuna ČSAD Česká Lípa ei olnud võimeline alustama tegutsemist nendel liinidel kohe samal kuupäeval, määrasid ametiasutused DPÚKile ühepoolselt kohustuse jätkata veoteenuste pakkumist 8. augustist 2006 kuni 8. septembrini 2006, tuginedes määrusele (EMÜ) nr 1191/69. DPÚKile tehti ettemakse, et katta kehtestatud kohustuse täitmisel tekkiv kahju. |
| --- | --- |

(33)

DPÚKi lepingust taganemise tõttu algatasid Ústí piirkonna ametiasutused hankemenetluse, mille eesmärk oli valida välja ettevõtjad, kes soovivad pakkuda piirkondlikke bussiveoteenuseid liinidel, kus varem tegutses DPÚK. Selle menetluse tulemusel valiti nendele liinidele tegutsema ČSAD Česká Lípa. DPÚK jätkas vahepeal ikkagi veoteenuste pakkumist, kuid kuna selle ajavahemiku eest hüvitist ei makstud, lõpetas ta Ústí piirkonnas teenuste pakkumise 1. augustil 2006. Kuna ČSAD Česká Lípa ei olnud võimeline alustama tegutsemist nendel liinidel kohe samal kuupäeval, määrasid ametiasutused DPÚKile ühepoolselt kohustuse jätkata veoteenuste pakkumist 8. augustist 2006 kuni 8. septembrini 2006, tuginedes määrusele (EMÜ) nr 1191/69. DPÚKile tehti ettemakse, et katta kehtestatud kohustuse täitmisel tekkiv kahju.

2.3.   HÜVITISED AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSE TÄITMISE EEST AJAVAHEMIKUS 9. SEPTEMBRIST 2006 KUNI 2. JUUNINI 2007

| (34) | 8. septembril 2006 lõpetas DPÚK lõplikult veoteenuste pakkumise Ústí piirkonnas. 9. septembril 2006 pidi ČSAD Česká Lípa alustama oma tegevust liinidel, kus varem oli tegutsenud DPÚK, kuid ei tulnud sellega taas toime. Nii otsustasid Ústí piirkonna ametiasutused sõlmida kõnealuste teenuste pakkumiseks lepingud nende ettevõtjatega, kelle pakkumisi ei oldud DPÚKi teenustele asenduse leidmiseks korraldatud menetluse raames välja valitud. Nende ettevõtjate väljavalimisel lähtuti kõige soodsamast pakkumisest, mis järgnes ČSAD Česká Lípa pakkumisele, ehk välja valiti paremuselt teine pakkumine. See oli võimalik üheksas piirkonnas kokku viieteistkümnest, kus Ústí piirkond oli algselt valinud DPÚKi asendajaks ČSAD Česká Lípa. |
| --- | --- |

(34)

8. septembril 2006 lõpetas DPÚK lõplikult veoteenuste pakkumise Ústí piirkonnas. 9. septembril 2006 pidi ČSAD Česká Lípa alustama oma tegevust liinidel, kus varem oli tegutsenud DPÚK, kuid ei tulnud sellega taas toime. Nii otsustasid Ústí piirkonna ametiasutused sõlmida kõnealuste teenuste pakkumiseks lepingud nende ettevõtjatega, kelle pakkumisi ei oldud DPÚKi teenustele asenduse leidmiseks korraldatud menetluse raames välja valitud. Nende ettevõtjate väljavalimisel lähtuti kõige soodsamast pakkumisest, mis järgnes ČSAD Česká Lípa pakkumisele, ehk välja valiti paremuselt teine pakkumine. See oli võimalik üheksas piirkonnas kokku viieteistkümnest, kus Ústí piirkond oli algselt valinud DPÚKi asendajaks ČSAD Česká Lípa.

| (35) | Tabelis 6 on loetletud ettevõtjad, kellega Ústí piirkond sõlmis avaliku teenindamise lepingud piirkondlike bussiveoteenuste pakkumiseks liinidel, kus varem oli tegutsenud DPÚK, ning näitajad, mida võeti arvesse hüvitise suuruse kindlaksmääramisel, tuginedes objektiivsele hinnangule tõendatava kahju kohta, mis tekkis nende teenuste pakkumisel ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007.

  Tabel 6


  Ülevaade lepingutest ajavahemikus septembrist 2006 kuni juunini 2007
   (16)

  (parandatud näitajad, mille Tšehhi Vabariik esitas pärast menetluse algatamise otsust)















  9. september 2006 – 2. juuni 2007 | Kilomeetrite arv | Veoteenuste eeldatav hind kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Veoteenuste eeldatav koguhind (Tšehhi kroonides) | Prognoositav tulu kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Prognoositav kogutulu (Tšehhi kroonides) | Tõendatav kahju kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Tõendatav kogukahju (Tšehhi kroonides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 391 462,00 | 31,50 | 12 331 053,00 | 16,10 | 6 300 903,59 | 15,40 | 6 030 149,41 |
| DP Most | 453 962,00 | 29,80 | 13 528 067,60 | 9,40 | 4 269 395,10 | 20,40 | 9 258 672,50 |
| DP Most | 646 065,00 | 29,80 | 19 252 737,00 | 11,13 | 7 192 416,86 | 18,67 | 12 060 320,14 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 569 514,00 | 27,85 | 15 860 964,90 | 13,62 | 7 755 780,81 | 14,23 | 8 105 184,09 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 334 582,00 | 32,30 | 10 806 998,60 | 14,68 | 4 911 462,09 | 17,62 | 5 895 536,51 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 199 218,50 | 32,70 | 6 514 444,95 | 12,44 | 2 479 272,62 | 20,26 | 4 035 172,33 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 740 074,00 | 31,50 | 23 312 331,00 | 13,94 | 10 319 904,50 | 17,56 | 12 992 426,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 374 460,00 | 27,90 | 10 447 434,00 | 12,36 | 4 628 845,79 | 15,54 | 5 818 588,21 |
| ČSAD Slaný a.s. | 798 764,50 | 28,40 | 22 684 911,80 | 13,77 | 11 002 327,62 | 14,63 | 11 682 584,18 |
| ZDAR, a.s. | 536 733,00 | 31,50 | 16 907 089,50 | 13,70 | 7 352 493,40 | 17,80 | 9 554 596,10 |

(35)

Tabelis 6 on loetletud ettevõtjad, kellega Ústí piirkond sõlmis avaliku teenindamise lepingud piirkondlike bussiveoteenuste pakkumiseks liinidel, kus varem oli tegutsenud DPÚK, ning näitajad, mida võeti arvesse hüvitise suuruse kindlaksmääramisel, tuginedes objektiivsele hinnangule tõendatava kahju kohta, mis tekkis nende teenuste pakkumisel ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007.

Tabel 6

Ülevaade lepingutest ajavahemikus septembrist 2006 kuni juunini 2007
   (16)

(parandatud näitajad, mille Tšehhi Vabariik esitas pärast menetluse algatamise otsust)

9. september 2006 – 2. juuni 2007

Kilomeetrite arv

Veoteenuste eeldatav hind kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Veoteenuste eeldatav koguhind (Tšehhi kroonides)

Prognoositav tulu kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Prognoositav kogutulu (Tšehhi kroonides)

Tõendatav kahju kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Tõendatav kogukahju (Tšehhi kroonides)

ZDAR, a.s.

391 462,00

31,50

12 331 053,00

16,10

6 300 903,59

15,40

6 030 149,41

DP Most

453 962,00

29,80

13 528 067,60

9,40

4 269 395,10

20,40

9 258 672,50

DP Most

646 065,00

29,80

19 252 737,00

11,13

7 192 416,86

18,67

12 060 320,14

Autobusy Kavka, a.s.

569 514,00

27,85

15 860 964,90

13,62

7 755 780,81

14,23

8 105 184,09

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

334 582,00

32,30

10 806 998,60

14,68

4 911 462,09

17,62

5 895 536,51

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

199 218,50

32,70

6 514 444,95

12,44

2 479 272,62

20,26

4 035 172,33

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

740 074,00

31,50

23 312 331,00

13,94

10 319 904,50

17,56

12 992 426,50

ČSAD Slaný a.s.

374 460,00

27,90

10 447 434,00

12,36

4 628 845,79

15,54

5 818 588,21

ČSAD Slaný a.s.

798 764,50

28,40

22 684 911,80

13,77

11 002 327,62

14,63

11 682 584,18

ZDAR, a.s.

536 733,00

31,50

16 907 089,50

13,70

7 352 493,40

17,80

9 554 596,10

| (36) | Tabelist 7 on näha, et ettevõtjatele tegelikult tehtud maksed ei ületanud tõendatava kahju objektiivse hindamise käigus kindlaks määratud summasid.

  Tabel 7


  Lepingute alusel ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 eest makstud tegelikud kahjuhüvitised







  Ettevõtja | Summa Tšehhi kroonides |
| --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 3 485 619,00 |
| DP Most | 4 300 909,19 |
| DP Most | 5 802 759,25 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 4 893 192,50 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 857 950,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 042 809,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 6 653 077,00 |
| ČSAD Slaný a.s. | 2 443 620,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 5 059 228,25 |
| ZDAR, a.s. | 2 613 935,34 |

(36)

Tabelist 7 on näha, et ettevõtjatele tegelikult tehtud maksed ei ületanud tõendatava kahju objektiivse hindamise käigus kindlaks määratud summasid.

Tabel 7

Lepingute alusel ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 eest makstud tegelikud kahjuhüvitised

Ettevõtja

Summa Tšehhi kroonides

ZDAR, a.s.

3 485 619,00

DP Most

4 300 909,19

DP Most

5 802 759,25

Autobusy Kavka, a.s.

4 893 192,50

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 857 950,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 042 809,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

6 653 077,00

ČSAD Slaný a.s.

2 443 620,50

ČSAD Slaný a.s.

5 059 228,25

ZDAR, a.s.

2 613 935,34

2.4.   HÜVITISED AVALIKU TEENINDAMISE KOHUSTUSE TÄITMISE EEST AJAVAHEMIKUS 9. SEPTEMBRIST 2006 KUNI 31. DETSEMBRINI 2006

| (37) | Neist viieteistkümnest piirkonnast, mille ČSAD Česká Lípa oli algselt olnud nõus DPÚKilt üle võtma, kuues ei olnud paremuselt teist pakkujat, kellega Ústí piirkond oleks saanud sõlmida avaliku teenindamise lepingu. Nende piirkondade jaoks korraldas Ústí piirkond kontsessioonide andmise konkursi teise vooru, kuid selles osales vaid üks pakkuja. Seetõttu valiti ettevõtjad nendel liinidel tegutsemiseks välja läbirääkimismenetluse käigus ning nende ettevõtjatega sõlmiti lepingud üksnes ajavahemikuks, mis järgnes DPÚKi teenuste lõppemisele ja pärastisele ČSAD Česká Lípa ebaõnnestumisele, et tagada DPÚKi teenuste tõrgeteta jätkumine, (17) st kuni 2006. aasta lõpuni, eesmärgiga pakkuda piirkonna elanikele piisaval tasemel veoteenuseid (18). |
| --- | --- |

(37)

Neist viieteistkümnest piirkonnast, mille ČSAD Česká Lípa oli algselt olnud nõus DPÚKilt üle võtma, kuues ei olnud paremuselt teist pakkujat, kellega Ústí piirkond oleks saanud sõlmida avaliku teenindamise lepingu. Nende piirkondade jaoks korraldas Ústí piirkond kontsessioonide andmise konkursi teise vooru, kuid selles osales vaid üks pakkuja. Seetõttu valiti ettevõtjad nendel liinidel tegutsemiseks välja läbirääkimismenetluse käigus ning nende ettevõtjatega sõlmiti lepingud üksnes ajavahemikuks, mis järgnes DPÚKi teenuste lõppemisele ja pärastisele ČSAD Česká Lípa ebaõnnestumisele, et tagada DPÚKi teenuste tõrgeteta jätkumine, (17) st kuni 2006. aasta lõpuni, eesmärgiga pakkuda piirkonna elanikele piisaval tasemel veoteenuseid (18).

| (38) | Tabelis 8 on loetletud täiendavad ettevõtjad, kellega Ústí piirkond sõlmis lepingud, ja näitajad, mida võeti arvesse tõendatava kahju taseme hindamisel.

  Tabel 8


  Ülevaade lepingutest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006
   (19)

  (parandatud näitajad, mille Tšehhi Vabariik esitas pärast menetluse algatamise otsust)















  9. september – 31. detsember 2006 | Kilomeetrite arv | Veoteenuste eeldatav hind kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Veoteenuste eeldatav koguhind (Tšehhi kroonides) | Prognoositav tulu kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Prognoositav kogutulu (Tšehhi kroonides) | Tõendatav kahju kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides) | Tõendatav kogukahju (Tšehhi kroonides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 359 299,00 | 32,00 | 11 497 568,00 | 12,58 | 4 518 992,15 | 19,42 | 6 978 575,85 |
| DP Děčín | 20 572,00 | 32,90 | 676 818,80 | 8,87 | 182 496,40 | 24,03 | 494 322,40 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 82 189,00 | 32,00 | 2 630 048,00 | 7,18 | 590 203,09 | 24,82 | 2 039 844,91 |
| DP Teplice | 70 240,60 | 34,54 | 2 426 110,32 | 16,11 | 1 131 576,06 | 18,43 | 1 294 534,26 |
| DP Ústí | 22 654,00 | 38,17 | 864 703,18 | 16,72 | 378 774,88 | 21,45 | 485 928,30 |
| DP Chomutov | 35 443,00 | 31,34 | 1 110 783,62 | 6,10 | 216 070,92 | 25,24 | 894 712,70 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 86 360,00 | 33,00 | 2 849 880,00 | 7,20 | 622 061,90 | 25,80 | 2 227 818,10 |

(38)

Tabelis 8 on loetletud täiendavad ettevõtjad, kellega Ústí piirkond sõlmis lepingud, ja näitajad, mida võeti arvesse tõendatava kahju taseme hindamisel.

Tabel 8

Ülevaade lepingutest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006
   (19)

(parandatud näitajad, mille Tšehhi Vabariik esitas pärast menetluse algatamise otsust)

9. september – 31. detsember 2006

Kilomeetrite arv

Veoteenuste eeldatav hind kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Veoteenuste eeldatav koguhind (Tšehhi kroonides)

Prognoositav tulu kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Prognoositav kogutulu (Tšehhi kroonides)

Tõendatav kahju kilomeetri kohta (Tšehhi kroonides)

Tõendatav kogukahju (Tšehhi kroonides)

ČSAD Semily, a.s.

359 299,00

32,00

11 497 568,00

12,58

4 518 992,15

19,42

6 978 575,85

DP Děčín

20 572,00

32,90

676 818,80

8,87

182 496,40

24,03

494 322,40

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

82 189,00

32,00

2 630 048,00

7,18

590 203,09

24,82

2 039 844,91

DP Teplice

70 240,60

34,54

2 426 110,32

16,11

1 131 576,06

18,43

1 294 534,26

DP Ústí

22 654,00

38,17

864 703,18

16,72

378 774,88

21,45

485 928,30

DP Chomutov

35 443,00

31,34

1 110 783,62

6,10

216 070,92

25,24

894 712,70

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

86 360,00

33,00

2 849 880,00

7,20

622 061,90

25,80

2 227 818,10

| (39) | Tabelist 9 on näha, et kõnealuste ettevõtjate saadud tegelik hüvitis oli tõendatava kahju objektiivsest hinnangust väiksem.

  Tabel 9


  Lepingute alusel ajavahemiku 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 eest makstud tegelikud kahjuhüvitised







  Ettevõtja | Summa Tšehhi kroonides |
| --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 5 253 038,00 |
| DP Děčín | 484 084,00 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 1 726 387,00 |
| DP Teplice | 921 868,68 |
| DP Ústí | 437 498,00 |
| DP Chomutov | 823 855,10 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 2 227 818,00 |

(39)

Tabelist 9 on näha, et kõnealuste ettevõtjate saadud tegelik hüvitis oli tõendatava kahju objektiivsest hinnangust väiksem.

Tabel 9

Lepingute alusel ajavahemiku 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 eest makstud tegelikud kahjuhüvitised

Ettevõtja

Summa Tšehhi kroonides

ČSAD Semily, a.s.

5 253 038,00

DP Děčín

484 084,00

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

1 726 387,00

DP Teplice

921 868,68

DP Ústí

437 498,00

DP Chomutov

823 855,10

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

2 227 818,00

2.5.   DP ÚSTÍ KASUKS ANTUD GARANTIID JA DP ÚSTÍ OMAKAPITALI SUURENDAMINE

| (40) | Ústí nad Labemi omavalitsus andis 23. juulil 2004 ja 11. aprillil 2005 DP Ústí kasuks kaks garantiid pangalaenudele, mille väärtus oli vastavalt 35 000 000 Tšehhi krooni ja 5 000 000 Tšehhi krooni. Need laenud oli andnud Komerční banka, a.s (20).. Tšehhi ametiasutused on teavitanud komisjoni, et need garantiid, mis katavad laenud 100 %liselt, anti laenude jaoks, mis olid mõeldud üksnes selleks, et rajada trolliliin, millega asendada Ústí nad Labemi omavalitsuse vähem kulukad, kuid saastavamad bussiteenused. |
| --- | --- |

(40)

Ústí nad Labemi omavalitsus andis 23. juulil 2004 ja 11. aprillil 2005 DP Ústí kasuks kaks garantiid pangalaenudele, mille väärtus oli vastavalt 35 000 000 Tšehhi krooni ja 5 000 000 Tšehhi krooni. Need laenud oli andnud Komerční banka, a.s (20).. Tšehhi ametiasutused on teavitanud komisjoni, et need garantiid, mis katavad laenud 100 %liselt, anti laenude jaoks, mis olid mõeldud üksnes selleks, et rajada trolliliin, millega asendada Ústí nad Labemi omavalitsuse vähem kulukad, kuid saastavamad bussiteenused.

| (41) | Ústí nad Labemi omavalitsus suurendas 2006. aastal DP Ústí omakapitali 160 000 000 Tšehhi krooni võrra. Kapitali suurendati vaid selleks, et rahastada DP Ústí trolliliini (Ústí nad Labem — Střekov) rajamist kooskõlas Ústí nad Labemi omavalitsuse pikaajalise strateegilise eesmärgiga transport elektrifitseerida. Selle kapitalisuurenduse vahendid hoiti eraldi arvel. |
| --- | --- |

(41)

Ústí nad Labemi omavalitsus suurendas 2006. aastal DP Ústí omakapitali 160 000 000 Tšehhi krooni võrra. Kapitali suurendati vaid selleks, et rahastada DP Ústí trolliliini (Ústí nad Labem — Střekov) rajamist kooskõlas Ústí nad Labemi omavalitsuse pikaajalise strateegilise eesmärgiga transport elektrifitseerida. Selle kapitalisuurenduse vahendid hoiti eraldi arvel.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS

| (42) | Komisjon hindas menetluse algatamise otsuses järgmisi meetmeid, mis kaebuse esitaja oli kahtluse alla seadnud:






  a) | avaliku teenindamise hüvitised, mis anti teatavatele veoettevõtjatele piirkondlike bussiteenuste pakkumise eest ajavahemikus 2005–2006; |
| --- | --- | --- |

(42)

Komisjon hindas menetluse algatamise otsuses järgmisi meetmeid, mis kaebuse esitaja oli kahtluse alla seadnud:

a)

avaliku teenindamise hüvitised, mis anti teatavatele veoettevõtjatele piirkondlike bussiteenuste pakkumise eest ajavahemikus 2005–2006;

| b) | avaliku teenindamise hüvitised, mis anti teatavatele veoettevõtjatele piirkondlike bussiteenuste pakkumise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007; |
| --- | --- |

b)

avaliku teenindamise hüvitised, mis anti teatavatele veoettevõtjatele piirkondlike bussiteenuste pakkumise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007;

| c) | avaliku teenindamise hüvitised, mis anti teatavatele veoettevõtjatele piirkondlike bussiteenuste pakkumise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006; |
| --- | --- |

c)

avaliku teenindamise hüvitised, mis anti teatavatele veoettevõtjatele piirkondlike bussiteenuste pakkumise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006;

| d) | kaks DP Ústí kasuks antud garantiid laenudele väärtuses 35 miljonit Tšehhi krooni ja 5 miljonit Tšehhi krooni; |
| --- | --- |

d)

kaks DP Ústí kasuks antud garantiid laenudele väärtuses 35 miljonit Tšehhi krooni ja 5 miljonit Tšehhi krooni;

| e) | DP Ústí kapitali suurendamine 160 miljoni Tšehhi krooni võrra; |
| --- | --- |

e)

DP Ústí kapitali suurendamine 160 miljoni Tšehhi krooni võrra;

| f) | 3,5 miljoni Tšehhi krooni suurune laen DP Chomutovile; |
| --- | --- |

f)

3,5 miljoni Tšehhi krooni suurune laen DP Chomutovile;

| g) | parkimisautomaatide käitamise usaldamine DP Děčínile; |
| --- | --- |

g)

parkimisautomaatide käitamise usaldamine DP Děčínile;

| h) | sõidukite liisimine DP Teplicele (lisasõidukid alates 2006. aastast); |
| --- | --- |

h)

sõidukite liisimine DP Teplicele (lisasõidukid alates 2006. aastast);

| i) | avaliku teenindamise hüvitised, mis anti teatavatele veoettevõtjatele piirkondlike bussiteenuste pakkumise eest 2004. aastal; |
| --- | --- |

i)

avaliku teenindamise hüvitised, mis anti teatavatele veoettevõtjatele piirkondlike bussiteenuste pakkumise eest 2004. aastal;

| j) | 30 miljoni Tšehhi krooni suurune garantii DP Ústíle; |
| --- | --- |

j)

30 miljoni Tšehhi krooni suurune garantii DP Ústíle;

| k) | 5,2 miljoni Tšehhi krooni suurune garantii DP Chomutovile; |
| --- | --- |

k)

5,2 miljoni Tšehhi krooni suurune garantii DP Chomutovile;

| l) | 0,245 miljoni Tšehhi krooni suurune tagatis DP Mostile; |
| --- | --- |

l)

0,245 miljoni Tšehhi krooni suurune tagatis DP Mostile;

| m) | bussijaama rentimine DP Děčínile; |
| --- | --- |

m)

bussijaama rentimine DP Děčínile;

| n) | 13,7 miljoni Tšehhi krooni suurune toetus DP Teplicele; |
| --- | --- |

n)

13,7 miljoni Tšehhi krooni suurune toetus DP Teplicele;

| o) | sõidukite liisimine DP Teplicele alates 2003. aastast; |
| --- | --- |

o)

sõidukite liisimine DP Teplicele alates 2003. aastast;

| p) | 455 000 Tšehhi krooni suurune toetus DP Mostile. |
| --- | --- |

p)

455 000 Tšehhi krooni suurune toetus DP Mostile.

| (43) | Seoses põhjenduse 42 punktides i–o loetletud meetmetega leidis komisjon menetluse algatamise otsuses, et need meetmed põhinesid lepingutel, mis olid sõlmitud enne 1. maid 2004, st enne Tšehhi Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Seepärast järeldas komisjon, et tal puudus nende meetmete hindamiseks pädevus. Peale selle leidis komisjon, et põhjenduse 42 punktis p nimetatud meede võeti olemasoleva abikava raames. |
| --- | --- |

(43)

Seoses põhjenduse 42 punktides i–o loetletud meetmetega leidis komisjon menetluse algatamise otsuses, et need meetmed põhinesid lepingutel, mis olid sõlmitud enne 1. maid 2004, st enne Tšehhi Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Seepärast järeldas komisjon, et tal puudus nende meetmete hindamiseks pädevus. Peale selle leidis komisjon, et põhjenduse 42 punktis p nimetatud meede võeti olemasoleva abikava raames.

| (44) | Põhjenduse 42 punktis f nimetatud meetme puhul järeldas komisjon, et DP Chomutovile antud 3,5 miljoni Tšehhi krooni suurune laen ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(44)

Põhjenduse 42 punktis f nimetatud meetme puhul järeldas komisjon, et DP Chomutovile antud 3,5 miljoni Tšehhi krooni suurune laen ei kujuta endast riigiabi.

| (45) | Samamoodi leidis komisjon põhjenduse 42 punktis g osutatud meetme puhul, et mis tahes võimalik eelis, mis tekkis DP Děčínile seoses parkimisautomaatide käitamisega, ei saa moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest see meede vastab kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 69/2001 (21) vähese tähtsusega abi tingimustele. |
| --- | --- |

(45)

Samamoodi leidis komisjon põhjenduse 42 punktis g osutatud meetme puhul, et mis tahes võimalik eelis, mis tekkis DP Děčínile seoses parkimisautomaatide käitamisega, ei saa moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest see meede vastab kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 69/2001 (21) vähese tähtsusega abi tingimustele.

| (46) | Mis puudutab põhjenduse 42 punktis h nimetatud meedet, siis komisjon järeldas, et tal puudub pädevus hinnata trollide liisimist DP Teplicele Teplice omavalitsuse poolt 10. detsembril 2003 sõlmitud algse lepingu põhjal. Ent kuna seda liisingulepingut on kaks korda muudetud — 5. mail 2006 ja 18. oktoobril 2006 –, et hõlmata täiendavate trollide liisingud, võiks komisjon hinnata nende muudatuste tulemusel toimunud liisimist. Komisjon selgitas menetluse algatamise otsuses, et kuna neid sõidukeid kasutati üksnes avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks, tuleks kõiki nendest liisingulepingutest tulenevaid kulusid käsitada avaliku teenindamise hüvitise osana. Nagu on märgitud põhjenduses 27, oli nende trollide liisimine seotud üksnes Teplice omavalitsuse sisese ühistranspordiga, nii on need meetmed erinevad ja selgelt lahus Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste jaoks antud avaliku teenindamise hüvitistest ning ei ole seotud käesolevas otsuses analüüsitavate meetmetega. |
| --- | --- |

(46)

Mis puudutab põhjenduse 42 punktis h nimetatud meedet, siis komisjon järeldas, et tal puudub pädevus hinnata trollide liisimist DP Teplicele Teplice omavalitsuse poolt 10. detsembril 2003 sõlmitud algse lepingu põhjal. Ent kuna seda liisingulepingut on kaks korda muudetud — 5. mail 2006 ja 18. oktoobril 2006 –, et hõlmata täiendavate trollide liisingud, võiks komisjon hinnata nende muudatuste tulemusel toimunud liisimist. Komisjon selgitas menetluse algatamise otsuses, et kuna neid sõidukeid kasutati üksnes avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks, tuleks kõiki nendest liisingulepingutest tulenevaid kulusid käsitada avaliku teenindamise hüvitise osana. Nagu on märgitud põhjenduses 27, oli nende trollide liisimine seotud üksnes Teplice omavalitsuse sisese ühistranspordiga, nii on need meetmed erinevad ja selgelt lahus Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste jaoks antud avaliku teenindamise hüvitistest ning ei ole seotud käesolevas otsuses analüüsitavate meetmetega.

| (47) | Seoses avaliku teenindamise hüvitistega, mis anti teatavatele veoettevõtjatele põhjenduse 42 punktides a, b ja c loetletud eri perioodide puhul, uuris komisjon menetluse algatamise otsuses seda, kas need meetmed kujutasid endast Euroopa Kohtu Altmarki kohtuotsuses (22) kindlaks määratud tingimuste alusel riigiabi. Kuna komisjon väljendas teise, kolmanda ja neljanda Altmarki tingimuse täitmise suhtes kahtlust, järeldas ta, et ei saa välistada, et hüvitised kujutavad endast aluslepingu tähenduses riigiabi. |
| --- | --- |

(47)

Seoses avaliku teenindamise hüvitistega, mis anti teatavatele veoettevõtjatele põhjenduse 42 punktides a, b ja c loetletud eri perioodide puhul, uuris komisjon menetluse algatamise otsuses seda, kas need meetmed kujutasid endast Euroopa Kohtu Altmarki kohtuotsuses (22) kindlaks määratud tingimuste alusel riigiabi. Kuna komisjon väljendas teise, kolmanda ja neljanda Altmarki tingimuse täitmise suhtes kahtlust, järeldas ta, et ei saa välistada, et hüvitised kujutavad endast aluslepingu tähenduses riigiabi.

| (48) | Põhjenduse 42 punktides d ja e loetletud meetmete puhul analüüsis komisjon seda, kas garantiid ja DP Ústí omakapitali suurendamine kujutasid endast riigiabi, ning eelkõige seda, kas neid võis pidada turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega kooskõlas olevaks. Menetluse algatamise otsuses järeldas komisjon, et ei saa välistada, et need meetmed ei ole vastavuses turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ja et seetõttu võivad nad kujutada endast riigiabi aluslepingu tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

Põhjenduse 42 punktides d ja e loetletud meetmete puhul analüüsis komisjon seda, kas garantiid ja DP Ústí omakapitali suurendamine kujutasid endast riigiabi, ning eelkõige seda, kas neid võis pidada turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega kooskõlas olevaks. Menetluse algatamise otsuses järeldas komisjon, et ei saa välistada, et need meetmed ei ole vastavuses turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ja et seetõttu võivad nad kujutada endast riigiabi aluslepingu tähenduses.

| (49) | Seejärel uuris komisjon seda, kas põhjenduse 42 punktides a–e loetletud meetmeid võib pidada kokkusobivaks siseturuga. |
| --- | --- |

(49)

Seejärel uuris komisjon seda, kas põhjenduse 42 punktides a–e loetletud meetmeid võib pidada kokkusobivaks siseturuga.

| (50) | Põhjenduse 42 punktides a, b ja c nimetatud avaliku teenindamise hüvitiste kohta märkis komisjon, et tal ei olnud võimalik menetluse algatamise otsuse tegemise ajal väita, et hüvitise summa ei ületanud summat, mis oleks olnud vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisel tekkinud kulude katmiseks, võttes arvesse kõnealuste kohustuste täitmisel teenitavat asjakohast tulu ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(50)

Põhjenduse 42 punktides a, b ja c nimetatud avaliku teenindamise hüvitiste kohta märkis komisjon, et tal ei olnud võimalik menetluse algatamise otsuse tegemise ajal väita, et hüvitise summa ei ületanud summat, mis oleks olnud vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisel tekkinud kulude katmiseks, võttes arvesse kõnealuste kohustuste täitmisel teenitavat asjakohast tulu ja mõistlikku kasumit.

| (51) | Eeskätt väljendas komisjon kahtlust seoses ettenägematute kulude mõistega ja nende arvutamiseks kasutatud metoodikaga, eriti kuna see tõi kaasa maksed, mis ületasid 2005. ja 2006. aastal DP Teplice ja DP Ústí eeldatavat hüvitise ülemmäära. Lisaks väljendas komisjon kahtlust metoodika suhtes, mida kasutati selle kontrollimiseks, kas ettevõtjate eeldatud hinnatasemed vastasid pakutud teenuste eripäradele. Sellega seoses oli komisjon kahtlev ka küsimuses, kas need hinnad hõlmasid kasumit, mida ei saa pidada mõistlikuks. |
| --- | --- |

(51)

Eeskätt väljendas komisjon kahtlust seoses ettenägematute kulude mõistega ja nende arvutamiseks kasutatud metoodikaga, eriti kuna see tõi kaasa maksed, mis ületasid 2005. ja 2006. aastal DP Teplice ja DP Ústí eeldatavat hüvitise ülemmäära. Lisaks väljendas komisjon kahtlust metoodika suhtes, mida kasutati selle kontrollimiseks, kas ettevõtjate eeldatud hinnatasemed vastasid pakutud teenuste eripäradele. Sellega seoses oli komisjon kahtlev ka küsimuses, kas need hinnad hõlmasid kasumit, mida ei saa pidada mõistlikuks.

| (52) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et esineb kahtlusi, kas avaliku teenindamise hüvitised olid aluslepinguga kokkusobivad. Komisjon küsis lisateavet, eeskätt hüvitiste arvutamiseks kasutatud metoodika kohta (eeldatavate hindade taseme kindlaksmääramine, mõistliku kasumi arvutamine ja mõiste „ettenägematud kulud”). |
| --- | --- |

(52)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et esineb kahtlusi, kas avaliku teenindamise hüvitised olid aluslepinguga kokkusobivad. Komisjon küsis lisateavet, eeskätt hüvitiste arvutamiseks kasutatud metoodika kohta (eeldatavate hindade taseme kindlaksmääramine, mõistliku kasumi arvutamine ja mõiste „ettenägematud kulud”).

| (53) | Seoses põhjenduse 42 punktides d ja e nimetatud meetmetega selgitas komisjon menetluse algatamise otsuses, et Tšehhi ametiasutused ei olnud esitanud komisjonile piisavalt teavet, mis võimaldanuks komisjonil järeldada, kas kapitali suurendamine ja kaks garantiid olid ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks vajalikud ja proportsionaalsed ega kujutanud endast seega tarbetut konkurentsi moonutamist. Seepärast väljendas komisjon kahtlust, kas neid meetmeid saab lugeda aluslepinguga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(53)

Seoses põhjenduse 42 punktides d ja e nimetatud meetmetega selgitas komisjon menetluse algatamise otsuses, et Tšehhi ametiasutused ei olnud esitanud komisjonile piisavalt teavet, mis võimaldanuks komisjonil järeldada, kas kapitali suurendamine ja kaks garantiid olid ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks vajalikud ja proportsionaalsed ega kujutanud endast seega tarbetut konkurentsi moonutamist. Seepärast väljendas komisjon kahtlust, kas neid meetmeid saab lugeda aluslepinguga kokkusobivaks.

4.   TŠEHHI VABARIIGI MÄRKUSED

| (54) | Tšehhi ametiasutused esitasid koos vastusega menetluse algatamise otsusele järgmised kolm dokumenti: Ústí piirkonna seisukohavõtt, Teplice omavalitsuse seisukohavõtt ja DP Ústí (üks väidetav abisaaja) seisukohavõtt. Tšehhi ametiasutused kasutasid ka võimalust, et parandada menetluse algatamise otsuse tabelites 1, 3, 6 ja 7 esitatud teavet. Neis tabelites esinenud vead olid tingitud teatavate veoteenuste väljajätmisest ja andmete ebakorrektsest ümberkirjutamisest. Õiged andmed on esitatud nüüd eespool toodud tabelites 1, 3, 6 ja 8. |
| --- | --- |

(54)

Tšehhi ametiasutused esitasid koos vastusega menetluse algatamise otsusele järgmised kolm dokumenti: Ústí piirkonna seisukohavõtt, Teplice omavalitsuse seisukohavõtt ja DP Ústí (üks väidetav abisaaja) seisukohavõtt. Tšehhi ametiasutused kasutasid ka võimalust, et parandada menetluse algatamise otsuse tabelites 1, 3, 6 ja 7 esitatud teavet. Neis tabelites esinenud vead olid tingitud teatavate veoteenuste väljajätmisest ja andmete ebakorrektsest ümberkirjutamisest. Õiged andmed on esitatud nüüd eespool toodud tabelites 1, 3, 6 ja 8.

4.1.   MÄRKUSED ABI OLEMASOLU KOHTA AVALIKU TEENINDAMISE HÜVITISTE PUHUL

| (55) | Tšehhi ametiasutuste sõnul vastavad põhjenduse 42 punktides a, b ja c loetletud avaliku teenindamise hüvitised, mille Ústí piirkond andis piirkondlikele veoettevõtjatele, neljale Altmarki kriteeriumile ega kujuta seega endast riigiabi. |
| --- | --- |

(55)

Tšehhi ametiasutuste sõnul vastavad põhjenduse 42 punktides a, b ja c loetletud avaliku teenindamise hüvitised, mille Ústí piirkond andis piirkondlikele veoettevõtjatele, neljale Altmarki kriteeriumile ega kujuta seega endast riigiabi.

| (56) | Esimese Altmarki tingimuse kohta väitsid Tšehhi ametiasutused, et komisjon oli järeldanud juba menetluse algatamise otsuses, et see tingimus oli täidetud kõikide vaatlusaluste avaliku teenindamise lepingute puhul. |
| --- | --- |

(56)

Esimese Altmarki tingimuse kohta väitsid Tšehhi ametiasutused, et komisjon oli järeldanud juba menetluse algatamise otsuses, et see tingimus oli täidetud kõikide vaatlusaluste avaliku teenindamise lepingute puhul.

| (57) | Mis puudutab teist Altmarki tingimust, siis Tšehhi ametiasutused selgitasid, et Ústí piirkond kattis kõikide vaatlusaluste avaliku teenindamise lepingute alusel ettevõtjate tõendatava kahju, mis arvutati kui a) avaliku teenindamise lepingust tuleneva veoteenuse kulude ja b) veoettevõtja saadud tulu vahe. Veoteenuste kulud sisaldasid i) veoettevõtja kulusid kooskõlas keskmise ettevõtja kuludega ja ii) mõistlikku kasumit. Need kriteeriumid pandi eelnevalt paika läbipaistval ja objektiivsel viisil ning hüvitise ülemmäär oli piiratud eksperdiarvamuse põhjal kohe algusest. Piirkondlikel ametiasutustel olid ka volitused kontrollida, et selliste hinnangute jaoks kasutatavad andmed on õiged ja vastavad konkreetse ettevõtja olukorrale. |
| --- | --- |

(57)

Mis puudutab teist Altmarki tingimust, siis Tšehhi ametiasutused selgitasid, et Ústí piirkond kattis kõikide vaatlusaluste avaliku teenindamise lepingute alusel ettevõtjate tõendatava kahju, mis arvutati kui a) avaliku teenindamise lepingust tuleneva veoteenuse kulude ja b) veoettevõtja saadud tulu vahe. Veoteenuste kulud sisaldasid i) veoettevõtja kulusid kooskõlas keskmise ettevõtja kuludega ja ii) mõistlikku kasumit. Need kriteeriumid pandi eelnevalt paika läbipaistval ja objektiivsel viisil ning hüvitise ülemmäär oli piiratud eksperdiarvamuse põhjal kohe algusest. Piirkondlikel ametiasutustel olid ka volitused kontrollida, et selliste hinnangute jaoks kasutatavad andmed on õiged ja vastavad konkreetse ettevõtja olukorrale.

| (58) | Seoses ettevõtjate puhul kasutatud erinevate kilomeetrihindadega, mille suhtes komisjon oli väljendanud menetluse algatamise otsuses kahtlust, vastasid Tšehhi ametiasutused, et need hinnad on seotud eri bussiteenuste osutajate kulude, asjaomase liini ja käitamise aja ning muude konkreetse liini eripäradega. Lisaargumendina esitasid Tšehhi ametiasutused standardsete pikaajaliste kontsessioonide tulemused, mille puhul pakutud hind jääb vahemikku 25,48 Tšehhi krooni km kohta maapiirkondades ja 45,79 Tšehhi krooni km kohta linnalähedastes piirkondades. |
| --- | --- |

(58)

Seoses ettevõtjate puhul kasutatud erinevate kilomeetrihindadega, mille suhtes komisjon oli väljendanud menetluse algatamise otsuses kahtlust, vastasid Tšehhi ametiasutused, et need hinnad on seotud eri bussiteenuste osutajate kulude, asjaomase liini ja käitamise aja ning muude konkreetse liini eripäradega. Lisaargumendina esitasid Tšehhi ametiasutused standardsete pikaajaliste kontsessioonide tulemused, mille puhul pakutud hind jääb vahemikku 25,48 Tšehhi krooni km kohta maapiirkondades ja 45,79 Tšehhi krooni km kohta linnalähedastes piirkondades.

| (59) | Seepärast olid Tšehhi ametiasutused seda meelt, et teine Altmarki tingimus on täidetud kõikide avaliku teenindamise lepingute puhul. |
| --- | --- |

(59)

Seepärast olid Tšehhi ametiasutused seda meelt, et teine Altmarki tingimus on täidetud kõikide avaliku teenindamise lepingute puhul.

| (60) | Mis puudutab kolmandat Altmarki tingimust, siis Tšehhi ametiasutused tuletasid meelde, et Ústí piirkonna sõlmitud avaliku teenindamise lepingutes oli ette nähtud tõendatava kahju esialgne objektiivne hindamine. Vastavalt maanteevedude seaduse artikli 19b lõikele 3 peab piirkond hüvitama tõendatava kahju summas, mis ei ületa kõnealust objektiivset hinnangut, millele lisanduvad üksnes ettenägematud kulud. Seega — kui tegelik kahju on asjaomasel perioodil esialgselt hinnatust suurem, hüvitab Ústí piirkond kahju üksnes hinnangus esitatud summa piires, mis ei hõlma ettenägematuid kulusid. |
| --- | --- |

(60)

Mis puudutab kolmandat Altmarki tingimust, siis Tšehhi ametiasutused tuletasid meelde, et Ústí piirkonna sõlmitud avaliku teenindamise lepingutes oli ette nähtud tõendatava kahju esialgne objektiivne hindamine. Vastavalt maanteevedude seaduse artikli 19b lõikele 3 peab piirkond hüvitama tõendatava kahju summas, mis ei ületa kõnealust objektiivset hinnangut, millele lisanduvad üksnes ettenägematud kulud. Seega — kui tegelik kahju on asjaomasel perioodil esialgselt hinnatust suurem, hüvitab Ústí piirkond kahju üksnes hinnangus esitatud summa piires, mis ei hõlma ettenägematuid kulusid.

| (61) | Sellega seoses märkisid Tšehhi ametiasutused, et ükski veoteenuse osutaja ei saanud oma põhiveoteenuste eest hüvitist, mis oleks ületanud 2005. ja 2006. aasta avaliku teenindamise lepingutes ette nähtud tõendatava kahju esialgses objektiivses hinnangus kindlaks määratud taset. Peale selle kandsid 2006. aastal kolm veoettevõtjat, kes teenindasid Ústí piirkonnas viit regiooni, majanduslikku kahju. Tšehhi ametiasutuste esitatud dokumentidest on näha, et need kolm veoettevõtjat püüdsid saada Ústí piirkonnalt lisahüvitist. Ústí piirkond täiendavat hüvitist siiski ei andnud ja sundis seega kõnealuseid veoteenuste pakkujaid kandma oma äririske ise. Veel märkisid Tšehhi ametiasutused, et veoteenuste pakkuja ei saa teha ühepoolselt otsust lõpetada teatud liinidel veoteenuste osutamine või mõjutada pakutava teenuse ulatust ja sagedust. Kui veoteenuste pakkuja ei taga oma lepingus sätestatud põhiveoteenuseid, on Ústí piirkonnal õigus kohaldada lepingutrahve. |
| --- | --- |

(61)

Sellega seoses märkisid Tšehhi ametiasutused, et ükski veoteenuse osutaja ei saanud oma põhiveoteenuste eest hüvitist, mis oleks ületanud 2005. ja 2006. aasta avaliku teenindamise lepingutes ette nähtud tõendatava kahju esialgses objektiivses hinnangus kindlaks määratud taset. Peale selle kandsid 2006. aastal kolm veoettevõtjat, kes teenindasid Ústí piirkonnas viit regiooni, majanduslikku kahju. Tšehhi ametiasutuste esitatud dokumentidest on näha, et need kolm veoettevõtjat püüdsid saada Ústí piirkonnalt lisahüvitist. Ústí piirkond täiendavat hüvitist siiski ei andnud ja sundis seega kõnealuseid veoteenuste pakkujaid kandma oma äririske ise. Veel märkisid Tšehhi ametiasutused, et veoteenuste pakkuja ei saa teha ühepoolselt otsust lõpetada teatud liinidel veoteenuste osutamine või mõjutada pakutava teenuse ulatust ja sagedust. Kui veoteenuste pakkuja ei taga oma lepingus sätestatud põhiveoteenuseid, on Ústí piirkonnal õigus kohaldada lepingutrahve.

| (62) | Tšehhi ametiasutused tunnistavad, et maanteevedude seaduses ei ole esitatud ettenägematute kulude üksikasjalikumat määratlust ja et selle mõiste määratlemine on jäetud konkreetsetele veoteenuste ostjatele. Mõiste „ettenägematud kulud” sätestati üksikasjalikumalt avaliku teenindamise lepingutes, mille Ústí piirkond sõlmis konkreetsete veoettevõtjatega. Ettenägematud kulud viitavad olukordadele, mis ei ole sõltuvuses ettevõtte juhtimisest; ettenägematute kulude hulka kuuluvad näiteks loodusõnnetused, riiklikud hinnameetmed, aktsiisimaksu- või käibemaksumuudatused jne. Tšehhi ametiasutused esitasid komisjonile asjakohased avaliku teenindamise lepingute väljavõtted. |
| --- | --- |

(62)

Tšehhi ametiasutused tunnistavad, et maanteevedude seaduses ei ole esitatud ettenägematute kulude üksikasjalikumat määratlust ja et selle mõiste määratlemine on jäetud konkreetsetele veoteenuste ostjatele. Mõiste „ettenägematud kulud” sätestati üksikasjalikumalt avaliku teenindamise lepingutes, mille Ústí piirkond sõlmis konkreetsete veoettevõtjatega. Ettenägematud kulud viitavad olukordadele, mis ei ole sõltuvuses ettevõtte juhtimisest; ettenägematute kulude hulka kuuluvad näiteks loodusõnnetused, riiklikud hinnameetmed, aktsiisimaksu- või käibemaksumuudatused jne. Tšehhi ametiasutused esitasid komisjonile asjakohased avaliku teenindamise lepingute väljavõtted.

| (63) | Lõpetuseks, mis puudutab neljandat Altmarki tingimust, siis Tšehhi ametiasutuste selgitused kolme avaliku teenindamise hüvitamise meetme kohta olid pisut erinevad, mistõttu neid käsitletakse eraldi. |
| --- | --- |

(63)

Lõpetuseks, mis puudutab neljandat Altmarki tingimust, siis Tšehhi ametiasutuste selgitused kolme avaliku teenindamise hüvitamise meetme kohta olid pisut erinevad, mistõttu neid käsitletakse eraldi.

| (64) | 2005. ja 2006. aasta avaliku teenindamise lepingute kohta (põhjenduse 42 punktis a nimetatud meede) väitsid Tšehhi ametiasutused, et kui võrrelda veoteenuste hinda Ústí piirkonnas 2005. aastal ja kontsessioonihangete alusel alates 2007. aastast pakutud hindu, tuleks neid lepinguid lugeda kõnealusele tingimusele vastavaks. Kuna kontsessioonihanked olid 2007. aastal läbipaistvad, avatud ja mittediskrimineerivad, olid hinnad, mis nende hangete raames esitati, turuhinnad, mille puhul veoteenuse hind sisaldas üksnes keskmise ratsionaalse ettevõtja kulusid ja mõistlikku kasumit. Hinnaerinevuste analüüs näitab, et veoteenuste keskmine hind oli 2005. aastal 30,60 Tšehhi krooni km kohta ja 2007. aastal 30,24 Tšehhi krooni km kohta. 2005. aastal jäi piirkondlike veoteenuste hind vahemikku 21,50 Tšehhi krooni km kohta ja 37,16 Tšehhi krooni km kohta. 2007. aastal, pärast pikaajaliste kontsessioonide andmise menetluste lõppemist, jäid hinnad vahemikku 25,48 Tšehhi krooni km kohta ja 45,79 Tšehhi krooni km kohta. Tsehhi ametiasutuste väitel järeldub sellest võrdlusest, et hind märkimisväärselt ei erinenud ning et eri piirkondade hinnaerinevused olid 2007. aastal isegi suuremad kui 2005. aastal. Sama analüüs näitab, et märkimisväärseid kasumite erinevusi ei olnud ka 2005. ja 2007. aasta lepingutes. Seepärast tuleks veoettevõtjate vaatlusalusel ajavahemikul teenitud kasumit pidada neljanda Altmarki tingimusega kooskõlas olevaks. |
| --- | --- |

(64)

2005. ja 2006. aasta avaliku teenindamise lepingute kohta (põhjenduse 42 punktis a nimetatud meede) väitsid Tšehhi ametiasutused, et kui võrrelda veoteenuste hinda Ústí piirkonnas 2005. aastal ja kontsessioonihangete alusel alates 2007. aastast pakutud hindu, tuleks neid lepinguid lugeda kõnealusele tingimusele vastavaks. Kuna kontsessioonihanked olid 2007. aastal läbipaistvad, avatud ja mittediskrimineerivad, olid hinnad, mis nende hangete raames esitati, turuhinnad, mille puhul veoteenuse hind sisaldas üksnes keskmise ratsionaalse ettevõtja kulusid ja mõistlikku kasumit. Hinnaerinevuste analüüs näitab, et veoteenuste keskmine hind oli 2005. aastal 30,60 Tšehhi krooni km kohta ja 2007. aastal 30,24 Tšehhi krooni km kohta. 2005. aastal jäi piirkondlike veoteenuste hind vahemikku 21,50 Tšehhi krooni km kohta ja 37,16 Tšehhi krooni km kohta. 2007. aastal, pärast pikaajaliste kontsessioonide andmise menetluste lõppemist, jäid hinnad vahemikku 25,48 Tšehhi krooni km kohta ja 45,79 Tšehhi krooni km kohta. Tsehhi ametiasutuste väitel järeldub sellest võrdlusest, et hind märkimisväärselt ei erinenud ning et eri piirkondade hinnaerinevused olid 2007. aastal isegi suuremad kui 2005. aastal. Sama analüüs näitab, et märkimisväärseid kasumite erinevusi ei olnud ka 2005. ja 2007. aasta lepingutes. Seepärast tuleks veoettevõtjate vaatlusalusel ajavahemikul teenitud kasumit pidada neljanda Altmarki tingimusega kooskõlas olevaks.

| (65) | Tšehhi ametiasutused esitasid lisaks Praha Tehnikaülikooli (České vysoké učení technické v Praze) professorite koostatud eksperdiarvamuse, millest nähtub, et teenuseosutajate kulud olid mõistlike ettevõtjate kulud. Ainsad erandid oli kaebuse esitaja DPÚK, kelle piirkondlike veoteenuste hind oli sobimatult kõrge, ja kaks kohalikku ettevõtjat, kelle hind leiti olevat liiga madal. |
| --- | --- |

(65)

Tšehhi ametiasutused esitasid lisaks Praha Tehnikaülikooli (České vysoké učení technické v Praze) professorite koostatud eksperdiarvamuse, millest nähtub, et teenuseosutajate kulud olid mõistlike ettevõtjate kulud. Ainsad erandid oli kaebuse esitaja DPÚK, kelle piirkondlike veoteenuste hind oli sobimatult kõrge, ja kaks kohalikku ettevõtjat, kelle hind leiti olevat liiga madal.

| (66) | Lepingute kohta, mis hõlmasid ajavahemikku 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 (põhjenduse 42 punktis b nimetatud meede) ja 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 (põhjenduse 42 punktis c nimetatud meede), väitsid Tšehhi ametiasutused, et Ústí piirkond määratles täpselt soovitud teenuste ulatuse ja esitas huvitatud veoettevõtjatele asjakohased varasematel andmetel põhinevad tuluhinnangud. Eksperdiarvamuse pidi esitama veoteenuse osutaja. Väljavalitud veoteenuse osutaja eksperdiarvamus on seejärel siduv kogu lepinguperioodi vältel. Seega oli otsuse tegemisel ainus kriteerium huvitatud veoteenuse osutajate pakutud hind. |
| --- | --- |

(66)

Lepingute kohta, mis hõlmasid ajavahemikku 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 (põhjenduse 42 punktis b nimetatud meede) ja 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 (põhjenduse 42 punktis c nimetatud meede), väitsid Tšehhi ametiasutused, et Ústí piirkond määratles täpselt soovitud teenuste ulatuse ja esitas huvitatud veoettevõtjatele asjakohased varasematel andmetel põhinevad tuluhinnangud. Eksperdiarvamuse pidi esitama veoteenuse osutaja. Väljavalitud veoteenuse osutaja eksperdiarvamus on seejärel siduv kogu lepinguperioodi vältel. Seega oli otsuse tegemisel ainus kriteerium huvitatud veoteenuse osutajate pakutud hind.

| (67) | Seoses avaliku teenindamise hüvitistega bussiteenuste eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 (põhjenduse 42 punktis b nimetatud meede) väitsid Tšehhi ametiasutused, et avaliku teenindamise lepingud, mille alusel need hüvitised välja maksti, sõlmiti avatud, läbipaistva ja tingimusteta hankemenetluse tulemusel. Asjaolu, et hanke võitja keeldumise tõttu soovitud teenuseid pakkuda tuli lõppkokkuvõttes valida paremuselt teine pakkuja, ei sea kahtluse alla hankemenetluse avatust, läbipaistvust ja tingimusetust. |
| --- | --- |

(67)

Seoses avaliku teenindamise hüvitistega bussiteenuste eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 (põhjenduse 42 punktis b nimetatud meede) väitsid Tšehhi ametiasutused, et avaliku teenindamise lepingud, mille alusel need hüvitised välja maksti, sõlmiti avatud, läbipaistva ja tingimusteta hankemenetluse tulemusel. Asjaolu, et hanke võitja keeldumise tõttu soovitud teenuseid pakkuda tuli lõppkokkuvõttes valida paremuselt teine pakkuja, ei sea kahtluse alla hankemenetluse avatust, läbipaistvust ja tingimusetust.

| (68) | Esimeses valikuvoorus pakutud hind oli valikumenetluse käigus objektiivselt saavutatud hind ning seega vastab see kolmandale ja neljandale Altmarki tingimusele, kuna sellega on tagatud, et teenuse osutaja ei teeni teenuse pakkumisega põhjendamatut kasumit. Põhjenduse 42 punktis b nimetatud meetme kohased lepingud sõlmiti üheksa kuu pikkuseks üleminekuperioodiks viieteistkümnest Ústí piirkonna regioonist üheksa kohta. |
| --- | --- |

(68)

Esimeses valikuvoorus pakutud hind oli valikumenetluse käigus objektiivselt saavutatud hind ning seega vastab see kolmandale ja neljandale Altmarki tingimusele, kuna sellega on tagatud, et teenuse osutaja ei teeni teenuse pakkumisega põhjendamatut kasumit. Põhjenduse 42 punktis b nimetatud meetme kohased lepingud sõlmiti üheksa kuu pikkuseks üleminekuperioodiks viieteistkümnest Ústí piirkonna regioonist üheksa kohta.

| (69) | Juhul kui komisjon peaks leidma, et neljanda Altmarki tingimuse esimene pool ei ole põhjenduse 42 punktis b nimetatud meetme puhul täidetud, siis tingimuse teine pool peaks olema Tšehhi ametiasutuste väitel täidetud, sest teenusepakkuja väljavalimisel analüüsiti mõistliku kasumiga tegutseva keskmise teenusepakkuja kulusid. |
| --- | --- |

(69)

Juhul kui komisjon peaks leidma, et neljanda Altmarki tingimuse esimene pool ei ole põhjenduse 42 punktis b nimetatud meetme puhul täidetud, siis tingimuse teine pool peaks olema Tšehhi ametiasutuste väitel täidetud, sest teenusepakkuja väljavalimisel analüüsiti mõistliku kasumiga tegutseva keskmise teenusepakkuja kulusid.

| (70) | Lõpetuseks — seoses avaliku teenindamise hüvitistega, mis Ústí piirkond andis otseste läbirääkimiste tulemusel bussiteenuste eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 (põhjenduse 42 punktis c nimetatud meede), selgitasid Tšehhi ametivõimud, et Ústí piirkond kandis nii hästi kui võimalik hoolt selle eest, et viies piirkonnas, kus puudus paremuselt teine pakkuja, pakutaks avalikke veoteenuseid võimalikult madala hinnaga. Korraldati kontsessioonide andmise konkursi teine voor, et tagada kuni standardse (kiirendamata) kontsessioonide andmise menetluse korraldamiseni peamised avalikud veoteenused. Teade teise vooru kohta avaldati 16. augustil 2006 mitmes olulises Tšehhi päevalehes (23). Tšehhi ametiasutused esitasid teise vooru jaoks vajalikud dokumendid. Kuna need lepingud tuli sõlmida ČSAD Česká Lípa ootamatu taandumise tõttu kahe nädala jooksul ja võttes arvesse seda, et kõik kontsessioonid anti ajutiselt ajavahemikuks, mis oli lühem kui neli kuud, lisas Ústí piirkond kontsessionääride valimise menetlusse kriteeriumi, et võitjaks tulnud veoettevõtja peab tagama veoteenuste pakkumise alates 9. septembrist 2006, st kaks nädalat pärast kontsessioonide andmise menetluse väljakuulutamist. |
| --- | --- |

(70)

Lõpetuseks — seoses avaliku teenindamise hüvitistega, mis Ústí piirkond andis otseste läbirääkimiste tulemusel bussiteenuste eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 (põhjenduse 42 punktis c nimetatud meede), selgitasid Tšehhi ametivõimud, et Ústí piirkond kandis nii hästi kui võimalik hoolt selle eest, et viies piirkonnas, kus puudus paremuselt teine pakkuja, pakutaks avalikke veoteenuseid võimalikult madala hinnaga. Korraldati kontsessioonide andmise konkursi teine voor, et tagada kuni standardse (kiirendamata) kontsessioonide andmise menetluse korraldamiseni peamised avalikud veoteenused. Teade teise vooru kohta avaldati 16. augustil 2006 mitmes olulises Tšehhi päevalehes (23). Tšehhi ametiasutused esitasid teise vooru jaoks vajalikud dokumendid. Kuna need lepingud tuli sõlmida ČSAD Česká Lípa ootamatu taandumise tõttu kahe nädala jooksul ja võttes arvesse seda, et kõik kontsessioonid anti ajutiselt ajavahemikuks, mis oli lühem kui neli kuud, lisas Ústí piirkond kontsessionääride valimise menetlusse kriteeriumi, et võitjaks tulnud veoettevõtja peab tagama veoteenuste pakkumise alates 9. septembrist 2006, st kaks nädalat pärast kontsessioonide andmise menetluse väljakuulutamist.

| (71) | Kuna kontsessiooni andmise konkursi teise vooru põhjal ei olnud võimalik lepinguid sõlmida — kuue piirkonna kohta saadi vaid üks pakkumine (24) –, sõlmis Ústí piirkond lepingud otse olemasolevate veoteenuse osutajatega. Tšehhi ametivõimude sõnul ei olnud nende lepingute sõlmimise erandlike asjaolude tõttu kolmanda kontsessioonide andmise menetluse korraldamiseks aega ja samas ei võimaldanud ajalised piirangud koostada eksperdiarvamust. Tšehhi ametiasutused rõhutasid veel ka seda, et igal juhul ei erinenud veoteenuse hind märkimisväärselt kontsessioonide andmise konkursi esimese ja teise vooru tulemusel saadud hinnast. Summa ligikaudu 7 % suurust erinemist võib pidada normikohaseks, võttes arvesse asjaolu, et inim- ja kapitaliressursside ajutine eraldamine neljaks kuuks oli kulukam kui nende eraldamine pikemaks perioodiks. |
| --- | --- |

(71)

Kuna kontsessiooni andmise konkursi teise vooru põhjal ei olnud võimalik lepinguid sõlmida — kuue piirkonna kohta saadi vaid üks pakkumine (24) –, sõlmis Ústí piirkond lepingud otse olemasolevate veoteenuse osutajatega. Tšehhi ametivõimude sõnul ei olnud nende lepingute sõlmimise erandlike asjaolude tõttu kolmanda kontsessioonide andmise menetluse korraldamiseks aega ja samas ei võimaldanud ajalised piirangud koostada eksperdiarvamust. Tšehhi ametiasutused rõhutasid veel ka seda, et igal juhul ei erinenud veoteenuse hind märkimisväärselt kontsessioonide andmise konkursi esimese ja teise vooru tulemusel saadud hinnast. Summa ligikaudu 7 % suurust erinemist võib pidada normikohaseks, võttes arvesse asjaolu, et inim- ja kapitaliressursside ajutine eraldamine neljaks kuuks oli kulukam kui nende eraldamine pikemaks perioodiks.

4.2.   MÄRKUSED RIIGIABI OLEMASOLU KOHTA SEOSES DP ÚSTÍ KASUKS ANTUD GARANTIIDE JA DP ÚSTÍ OMAKAPITALI SUURENDAMISEGA

4.2.1.   Garantiid

| (72) | 5 miljoni Tšehhi krooni ja 35 miljoni Tšehhi krooni suuruste garantiide kohta, mille Ústí nad Labemi omavalitsus andis DP Ústí saadud pangalaenude tagamiseks, väitsid Tšehhi ametiasutused, et DP Ústí oleks saanud need laenud ka ilma tagatisteta. Tšehhi ametiasutused märgivad, et DP Ústí sai 2007. aastal 40 miljoni Tšehhi krooni suuruse laenu trolliliini Ústí nad Labem — Střekov rajamise lõpetamiseks ja kahe bussi ostmiseks. Selle laenu andis Komerční banka, a.s. ehk sama finantsasutus, kes andis DP Ústíle 2004. ja 2005. aastal laenud, mille jaoks Ústí nad Labemi omavalitsus andis vaidlusalused garantiid. Selle 40 miljoni Tšehhi krooni suuruse laenu tagatise moodustasid DP Ústí varad. Laenuandja väljavalimiseks korraldati avalik hankemenetlus, mille tulemusel valiti välja parim pakkumine, tegemata vahet laenu tagamise viisil, st kas laen tagati Ústí nad Labemi omavalitsuse antud garantiiga või tagati seda ettevõtte varade kujul. Tšehhi ametiasutuste sõnul näitab see, et laenu tingimused ei sõltunud 2007. aastal tagatise vormist ja et DP Ústí oli suuteline saama samadel tingimustel laenu isegi ilma garantiita. Tšehhi ametiasutuste väitel oli see nii ka 2004. ja 2005. aasta laenude puhul ning seega ei toonud garantii DP Ústíle mingit majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(72)

5 miljoni Tšehhi krooni ja 35 miljoni Tšehhi krooni suuruste garantiide kohta, mille Ústí nad Labemi omavalitsus andis DP Ústí saadud pangalaenude tagamiseks, väitsid Tšehhi ametiasutused, et DP Ústí oleks saanud need laenud ka ilma tagatisteta. Tšehhi ametiasutused märgivad, et DP Ústí sai 2007. aastal 40 miljoni Tšehhi krooni suuruse laenu trolliliini Ústí nad Labem — Střekov rajamise lõpetamiseks ja kahe bussi ostmiseks. Selle laenu andis Komerční banka, a.s. ehk sama finantsasutus, kes andis DP Ústíle 2004. ja 2005. aastal laenud, mille jaoks Ústí nad Labemi omavalitsus andis vaidlusalused garantiid. Selle 40 miljoni Tšehhi krooni suuruse laenu tagatise moodustasid DP Ústí varad. Laenuandja väljavalimiseks korraldati avalik hankemenetlus, mille tulemusel valiti välja parim pakkumine, tegemata vahet laenu tagamise viisil, st kas laen tagati Ústí nad Labemi omavalitsuse antud garantiiga või tagati seda ettevõtte varade kujul. Tšehhi ametiasutuste sõnul näitab see, et laenu tingimused ei sõltunud 2007. aastal tagatise vormist ja et DP Ústí oli suuteline saama samadel tingimustel laenu isegi ilma garantiita. Tšehhi ametiasutuste väitel oli see nii ka 2004. ja 2005. aasta laenude puhul ning seega ei toonud garantii DP Ústíle mingit majanduslikku eelist.

| (73) | Laenude abil saadud vahendeid ei saanud igal juhul kasutada muul otstarbel kui trolliliini rajamiseks. Ústí on piirkond, kus keskkonna kvaliteet on madal, ja projekti eesmärk oli selles piirkonnas valitsevat olukorda parandada. Kui DP Ústíle ei oleks pangalaenu antud, oleks DP Ústí olnud kohustatud jätkama oma bussiveoteenusega. Tšehhi ametivõimude sõnul peeti meetmega seoses keskkonnakaitset tähtsamaks trolliliini rajamise suurtest kuludest ja seepärast tuleks meedet lugeda aluslepinguga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(73)

Laenude abil saadud vahendeid ei saanud igal juhul kasutada muul otstarbel kui trolliliini rajamiseks. Ústí on piirkond, kus keskkonna kvaliteet on madal, ja projekti eesmärk oli selles piirkonnas valitsevat olukorda parandada. Kui DP Ústíle ei oleks pangalaenu antud, oleks DP Ústí olnud kohustatud jätkama oma bussiveoteenusega. Tšehhi ametivõimude sõnul peeti meetmega seoses keskkonnakaitset tähtsamaks trolliliini rajamise suurtest kuludest ja seepärast tuleks meedet lugeda aluslepinguga kokkusobivaks.

4.2.2.   DP Ústí omakapitali suurendamine

| (74) | Tšehhi ametiasutused selgitasid, et vahendid, millega suurendati DP Ústí omakapitali 160 miljoni Tšehhi krooni võrra, olid mõeldud kasutamiseks üksnes selleks, et rahastada trolliliini Ústí nad Labem — Střekov rajamist. Neid hoiti DP Ústí eraldi kontol, millelt tehti makseid trolliliini Ústí nad Labem — Střekov ehitamiseks. |
| --- | --- |

(74)

Tšehhi ametiasutused selgitasid, et vahendid, millega suurendati DP Ústí omakapitali 160 miljoni Tšehhi krooni võrra, olid mõeldud kasutamiseks üksnes selleks, et rahastada trolliliini Ústí nad Labem — Střekov rajamist. Neid hoiti DP Ústí eraldi kontol, millelt tehti makseid trolliliini Ústí nad Labem — Střekov ehitamiseks.

| (75) | See liin on Ústí nad Labemi omavalitsuse linnade ühistranspordisüsteemi „selgroo” lahutamatu lüli ehk osa suuremahulises ja keskkonnahoidlikus trolliliikluses seisnevast süsteemist, mida on omavalitsuses üles ehitatud alates 1984. aastast ja mis on võetud järk-järgult kasutusele alates 1988. aastast. Trolliliini rajamine on süsteemi ülesehitamise viimane etapp, mille lõpetamisel ühendatakse suur osa jõe paremkaldal asuvast omavalitsuse osast trollibussitranspordi põhisüsteemiga. Seda süsteemi laiendamist on kavandatud alates 1996. aastast. |
| --- | --- |

(75)

See liin on Ústí nad Labemi omavalitsuse linnade ühistranspordisüsteemi „selgroo” lahutamatu lüli ehk osa suuremahulises ja keskkonnahoidlikus trolliliikluses seisnevast süsteemist, mida on omavalitsuses üles ehitatud alates 1984. aastast ja mis on võetud järk-järgult kasutusele alates 1988. aastast. Trolliliini rajamine on süsteemi ülesehitamise viimane etapp, mille lõpetamisel ühendatakse suur osa jõe paremkaldal asuvast omavalitsuse osast trollibussitranspordi põhisüsteemiga. Seda süsteemi laiendamist on kavandatud alates 1996. aastast.

| (76) | Tšehhi ametiasutuste sõnul parandab investeering märkimisväärselt omavalitsuse keskkonnatingimusi, peamiselt vähendades jõe paremkaldal asuvas linna osas õhusaastet, vähendades tänu busside asendamisele trollidega kõikidel mõjutatud liinidel transpordi põhjustatud mürataset (eelkõige öösel), vähendades mõjutatud liinidel heidet ja vähendades Střekovi piirkonnas fotokeemilise sudu tekkimise riski. |
| --- | --- |

(76)

Tšehhi ametiasutuste sõnul parandab investeering märkimisväärselt omavalitsuse keskkonnatingimusi, peamiselt vähendades jõe paremkaldal asuvas linna osas õhusaastet, vähendades tänu busside asendamisele trollidega kõikidel mõjutatud liinidel transpordi põhjustatud mürataset (eelkõige öösel), vähendades mõjutatud liinidel heidet ja vähendades Střekovi piirkonnas fotokeemilise sudu tekkimise riski.

| (77) | Sellest tulenevalt väitsid Tšehhi ametiasutused, et kapitali suurendamine on hõlmatud määruse (EMÜ) nr 1107/70 (25) artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud erandiga. Tšehhi ametiasutuste väitel on tingimused artikli 3 lõike 1 punkti b kohaldamiseks täidetud, sest i) trollivõrgustiku rajamise eesmärk on transpordi koordineerimine ja optimeerimine; ii) sellega kaasnevad infrastruktuurikulutused, mida teised ettevõtjad, kes korraldavad muud liiki maanteevedusid, ei pea kandma; ning iii) ühise poliitikaeesmärgi (transpordi koordineerimine ja CO2-heite vähendamine) saavutamiseks ei ole olemas muud, rahaliselt vähem koormavat alternatiivi. |
| --- | --- |

(77)

Sellest tulenevalt väitsid Tšehhi ametiasutused, et kapitali suurendamine on hõlmatud määruse (EMÜ) nr 1107/70 (25) artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud erandiga. Tšehhi ametiasutuste väitel on tingimused artikli 3 lõike 1 punkti b kohaldamiseks täidetud, sest i) trollivõrgustiku rajamise eesmärk on transpordi koordineerimine ja optimeerimine; ii) sellega kaasnevad infrastruktuurikulutused, mida teised ettevõtjad, kes korraldavad muud liiki maanteevedusid, ei pea kandma; ning iii) ühise poliitikaeesmärgi (transpordi koordineerimine ja CO2-heite vähendamine) saavutamiseks ei ole olemas muud, rahaliselt vähem koormavat alternatiivi.

4.3.   MÄRKUSED DP ÚSTÍ JA DP TEPLICE SUHTES KOHALDATUD LISAMEETMETE KOHTA

| (78) | 2005. aastal sai DP Ústí oma avaliku teenindamise kohustuse täitmise raames kaks lisahüvitist, mille suurus oli 4 591 200 Tšehhi krooni ja 7 335 000 Tšehhi krooni. Tšehhi ametiasutused selgitasid, et need Ústí nad Labemi omavalitsuse antud hüvitised puudutasid üksnes asjaomase omavalitsuse sisevedusid ja need ei ole seotud Ústí piirkonna piirkondlike transpordihüvitistega, millele on keskendutud menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(78)

2005. aastal sai DP Ústí oma avaliku teenindamise kohustuse täitmise raames kaks lisahüvitist, mille suurus oli 4 591 200 Tšehhi krooni ja 7 335 000 Tšehhi krooni. Tšehhi ametiasutused selgitasid, et need Ústí nad Labemi omavalitsuse antud hüvitised puudutasid üksnes asjaomase omavalitsuse sisevedusid ja need ei ole seotud Ústí piirkonna piirkondlike transpordihüvitistega, millele on keskendutud menetluse algatamise otsuses.

| (79) | Seoses DP Teplice suhtes võetud meetmetega selgitasid Tšehhi ametiasutused, et Teplice omavalitsuse antud hüvitised, nagu ka sõidukite liisimine, olid seotud üksnes asjaomase omavalitsuse piires toimuvate vedude valdkonnas täidetava avaliku teenindamise kohustusega. Seega ei olnud need seotud Ústí piirkonna antud piirkondlike transpordihüvitistega, millele on keskendutud menetluse algatamise otsuses. Tänu sellele, et DP Teplice hoidis kontod lahus, ei olnud igal juhul mingit ohtu, et nende hüvitistega oleks ükskõik millisel moel ristsubsideeritud DP Teplice piirkondlikke veoteenuseid. Ja veel — trolle ei saa tulenevalt nende ehitusest kasutada piirkondlike veoteenuste pakkumiseks Teplice omavalitsuses väljaspool trolliliine. |
| --- | --- |

(79)

Seoses DP Teplice suhtes võetud meetmetega selgitasid Tšehhi ametiasutused, et Teplice omavalitsuse antud hüvitised, nagu ka sõidukite liisimine, olid seotud üksnes asjaomase omavalitsuse piires toimuvate vedude valdkonnas täidetava avaliku teenindamise kohustusega. Seega ei olnud need seotud Ústí piirkonna antud piirkondlike transpordihüvitistega, millele on keskendutud menetluse algatamise otsuses. Tänu sellele, et DP Teplice hoidis kontod lahus, ei olnud igal juhul mingit ohtu, et nende hüvitistega oleks ükskõik millisel moel ristsubsideeritud DP Teplice piirkondlikke veoteenuseid. Ja veel — trolle ei saa tulenevalt nende ehitusest kasutada piirkondlike veoteenuste pakkumiseks Teplice omavalitsuses väljaspool trolliliine.

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (80) | DPÚK oli ainus huvitatud isik, kes esitas vastusena menetluse avamise otsusele märkuseid. |
| --- | --- |

(80)

DPÚK oli ainus huvitatud isik, kes esitas vastusena menetluse avamise otsusele märkuseid.

| (81) | DPÚK esitas üldised märkused õigusraamistiku kohta, mida kohaldatakse Tšehhi Vabariigi piirkondlike bussiteenuste sektoris avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest hüvitise maksmisel. DPÚK väitis, et Tšehhi Vabariigis ei ole toimunud ühistranspordisektoris mingit liberaliseerimist. DPÚKi sõnul tähendas see seda, et ettevõtjate kohustused olid haldusotsustes, millega anti ettevõtjatele tegevusload, selgelt paika pandud, sest Tšehhi õigusaktid põhinevad avaliku teenindamise kohustuse süsteemil määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 tähenduses, mitte avaliku teenindamise lepingutel kõnealuse määruse artikli 14 tähenduses. DPÚK väidab, et menetluse algatamise otsuses antud hinnangut avaliku teenindamise hüvitistele mõjutab asjaomase õigusraamistiku väär tõlgendamine. Veel väidab DPÚK, et Altmarki kohtuotsust ei saa antud juhul kohaldada, sest selles otsuses käsitleti süsteemi, mis põhines avaliku teenindamise lepingutel, mitte avaliku teenindamise kohustusel, nagu praegune juhtum. |
| --- | --- |

(81)

DPÚK esitas üldised märkused õigusraamistiku kohta, mida kohaldatakse Tšehhi Vabariigi piirkondlike bussiteenuste sektoris avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest hüvitise maksmisel. DPÚK väitis, et Tšehhi Vabariigis ei ole toimunud ühistranspordisektoris mingit liberaliseerimist. DPÚKi sõnul tähendas see seda, et ettevõtjate kohustused olid haldusotsustes, millega anti ettevõtjatele tegevusload, selgelt paika pandud, sest Tšehhi õigusaktid põhinevad avaliku teenindamise kohustuse süsteemil määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 2 tähenduses, mitte avaliku teenindamise lepingutel kõnealuse määruse artikli 14 tähenduses. DPÚK väidab, et menetluse algatamise otsuses antud hinnangut avaliku teenindamise hüvitistele mõjutab asjaomase õigusraamistiku väär tõlgendamine. Veel väidab DPÚK, et Altmarki kohtuotsust ei saa antud juhul kohaldada, sest selles otsuses käsitleti süsteemi, mis põhines avaliku teenindamise lepingutel, mitte avaliku teenindamise kohustusel, nagu praegune juhtum.

| (82) | Selle põhjal väitis DPÚK, et piirkondlikud ametiasutused ja ettevõtjad ei oleks tohtinud pidada läbirääkimisi avaliku teenindamise kohustuse ja hüvitise taseme üle. Ettevõtjad ei oleks tohtinud selles küsimuses konkureerida, kuna avaliku teenindamise kohustusel põhinevas süsteemis on see võimatu. Lisaks ei kajastanud hüvitis pakutud veoteenuse lepingulist hinda, vaid õigusaktide kohaldamisest tulenevate asjaomaste kohustuste täitmisel tekkinud kahju. Ka ei sõltunud hüvitis ettevõtja ja ametiasutuste tahtest ning seetõttu ei saanud sel teemal läbirääkimisi pidada. Edasi väitis DPÚK, et Ústí piirkond rikkus olemasolevaid õigusakte, sõlmides avaliku teenindamise lepingud osaliste pakkumismenetluste põhjal välja valitud ettevõtjatega. DPÚKi sõnul on sellised katsed kohaldada konkurentsipõhimõtteid vastuolus avaliku teenindamise kohustustel põhineva süsteemiga ja seega ebaseaduslikud. DPÚK väitis, et värskelt välja valitud ettevõtjad said tegevusload ja avaliku teenindamise hüvitised ebaseaduslikult, sest samade bussiliinide esmalitsentside omanik on DPÚK. Ústí piirkonna ametiasutuste lähenemisviis oli ajendatud nende soovimatusest maksta turgu valitsevatele ettevõtjatele hüvitisi, millele neil on seaduse alusel õigus, mille tulemusel turgu valitsevad ettevõtjad, kes ei ole valmis leppima väiksema tegevustoetusega, asendatakse ebaseaduslike pseudohangete abil uute ettevõtjatega. DPÚK nõudis, et olukord heastataks ning et tal lubataks praegustelt ebaseaduslikult välja valitud ettevõtjatelt bussid ja töötajad üle võtta ning naasta algselt talle määratud avaliku teenindamise kohustuse täitmise juurde, mis pidi lõppema alles 2011. aastal. Peale selle väitis DPÚK, et 2006.–2008. aasta andmed kinnitasid tema väidet, et piirkondlike bussiteenuste tagamise lõppkulud on uute ettevõtjate puhul suuremad. |
| --- | --- |

(82)

Selle põhjal väitis DPÚK, et piirkondlikud ametiasutused ja ettevõtjad ei oleks tohtinud pidada läbirääkimisi avaliku teenindamise kohustuse ja hüvitise taseme üle. Ettevõtjad ei oleks tohtinud selles küsimuses konkureerida, kuna avaliku teenindamise kohustusel põhinevas süsteemis on see võimatu. Lisaks ei kajastanud hüvitis pakutud veoteenuse lepingulist hinda, vaid õigusaktide kohaldamisest tulenevate asjaomaste kohustuste täitmisel tekkinud kahju. Ka ei sõltunud hüvitis ettevõtja ja ametiasutuste tahtest ning seetõttu ei saanud sel teemal läbirääkimisi pidada. Edasi väitis DPÚK, et Ústí piirkond rikkus olemasolevaid õigusakte, sõlmides avaliku teenindamise lepingud osaliste pakkumismenetluste põhjal välja valitud ettevõtjatega. DPÚKi sõnul on sellised katsed kohaldada konkurentsipõhimõtteid vastuolus avaliku teenindamise kohustustel põhineva süsteemiga ja seega ebaseaduslikud. DPÚK väitis, et värskelt välja valitud ettevõtjad said tegevusload ja avaliku teenindamise hüvitised ebaseaduslikult, sest samade bussiliinide esmalitsentside omanik on DPÚK. Ústí piirkonna ametiasutuste lähenemisviis oli ajendatud nende soovimatusest maksta turgu valitsevatele ettevõtjatele hüvitisi, millele neil on seaduse alusel õigus, mille tulemusel turgu valitsevad ettevõtjad, kes ei ole valmis leppima väiksema tegevustoetusega, asendatakse ebaseaduslike pseudohangete abil uute ettevõtjatega. DPÚK nõudis, et olukord heastataks ning et tal lubataks praegustelt ebaseaduslikult välja valitud ettevõtjatelt bussid ja töötajad üle võtta ning naasta algselt talle määratud avaliku teenindamise kohustuse täitmise juurde, mis pidi lõppema alles 2011. aastal. Peale selle väitis DPÚK, et 2006.–2008. aasta andmed kinnitasid tema väidet, et piirkondlike bussiteenuste tagamise lõppkulud on uute ettevõtjate puhul suuremad.

| (83) | Lõpetuseks märkis DPÚK, et värskelt välja valitud ettevõtjad on mitmel juhul omavalitsuste bussiettevõtjad, mis kuuluvad asjaomastele omavalitsustele ja saavad neilt toetust, nii et nende ettevõtjate ja piirkondike reisijatevedude turul tegutsevate ettevõtjate vahel valitseb ebaõiglane konkurents. DPÚKi väitel on vastuvõetamatu, et kohalikel bussiettevõtjatel lubatakse tegutseda piirkondlikel liinidel väljaspool oma omavalitsust. |
| --- | --- |

(83)

Lõpetuseks märkis DPÚK, et värskelt välja valitud ettevõtjad on mitmel juhul omavalitsuste bussiettevõtjad, mis kuuluvad asjaomastele omavalitsustele ja saavad neilt toetust, nii et nende ettevõtjate ja piirkondike reisijatevedude turul tegutsevate ettevõtjate vahel valitseb ebaõiglane konkurents. DPÚKi väitel on vastuvõetamatu, et kohalikel bussiettevõtjatel lubatakse tegutseda piirkondlikel liinidel väljaspool oma omavalitsust.

| (84) | Garantii kohta ja selle kohta, et Ústí nad Labemi omavalitsus suurendas DP Ústí omakapitali, väitis DPÚK, et ta oli pakkunud ametiasutustele oluliselt odavamat alternatiivi keskkonnahoidliku kohaliku veoteenuse osutamiseks liinil Ústí nad Labem — Střekov (pakkudes DP Ústí trollide asemel surumaagaasil sõitvaid busse), aga see alternatiiv lükati tagasi. |
| --- | --- |

(84)

Garantii kohta ja selle kohta, et Ústí nad Labemi omavalitsus suurendas DP Ústí omakapitali, väitis DPÚK, et ta oli pakkunud ametiasutustele oluliselt odavamat alternatiivi keskkonnahoidliku kohaliku veoteenuse osutamiseks liinil Ústí nad Labem — Střekov (pakkudes DP Ústí trollide asemel surumaagaasil sõitvaid busse), aga see alternatiiv lükati tagasi.

| (85) | Meetmete kohta, mis vastavalt menetluse algatamise otsusele võeti enne Tšehhi Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, väitis DPÚK, et neil kõigil on pikaajaline mõju, mis ulatub ühinemiskuupäevast tublisti kaugemale. |
| --- | --- |

(85)

Meetmete kohta, mis vastavalt menetluse algatamise otsusele võeti enne Tšehhi Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, väitis DPÚK, et neil kõigil on pikaajaline mõju, mis ulatub ühinemiskuupäevast tublisti kaugemale.

| (86) | Seoses komisjoni hinnanguga parkimisautomaatide käitamise ülemineku kohta DP Děčínile väitis DPÚK, et menetluse algatamise otsuses esitatud analüüs on ebaõige, kuna vähese tähtsusega abi künnis ei olnud ühistranspordisektoris kohaldatav. |
| --- | --- |

(86)

Seoses komisjoni hinnanguga parkimisautomaatide käitamise ülemineku kohta DP Děčínile väitis DPÚK, et menetluse algatamise otsuses esitatud analüüs on ebaõige, kuna vähese tähtsusega abi künnis ei olnud ühistranspordisektoris kohaldatav.

| (87) | DPÚK ei kommenteerinud ettenägematute kulude mõistet. Ka ei esitanud ta ühtki märkust selle kohta, et hüvitise maksimumsumma eelnev kindlaksmääramine riikliku statistilise analüüsi alusel võiks ära hoida ettevõtjate ülekompenseerimise. |
| --- | --- |

(87)

DPÚK ei kommenteerinud ettenägematute kulude mõistet. Ka ei esitanud ta ühtki märkust selle kohta, et hüvitise maksimumsumma eelnev kindlaksmääramine riikliku statistilise analüüsi alusel võiks ära hoida ettevõtjate ülekompenseerimise.

6.   TŠEHHI VABARIIGI MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (88) | Tšehhi ametiasutused ei olnud nõus sellega, kuidas DPÚK tõlgendas õigusraamistikku, mida kohaldatakse Tšehhi Vabariigis piirkondlike bussiteenuste sektoris avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest hüvitise andmisel. Tšehhi ametiasutused ei olnud nõus ka DPÚKi väitega, et avalikke veoteenuseid ei ole Tšehhi Vabariigis veel liberaliseeritud. |
| --- | --- |

(88)

Tšehhi ametiasutused ei olnud nõus sellega, kuidas DPÚK tõlgendas õigusraamistikku, mida kohaldatakse Tšehhi Vabariigis piirkondlike bussiteenuste sektoris avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest hüvitise andmisel. Tšehhi ametiasutused ei olnud nõus ka DPÚKi väitega, et avalikke veoteenuseid ei ole Tšehhi Vabariigis veel liberaliseeritud.

| (89) | Tšehhi ametiasutuste väitel sisaldas riiklik õigusraamistik avalike bussivedude korraldamiseks avaliku teenindamise korra raames kaht võimalust: i) maanteevedude seaduse artiklil 19 ja määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklil 14 põhineva avaliku teenindamise lepingu alusel ning ii) otsuse põhjal, millega kehtestatakse ühepoolselt avaliku teenindamise kohustus. Teist võimalust kasutatakse siiski väga harva. Ústí piirkonnas põhinevad kõik piirkondlikud avalikud bussiveod praegu avatud, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate hankemenetluste tulemusel sõlmitud lepingutel. Tšehhi ametiasutused väitsid, et ehkki kasutatud mõistetes esines teatavaid erinevusi, vastasid avaliku teenindamise lepingud avaliku teenindamise lepingutele määruse (EMÜ) nr 1191/69 tähenduses. See ilmnes nii maanteevedude seaduse lugemisel kui ka selle tõlgendamisel asjaomaste ametiasutuste erinevates otsustes. |
| --- | --- |

(89)

Tšehhi ametiasutuste väitel sisaldas riiklik õigusraamistik avalike bussivedude korraldamiseks avaliku teenindamise korra raames kaht võimalust: i) maanteevedude seaduse artiklil 19 ja määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklil 14 põhineva avaliku teenindamise lepingu alusel ning ii) otsuse põhjal, millega kehtestatakse ühepoolselt avaliku teenindamise kohustus. Teist võimalust kasutatakse siiski väga harva. Ústí piirkonnas põhinevad kõik piirkondlikud avalikud bussiveod praegu avatud, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate hankemenetluste tulemusel sõlmitud lepingutel. Tšehhi ametiasutused väitsid, et ehkki kasutatud mõistetes esines teatavaid erinevusi, vastasid avaliku teenindamise lepingud avaliku teenindamise lepingutele määruse (EMÜ) nr 1191/69 tähenduses. See ilmnes nii maanteevedude seaduse lugemisel kui ka selle tõlgendamisel asjaomaste ametiasutuste erinevates otsustes.

| (90) | Tšehhi ametiasutused selgitasid ka seda, et bussiveoteenuste osutamiseks antud tegevusluba võimaldas ettevõtjal pakkuda konkreetsetel liinidel bussiveoteenuseid, aga ei tähendanud avaliku teenindamise kohustuse määramist. See kohustus anti ettevõtjale asjaomase ettevõtja ja asjaomase ametiasutuse (antud juhul Ústí piirkond) vahel sõlmitud avaliku teenindamise lepinguga. Ühe bussiliini kohta võisid omada tegevusluba mitu ettevõtjat, ent avaliku teenindamise hüvitis määrati vaid sellele ettevõtjale, kes oli sõlminud asjaomase liini puhul piirkondliku ametiasutusega lepingu või kellele oli määratud avaliku teenindamise kohustus ametiasutuste otsusega. Peale selle ei saanud tegevusluba kujutada endast otsust avaliku teenindamise kohustuse määramise kohta määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 tähenduses, kuna sellega ei nähtud ette avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tuleneva finantskohustusega seotud hüvitist, nagu nõutakse kõnealuse määruse artiklis 6. |
| --- | --- |

(90)

Tšehhi ametiasutused selgitasid ka seda, et bussiveoteenuste osutamiseks antud tegevusluba võimaldas ettevõtjal pakkuda konkreetsetel liinidel bussiveoteenuseid, aga ei tähendanud avaliku teenindamise kohustuse määramist. See kohustus anti ettevõtjale asjaomase ettevõtja ja asjaomase ametiasutuse (antud juhul Ústí piirkond) vahel sõlmitud avaliku teenindamise lepinguga. Ühe bussiliini kohta võisid omada tegevusluba mitu ettevõtjat, ent avaliku teenindamise hüvitis määrati vaid sellele ettevõtjale, kes oli sõlminud asjaomase liini puhul piirkondliku ametiasutusega lepingu või kellele oli määratud avaliku teenindamise kohustus ametiasutuste otsusega. Peale selle ei saanud tegevusluba kujutada endast otsust avaliku teenindamise kohustuse määramise kohta määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 1 tähenduses, kuna sellega ei nähtud ette avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tuleneva finantskohustusega seotud hüvitist, nagu nõutakse kõnealuse määruse artiklis 6.

| (91) | Veel leidsid Tšehhi ametiasutused, et avaliku teenindamise lepingute alusel makstud hüvitised vastasid Altmarki kriteeriumidele ja seepärast neist komisjonile ei teatatud. |
| --- | --- |

(91)

Veel leidsid Tšehhi ametiasutused, et avaliku teenindamise lepingute alusel makstud hüvitised vastasid Altmarki kriteeriumidele ja seepärast neist komisjonile ei teatatud.

| (92) | Tšehhi ametiasutused väitsid, et tänu avatud, läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele valikumenetlustele oli bussiveoteenuseid osutatud Ústí piirkonnas avaliku teenindamise kohustuse raamistikus hinnaga, mis oli varasemast märksa soodsam. See võimaldas Ústí piirkonnal kasutada oma vahendeid tõhusamalt, kui ta oleks saanud teha siis, kui oleks pidanud maksma hüvitist kahju eest, mida nõudis ühepoolselt DPÚK. |
| --- | --- |

(92)

Tšehhi ametiasutused väitsid, et tänu avatud, läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele valikumenetlustele oli bussiveoteenuseid osutatud Ústí piirkonnas avaliku teenindamise kohustuse raamistikus hinnaga, mis oli varasemast märksa soodsam. See võimaldas Ústí piirkonnal kasutada oma vahendeid tõhusamalt, kui ta oleks saanud teha siis, kui oleks pidanud maksma hüvitist kahju eest, mida nõudis ühepoolselt DPÚK.

| (93) | Seoses DPÚKi väidetega, mis puudutasid Ústí nad Labemi omavalitsuse antud garantiid ja omakapitali suurendamist, selgitasid Tšehhi ametiasutused, et selles omavalitsuses oli juba olemas trollivõrgustik ning et neid meetmeid kasutati selleks, et ühendada omavahel kaks olemasolevat olulist trollivõrgustikku. Seepärast uued trolliliinid vaid täiendasid olemasolevat trollivõrgustikku, mida oli järk-järgult üles ehitatud alates 1988. aastast. Lõpetuseks väitsid Tšehhi ametiasutused, et selle kohta, et DPÚK oleks ametlikult esitanud omavalitsuses keskkonnahoidlike vedude tagamiseks alternatiivse projekti, ei ole mingit ametlikku märget. DPÚKi seisukohavõtule lisatud projekti kuupäev oli juuni 2001 ning seega ei olnud see hinnatud meetmete võtmise ajal asjakohane. |
| --- | --- |

(93)

Seoses DPÚKi väidetega, mis puudutasid Ústí nad Labemi omavalitsuse antud garantiid ja omakapitali suurendamist, selgitasid Tšehhi ametiasutused, et selles omavalitsuses oli juba olemas trollivõrgustik ning et neid meetmeid kasutati selleks, et ühendada omavahel kaks olemasolevat olulist trollivõrgustikku. Seepärast uued trolliliinid vaid täiendasid olemasolevat trollivõrgustikku, mida oli järk-järgult üles ehitatud alates 1988. aastast. Lõpetuseks väitsid Tšehhi ametiasutused, et selle kohta, et DPÚK oleks ametlikult esitanud omavalitsuses keskkonnahoidlike vedude tagamiseks alternatiivse projekti, ei ole mingit ametlikku märget. DPÚKi seisukohavõtule lisatud projekti kuupäev oli juuni 2001 ning seega ei olnud see hinnatud meetmete võtmise ajal asjakohane.

7.   MEETMETE HINDAMINE

| (94) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(94)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (95) | Seepärast peab selleks, et meede liigituks abiks aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud järgmised kumuleeruvad tingimused: i) meede peab olema omistatav riigile ja rahastatav riigi ressurssidest; ii) meede peab andma abisaajale eelise; iii) see eelis peab olema valikuline ning iv) meede peab moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(95)

Seepärast peab selleks, et meede liigituks abiks aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud järgmised kumuleeruvad tingimused: i) meede peab olema omistatav riigile ja rahastatav riigi ressurssidest; ii) meede peab andma abisaajale eelise; iii) see eelis peab olema valikuline ning iv) meede peab moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (96) | Komisjon uurib, kas kõik need tingimused on järgmiste meetmete puhul täidetud:






  a) | hüvitised, mis Ústí piirkond andis avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ettevõtjatele ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal ja Vilém Graupner seoses piirkondlike veoteenuste osutamisega 2005. ja 2006. aastal; |
| --- | --- | --- |

(96)

Komisjon uurib, kas kõik need tingimused on järgmiste meetmete puhul täidetud:

a)

hüvitised, mis Ústí piirkond andis avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ettevõtjatele ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal ja Vilém Graupner seoses piirkondlike veoteenuste osutamisega 2005. ja 2006. aastal;

| b) | hüvitised, mis Ústí piirkond andis avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ettevõtjatele Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most ja ZDAR, a.s. seoses piirkondlike veoteenuste osutamisega ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007; |
| --- | --- |

b)

hüvitised, mis Ústí piirkond andis avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ettevõtjatele Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most ja ZDAR, a.s. seoses piirkondlike veoteenuste osutamisega ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007;

| c) | hüvitised, mis Ústí piirkond andis avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ettevõtjatele ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov ja DP Mladá Boleslav seoses piirkondlike veoteenuste osutamisega ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006; |
| --- | --- |

c)

hüvitised, mis Ústí piirkond andis avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ettevõtjatele ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov ja DP Mladá Boleslav seoses piirkondlike veoteenuste osutamisega ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006;

| d) | garantiid, mille Ústí nad Labemi omavalitsus andis DP Ústí kasuks 23. juulil 2004 ja 11. aprillil 2005 laenude tagamiseks, mille väärtus oli vastavalt 35 miljonit Tšehhi krooni ja 5 miljonit Tšehhi krooni; |
| --- | --- |

d)

garantiid, mille Ústí nad Labemi omavalitsus andis DP Ústí kasuks 23. juulil 2004 ja 11. aprillil 2005 laenude tagamiseks, mille väärtus oli vastavalt 35 miljonit Tšehhi krooni ja 5 miljonit Tšehhi krooni;

| e) | DP Ústí omakapitali suurendamine 160 miljoni Tšehhi krooni võrra Ústí nad Labemi omavalitsuse poolt 2006. aastal. |
| --- | --- |

e)

DP Ústí omakapitali suurendamine 160 miljoni Tšehhi krooni võrra Ústí nad Labemi omavalitsuse poolt 2006. aastal.

7.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

7.1.1.   Hüvitised avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest (põhjenduse 96 punktides a, b ja c nimetatud meetmed)

7.1.1.1.   Riigi ressursid

| (97) | Avaliku teenindamise hüvitised maksti veoteenuste osutamise eest välja Ústí piirkonna ametiasutuste ning põhjenduse 96 punktides a, b ja c loetletud ettevõtjate vahel sõlmitud lepingute põhjal asjaomaste ametiasutuste eelarvest. Seepärast on need hüvitised omistatavad riigile ja antud riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(97)

Avaliku teenindamise hüvitised maksti veoteenuste osutamise eest välja Ústí piirkonna ametiasutuste ning põhjenduse 96 punktides a, b ja c loetletud ettevõtjate vahel sõlmitud lepingute põhjal asjaomaste ametiasutuste eelarvest. Seepärast on need hüvitised omistatavad riigile ja antud riigi ressurssidest.

7.1.1.2.   Majanduslik eelis

| (98) | Altmarki kohtuotsusest järeldub, et hüvitis, mille on ettevõtjatele andnud riik või mis on antud riigi ressurssidest seoses avaliku teenindamise kohustuse täitmisega, ei anna asjaomastele ettevõtjatele eelist ega kujuta seega endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud neli kumuleeruvat tingimust:






  a) | abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud; |
| --- | --- | --- |

(98)

Altmarki kohtuotsusest järeldub, et hüvitis, mille on ettevõtjatele andnud riik või mis on antud riigi ressurssidest seoses avaliku teenindamise kohustuse täitmisega, ei anna asjaomastele ettevõtjatele eelist ega kujuta seega endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud neli kumuleeruvat tingimust:

a)

abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud;

| b) | parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

b)

parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud;

| c) | hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit; |
| --- | --- |

c)

hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit;

| d) | kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

d)

kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.

| (99) | Selleks et vältida majandusliku eelise olemasolu ettevõtjatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest hüvitise andmisel, nõutakse Altmarki kohtuotsuses, et kõik neli tingimust peavad olema täidetud kumuleeruvalt. |
| --- | --- |

(99)

Selleks et vältida majandusliku eelise olemasolu ettevõtjatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest hüvitise andmisel, nõutakse Altmarki kohtuotsuses, et kõik neli tingimust peavad olema täidetud kumuleeruvalt.

| (100) | Esimene tingimus — avaliku teenindamise kohustuse olemasolu maismaatranspordi valdkonnas — on mõeldud selliste üldist huvi pakkuvate veoteenuste tagamiseks, mida ettevõtja oma majanduslikest huvidest lähtuvalt ilma hüvitiseta ei osutaks või ei osutaks samas mahus või samadel tingimustel (26). Neis piirides on liikmesriikidel lõppkasutajate vajadustega kooskõlas olevate avaliku teenindamise kohustuste määratlemisel ulatuslik kaalutlusõigus. Komisjoni ülesanne on sellistel juhtudel tagada, et kaalutlusõiguse kohaldamisel avaliku teenindamise kohustuse määratlemisel ei tehtaks ilmset viga. |
| --- | --- |

(100)

Esimene tingimus — avaliku teenindamise kohustuse olemasolu maismaatranspordi valdkonnas — on mõeldud selliste üldist huvi pakkuvate veoteenuste tagamiseks, mida ettevõtja oma majanduslikest huvidest lähtuvalt ilma hüvitiseta ei osutaks või ei osutaks samas mahus või samadel tingimustel (26). Neis piirides on liikmesriikidel lõppkasutajate vajadustega kooskõlas olevate avaliku teenindamise kohustuste määratlemisel ulatuslik kaalutlusõigus. Komisjoni ülesanne on sellistel juhtudel tagada, et kaalutlusõiguse kohaldamisel avaliku teenindamise kohustuse määratlemisel ei tehtaks ilmset viga.

| (101) | Komisjon märkis juba menetluse algatamise otsuses, et Tšehhi ametiasutused olid esitanud talle lepingud, mille põhjal Ústí piirkonna ametiasutused korraldasid avaliku teenindamise kohustuste määramise ettevõtjatele. Nendes lepingutes on määratletud veoteenuste pakkumiseks määratud avaliku teenindamise kohustuse ulatus. Konkreetsemalt on nendes lepingutes esitatud liinid, kus bussiveoteenuste pakkujad tegutsevad, sõiduplaanid ja objektiivne hinnang tõendatava kahju kohta. Näitamaks, et neid liine ei ole võimalik käigus hoida ärilistel alustel, võrreldakse nende liinide puhul tekkivat eeldatavat tõendatavat kahju ja tegelikku kahju, mis on esitatud eespool tabelites 1–9. Lisaks ei saa ettevõtjad teha ühepoolselt otsust lõpetada tegutsemine ebatulusal liinil. Ka ei saa nad mõjutada teenuste ulatust ja sagedust liinidel, kus nad tegutsevad. Seepärast seisavad nad silmitsi teatava äririskiga, mis tuleneb sellest, et neil võib tulla kanda majanduslikku kahju, kui nende tegevuskahjum osutub tõendatava kahju objektiivse hindamise käigus eelnevalt kindlaks määratust suuremaks. Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et põhjenduse 96 punktides a, b ja c loetletud meetmete puhul on olemas tõelised ja eelnevalt täpselt määratletud avaliku teenindamise kohustused. Esimene Altmarki tingimus on seega täidetud. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon märkis juba menetluse algatamise otsuses, et Tšehhi ametiasutused olid esitanud talle lepingud, mille põhjal Ústí piirkonna ametiasutused korraldasid avaliku teenindamise kohustuste määramise ettevõtjatele. Nendes lepingutes on määratletud veoteenuste pakkumiseks määratud avaliku teenindamise kohustuse ulatus. Konkreetsemalt on nendes lepingutes esitatud liinid, kus bussiveoteenuste pakkujad tegutsevad, sõiduplaanid ja objektiivne hinnang tõendatava kahju kohta. Näitamaks, et neid liine ei ole võimalik käigus hoida ärilistel alustel, võrreldakse nende liinide puhul tekkivat eeldatavat tõendatavat kahju ja tegelikku kahju, mis on esitatud eespool tabelites 1–9. Lisaks ei saa ettevõtjad teha ühepoolselt otsust lõpetada tegutsemine ebatulusal liinil. Ka ei saa nad mõjutada teenuste ulatust ja sagedust liinidel, kus nad tegutsevad. Seepärast seisavad nad silmitsi teatava äririskiga, mis tuleneb sellest, et neil võib tulla kanda majanduslikku kahju, kui nende tegevuskahjum osutub tõendatava kahju objektiivse hindamise käigus eelnevalt kindlaks määratust suuremaks. Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et põhjenduse 96 punktides a, b ja c loetletud meetmete puhul on olemas tõelised ja eelnevalt täpselt määratletud avaliku teenindamise kohustused. Esimene Altmarki tingimus on seega täidetud.

| (102) | Mis puudutab teist Altmarki tingimust, siis hüvitise arvutamisel aluseks võetavad näitajad tuleb eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määrata selle tagamiseks, et hüvitis ei annaks abi saavale ettevõtjale võrreldes konkureerivate ettevõtjatega majanduslikku eelist. Vajadus hüvitise näitajad eelnevalt kindlaks määrata ei tähenda seda, et hüvitis tuleb arvutada konkreetse valemi põhjal. Tähtis on pigem see, et kohe algusest peale on selge hüvitise kindlaksmääramise viis. |
| --- | --- |

(102)

Mis puudutab teist Altmarki tingimust, siis hüvitise arvutamisel aluseks võetavad näitajad tuleb eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määrata selle tagamiseks, et hüvitis ei annaks abi saavale ettevõtjale võrreldes konkureerivate ettevõtjatega majanduslikku eelist. Vajadus hüvitise näitajad eelnevalt kindlaks määrata ei tähenda seda, et hüvitis tuleb arvutada konkreetse valemi põhjal. Tähtis on pigem see, et kohe algusest peale on selge hüvitise kindlaksmääramise viis.

| (103) | Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et avaliku teenindamise hüvitise lepingukohasel arvutamisel võeti aluseks eeldatav kilomeetrihind ja prognoositav tulu. Komisjon tunnistas, et selline metoodika võib tagada hüvitise eelneva objektiivse ja läbipaistva arvutamise. Komisjon polnud aga siiski saanud piisavalt teavet metoodika kohta, mida kasutati antud juhul eeldatavate kilomeetrihindade taseme kindlaksmääramisel, ning ei saanud seetõttu teha veel järeldust selle kohta, kas teine Altmarki tingimus oli täidetud. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et avaliku teenindamise hüvitise lepingukohasel arvutamisel võeti aluseks eeldatav kilomeetrihind ja prognoositav tulu. Komisjon tunnistas, et selline metoodika võib tagada hüvitise eelneva objektiivse ja läbipaistva arvutamise. Komisjon polnud aga siiski saanud piisavalt teavet metoodika kohta, mida kasutati antud juhul eeldatavate kilomeetrihindade taseme kindlaksmääramisel, ning ei saanud seetõttu teha veel järeldust selle kohta, kas teine Altmarki tingimus oli täidetud.

| (104) | Tšehhi ametiasutused on pärast seda selgitanud, et kohaldatavates Tšehhi õigusaktides on sätestatud kõik näitajad, mille põhjal hüvitised tuleks arvutada, eelkõige teenustega seotud kulud, tulu ja mõistlik kasum. Peale selle sisaldas iga Ústí piirkonna ja ettevõtja vahel sõlmitud leping asjaomaseid näitajaid, mida kasutati tõendatava kahju objektiivsel hindamisel. See hinnang põhineb erinevusel a) lepingus kokku lepitud kilomeetrihinna ja b) asjaomaste teenuste osutamisel ettevõtja teenitud tulu vahel. Kilomeetrihind sisaldas i) tegevuskulusid ja ii) mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(104)

Tšehhi ametiasutused on pärast seda selgitanud, et kohaldatavates Tšehhi õigusaktides on sätestatud kõik näitajad, mille põhjal hüvitised tuleks arvutada, eelkõige teenustega seotud kulud, tulu ja mõistlik kasum. Peale selle sisaldas iga Ústí piirkonna ja ettevõtja vahel sõlmitud leping asjaomaseid näitajaid, mida kasutati tõendatava kahju objektiivsel hindamisel. See hinnang põhineb erinevusel a) lepingus kokku lepitud kilomeetrihinna ja b) asjaomaste teenuste osutamisel ettevõtja teenitud tulu vahel. Kilomeetrihind sisaldas i) tegevuskulusid ja ii) mõistlikku kasumit.

| (105) | Seoses erinevustega ettevõtjate kilomeetrihindades selgitasid Tšehhi ametiasutused, et need kajastavad ettevõtjate erinevaid olusid (kilomeetrihind on linnapiirkondades ja linnalähedastes piirkondades mõistagi erinev). Kõikide ettevõtjate hindade arvutamiseks vajalikud näitajad olid igal juhul konkreetsetes lepingutes eelnevalt selgelt paika pandud. Piirkondlikel ametiasutustel olid ka volitused kontrollida, et selliste hinnangute jaoks kasutatavad andmed on õiged ja vastavad konkreetse ettevõtja olukorrale. |
| --- | --- |

(105)

Seoses erinevustega ettevõtjate kilomeetrihindades selgitasid Tšehhi ametiasutused, et need kajastavad ettevõtjate erinevaid olusid (kilomeetrihind on linnapiirkondades ja linnalähedastes piirkondades mõistagi erinev). Kõikide ettevõtjate hindade arvutamiseks vajalikud näitajad olid igal juhul konkreetsetes lepingutes eelnevalt selgelt paika pandud. Piirkondlikel ametiasutustel olid ka volitused kontrollida, et selliste hinnangute jaoks kasutatavad andmed on õiged ja vastavad konkreetse ettevõtja olukorrale.

| (106) | Seepärast leiab komisjon, et hüvitise arvutamise näitajad olid iga ettevõtja puhul eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud. Seega on teine Altmarki tingimus põhjenduse 96 punktides a, b ja c loetletud meetmete puhul täidetud. |
| --- | --- |

(106)

Seepärast leiab komisjon, et hüvitise arvutamise näitajad olid iga ettevõtja puhul eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud. Seega on teine Altmarki tingimus põhjenduse 96 punktides a, b ja c loetletud meetmete puhul täidetud.

| (107) | Kolmanda Altmarki tingimuse kohta märgib komisjon, et hüvitise lõplik kindlaksmääramine ja väljamaksmine toimub alles pärast seda, kui konkreetne ettevõtja on esitanud dokumentaalsed tõendid teenuse pakkumisel tegelikult tekkinud kahju kohta Samal ajal on hüvitise maksimumsumma piiratud juba ette tõendatava kahju objektiivse hinnanguga, mis sisaldub lepingus. |
| --- | --- |

(107)

Kolmanda Altmarki tingimuse kohta märgib komisjon, et hüvitise lõplik kindlaksmääramine ja väljamaksmine toimub alles pärast seda, kui konkreetne ettevõtja on esitanud dokumentaalsed tõendid teenuse pakkumisel tegelikult tekkinud kahju kohta Samal ajal on hüvitise maksimumsumma piiratud juba ette tõendatava kahju objektiivse hinnanguga, mis sisaldub lepingus.

| (108) | Maanteevedude seaduse artikli 19b lõike 3 kohaselt sisaldab tõendatava kahju objektiivne hinnang eelnevalt kindlaks määratud ülemmäära, mida ületavaid tegelikke kulusid ei saa pädev asutus hüvitada (27). Seega — kui ettevõtja nõuab pärast lepingu täitmist kahjude eest suuremat hüvitist, ei saa asjaomased ametiasutused seda kahju katta. Samas, kui tegelik kahju on eeldatud hinnangulisest kahjust väiksem, hüvitatakse vaid tegelik kahju. |
| --- | --- |

(108)

Maanteevedude seaduse artikli 19b lõike 3 kohaselt sisaldab tõendatava kahju objektiivne hinnang eelnevalt kindlaks määratud ülemmäära, mida ületavaid tegelikke kulusid ei saa pädev asutus hüvitada (27). Seega — kui ettevõtja nõuab pärast lepingu täitmist kahjude eest suuremat hüvitist, ei saa asjaomased ametiasutused seda kahju katta. Samas, kui tegelik kahju on eeldatud hinnangulisest kahjust väiksem, hüvitatakse vaid tegelik kahju.

| (109) | Seda tõestab asjaolu, et ettevõtjatele makstav tegelik hüvitis on paljudel juhtudel (nagu on näha tabelites 2 („Tegelikud hüvitised 2005. aastal”), 4 („Tegelikud hüvitised 2006. aastal”), 7 („Lepingute alusel ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 eest makstud tegelikud kahjuhüvitised”) ja 9 („Lepingute alusel ajavahemiku 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 eest makstud tegelikud kahjuhüvitised”)) lepingus prognoositud kahjust väiksem, nagu on näha tabelite 1 („2005. aasta lepingute ülevaade”), 3 („2006. aasta lepingute ülevaade”), 6 („Ülevaade lepingutest ajavahemikus septembrist 2006 kuni juunini 2007”) ja 8 („Ülevaade lepingutest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006”) veerus „tõendatav kogukahju”. |
| --- | --- |

(109)

Seda tõestab asjaolu, et ettevõtjatele makstav tegelik hüvitis on paljudel juhtudel (nagu on näha tabelites 2 („Tegelikud hüvitised 2005. aastal”), 4 („Tegelikud hüvitised 2006. aastal”), 7 („Lepingute alusel ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 eest makstud tegelikud kahjuhüvitised”) ja 9 („Lepingute alusel ajavahemiku 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 eest makstud tegelikud kahjuhüvitised”)) lepingus prognoositud kahjust väiksem, nagu on näha tabelite 1 („2005. aasta lepingute ülevaade”), 3 („2006. aasta lepingute ülevaade”), 6 („Ülevaade lepingutest ajavahemikus septembrist 2006 kuni juunini 2007”) ja 8 („Ülevaade lepingutest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006”) veerus „tõendatav kogukahju”.

| (110) | Nende ülemmäärade suurendamine on võimalik üksnes ettenägematute kulude korral, mida ühegi käesoleva otsuse raames vaadeldud piirkondlike vedude lepingu puhul siiski ei esinenud. Mis puudutab mõistet „ettenägematud kulud”, mille suhtes komisjon väljendas oma menetluse algatamise otsuses kahtlust, siis see mõiste hõlmab kulusid, mis ei ole sõltuvuses ettevõtte juhtimisega seotud otsustest; ettenägematud on kulud, mis on seotud loodusõnnetuste, riiklike hinnameetmete, aktsiisimaksu- või käibemaksumuudatustega jms. Hüvitise nõudmiseks peavad ettevõtjad tõendama, et need kulud tekkisid tõesti avaliku teenindamise kohustuse täitmisel. Selle erandi kohaldamine hüvitise ülemmäära suhtes ei kahjusta siiski hüvitamismehhanismi võimet tagada, et lõplik hüvitis, mille ettevõtja saab, ei ületa ettevõtja tegelikke kulusid. |
| --- | --- |

(110)

Nende ülemmäärade suurendamine on võimalik üksnes ettenägematute kulude korral, mida ühegi käesoleva otsuse raames vaadeldud piirkondlike vedude lepingu puhul siiski ei esinenud. Mis puudutab mõistet „ettenägematud kulud”, mille suhtes komisjon väljendas oma menetluse algatamise otsuses kahtlust, siis see mõiste hõlmab kulusid, mis ei ole sõltuvuses ettevõtte juhtimisega seotud otsustest; ettenägematud on kulud, mis on seotud loodusõnnetuste, riiklike hinnameetmete, aktsiisimaksu- või käibemaksumuudatustega jms. Hüvitise nõudmiseks peavad ettevõtjad tõendama, et need kulud tekkisid tõesti avaliku teenindamise kohustuse täitmisel. Selle erandi kohaldamine hüvitise ülemmäära suhtes ei kahjusta siiski hüvitamismehhanismi võimet tagada, et lõplik hüvitis, mille ettevõtja saab, ei ületa ettevõtja tegelikke kulusid.

| (111) | Mis puudutab mõistliku kasumi kindlaksmääramist, mis moodustab osa kulude arvutamisest ja mille suhtes komisjon väljendas oma menetluse algatamise otsuses samuti kahtlust, siis Tšehhi ametiasutused tõendasid, et keskmine kasum oli 2005. aastal 1,53 Tšehhi krooni kilomeetri kohta. Kuivõrd keskmine kilomeetri hind oli 2005. aastal 30,60 Tšehhi krooni, tuleb keskmiseks kasumimarginaaliks ligikaudu 5 %, mis on komisjoni meelest mõistlik. 2007. aastal oli keskmine kasum 0,97 Tšehhi krooni kilomeetri kohta ja keskmine kilomeetri hind 30,24 Tšehhi krooni. Keskmine kasumimarginaal oli seega ligikaudu 3,2 %. Tšehhi ametiasutused ei esitanud keskmiseid kasuminäitajaid 2006. aasta kohta. Keskmine kasumimarginaal jääb 2006. aasta puhul tõenäoliselt siiski samasse vahemikku kui 2005. ja 2007. aasta puhul, sest muud asjakohased näitajad (nt keskmine kilomeetri hind oli 2007. aastal 31,72 Tšehhi krooni ja keskmine tõendatav kahju 17,49 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) jäid samasse vahemikku ja mõistliku kasumi arvutamise meetod oli sama (vt joonealune märkus 9). |
| --- | --- |

(111)

Mis puudutab mõistliku kasumi kindlaksmääramist, mis moodustab osa kulude arvutamisest ja mille suhtes komisjon väljendas oma menetluse algatamise otsuses samuti kahtlust, siis Tšehhi ametiasutused tõendasid, et keskmine kasum oli 2005. aastal 1,53 Tšehhi krooni kilomeetri kohta. Kuivõrd keskmine kilomeetri hind oli 2005. aastal 30,60 Tšehhi krooni, tuleb keskmiseks kasumimarginaaliks ligikaudu 5 %, mis on komisjoni meelest mõistlik. 2007. aastal oli keskmine kasum 0,97 Tšehhi krooni kilomeetri kohta ja keskmine kilomeetri hind 30,24 Tšehhi krooni. Keskmine kasumimarginaal oli seega ligikaudu 3,2 %. Tšehhi ametiasutused ei esitanud keskmiseid kasuminäitajaid 2006. aasta kohta. Keskmine kasumimarginaal jääb 2006. aasta puhul tõenäoliselt siiski samasse vahemikku kui 2005. ja 2007. aasta puhul, sest muud asjakohased näitajad (nt keskmine kilomeetri hind oli 2007. aastal 31,72 Tšehhi krooni ja keskmine tõendatav kahju 17,49 Tšehhi krooni kilomeetri kohta) jäid samasse vahemikku ja mõistliku kasumi arvutamise meetod oli sama (vt joonealune märkus 9).

| (112) | Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et kolmas Altmarki tingimus on põhjenduse 96 punktides a, b ja c loetletud meetmete puhul täidetud. |
| --- | --- |

(112)

Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et kolmas Altmarki tingimus on põhjenduse 96 punktides a, b ja c loetletud meetmete puhul täidetud.

| (113) | Ja lõpetuseks — neljanda Altmarki tingimuse kohaselt tuleb avalike teenuste pakkuja välja valida avaliku hankemenetluse käigus või tuleb nende teenuste pakkuja kulud piirata võrdlusanalüüsi põhjal keskmise suurusega ja hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kuludega. |
| --- | --- |

(113)

Ja lõpetuseks — neljanda Altmarki tingimuse kohaselt tuleb avalike teenuste pakkuja välja valida avaliku hankemenetluse käigus või tuleb nende teenuste pakkuja kulud piirata võrdlusanalüüsi põhjal keskmise suurusega ja hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kuludega.

| (114) | Lähtudes teabest, mille Tšehhi ametiasutused esitasid põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete kohta, loodi Ústí piirkonna ja ettevõtjate lepinguline suhe 2005. ja 2006. aastaks lihtsalt olemasolevate lepingute pikendamise teel ning ajavahemikku 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 hõlmavad lepingud sõlmiti läbirääkimismenetluse käigus. Kummagi menetluse puhul ei lastud teistel ettevõtjatel teha kõnealusel ajavahemikul veoteenuste osutamiseks oma pakkumisi ning kumbki menetlus ei kujutanud endast avalikku hankemenetlust, mis võimaldanuks välja valida turuolukorda kajastavad pakkumised, nagu on nõutud neljanda Altmarki tingimuse esimeses pooles (28). |
| --- | --- |

(114)

Lähtudes teabest, mille Tšehhi ametiasutused esitasid põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete kohta, loodi Ústí piirkonna ja ettevõtjate lepinguline suhe 2005. ja 2006. aastaks lihtsalt olemasolevate lepingute pikendamise teel ning ajavahemikku 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 hõlmavad lepingud sõlmiti läbirääkimismenetluse käigus. Kummagi menetluse puhul ei lastud teistel ettevõtjatel teha kõnealusel ajavahemikul veoteenuste osutamiseks oma pakkumisi ning kumbki menetlus ei kujutanud endast avalikku hankemenetlust, mis võimaldanuks välja valida turuolukorda kajastavad pakkumised, nagu on nõutud neljanda Altmarki tingimuse esimeses pooles (28).

| (115) | Seetõttu peab komisjon uurima, kas ajaomaste lepingute puhul on täidetud neljandas Altmarki tingimuses ette nähtud teine alternatiiv. Selle kohaselt tuleb hüvitise tase kindlaks määrata keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja sobivalt varustatud ettevõtja kulude analüüsimise põhjal (võrdlusanalüüs). |
| --- | --- |

(115)

Seetõttu peab komisjon uurima, kas ajaomaste lepingute puhul on täidetud neljandas Altmarki tingimuses ette nähtud teine alternatiiv. Selle kohaselt tuleb hüvitise tase kindlaks määrata keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja sobivalt varustatud ettevõtja kulude analüüsimise põhjal (võrdlusanalüüs).

| (116) | Tšehhi ametiasutused väidavad, et ettevõtjatele 2005. ja 2006. aastal makstud hüvitise tase on vastavuses keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja sobivalt varustatud ettevõtja kuludega. Tšehhi ametiasutuste väitel tõestab seda 2005. ja 2006. aasta hindade võrdlemine hindadega, mis saadi teenuste jaoks alates 2007. aastast avatud ja läbipaistvate pakkumismenetluste tulemusel. Kui 2005. aastal oli keskmine kilomeetri hind 30,60 Tšehhi krooni (keskmised kulud kilomeetri kohta olid 29,06 Tšehhi krooni), siis 2007. aasta hangete tulemusel saadud keskmine hind oli 30,24 Tšehhi krooni kilomeetri kohta (keskmised kulud kilomeetri kohta olid 29,22 Tšehhi krooni). Peale selle — kui eri ettevõtjate hinnad jäid 2005. aastal vahemikku 21,50–37,16 Tšehhi krooni kilomeetri kohta, siis 2007. aastal oli see vahemik 25,48–45,79 Tšehhi krooni. Tšehhi ametiasutused väidavad, et kuna kilomeetrihinna keskmine tase ja eri ettevõtjate hindade vahemik 2005. ja 2007. aastal oluliselt ei erinenud, tuleks lugeda 2005. aasta hindu vastavuses olevaks keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtjate kuludega. Lisaks esitasid Tšehhi ametiasutused eksperdiarvamuse, mis tõendas, et kui kaebuse esitaja erandlikult suured kulud kõrvale jätta, siis kõikide teiste ettevõtjate kulud vastasid keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtjate kuludele. |
| --- | --- |

(116)

Tšehhi ametiasutused väidavad, et ettevõtjatele 2005. ja 2006. aastal makstud hüvitise tase on vastavuses keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja sobivalt varustatud ettevõtja kuludega. Tšehhi ametiasutuste väitel tõestab seda 2005. ja 2006. aasta hindade võrdlemine hindadega, mis saadi teenuste jaoks alates 2007. aastast avatud ja läbipaistvate pakkumismenetluste tulemusel. Kui 2005. aastal oli keskmine kilomeetri hind 30,60 Tšehhi krooni (keskmised kulud kilomeetri kohta olid 29,06 Tšehhi krooni), siis 2007. aasta hangete tulemusel saadud keskmine hind oli 30,24 Tšehhi krooni kilomeetri kohta (keskmised kulud kilomeetri kohta olid 29,22 Tšehhi krooni). Peale selle — kui eri ettevõtjate hinnad jäid 2005. aastal vahemikku 21,50–37,16 Tšehhi krooni kilomeetri kohta, siis 2007. aastal oli see vahemik 25,48–45,79 Tšehhi krooni. Tšehhi ametiasutused väidavad, et kuna kilomeetrihinna keskmine tase ja eri ettevõtjate hindade vahemik 2005. ja 2007. aastal oluliselt ei erinenud, tuleks lugeda 2005. aasta hindu vastavuses olevaks keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtjate kuludega. Lisaks esitasid Tšehhi ametiasutused eksperdiarvamuse, mis tõendas, et kui kaebuse esitaja erandlikult suured kulud kõrvale jätta, siis kõikide teiste ettevõtjate kulud vastasid keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtjate kuludele.

| (117) | Komisjon märgib, et eelmises põhjenduses kirjeldatud statistiliste andmete kasutamise eesmärk on kinnitada, et hinna kindlaksmääramisel lähtuti keskmise ettevõtja kuludest. Ent nagu on märgitud juba menetluse algatamise otsuses, ei vii statistiliste varasemate kulude kasutamine järelduseni, et ettevõtjaid, kes nõustusid osutama teenuseid 2005. aasta kulude tasemel, tuleks lugeda hästi korraldatud juhtimisega ettevõtjateks. Kulude taseme varasem kindlaksmääramine ilmselgelt ei innusta veoettevõtjaid tõhustama oma kulude haldamist. Lisaks, kui mõni oluline kulude parameeter muutub (nt kütuse hind), aeguvad varasemad kuluandmed viivitamata. Peale selle ei ole Tšehhi ametiasutused kohaldanud võrdlusanalüüsis kasutatavate ettevõtjate kindlaksmääramisel ühtki tunnustatud objektiivset majanduslikku kriteeriumi, mis kajastaks ettevõtte rahuldavat juhtimist, ning see analüüs ei põhinenud ühelgi analüütilisel näitajal, mis oleks väljendanud tootlikkust või oleks olnud seotud tarnete kvaliteediga (29). |
| --- | --- |

(117)

Komisjon märgib, et eelmises põhjenduses kirjeldatud statistiliste andmete kasutamise eesmärk on kinnitada, et hinna kindlaksmääramisel lähtuti keskmise ettevõtja kuludest. Ent nagu on märgitud juba menetluse algatamise otsuses, ei vii statistiliste varasemate kulude kasutamine järelduseni, et ettevõtjaid, kes nõustusid osutama teenuseid 2005. aasta kulude tasemel, tuleks lugeda hästi korraldatud juhtimisega ettevõtjateks. Kulude taseme varasem kindlaksmääramine ilmselgelt ei innusta veoettevõtjaid tõhustama oma kulude haldamist. Lisaks, kui mõni oluline kulude parameeter muutub (nt kütuse hind), aeguvad varasemad kuluandmed viivitamata. Peale selle ei ole Tšehhi ametiasutused kohaldanud võrdlusanalüüsis kasutatavate ettevõtjate kindlaksmääramisel ühtki tunnustatud objektiivset majanduslikku kriteeriumi, mis kajastaks ettevõtte rahuldavat juhtimist, ning see analüüs ei põhinenud ühelgi analüütilisel näitajal, mis oleks väljendanud tootlikkust või oleks olnud seotud tarnete kvaliteediga (29).

| (118) | Mis puudutab põhjenduse 96 punktis c nimetatud meedet, siis Tšehhi ametiasutused ei ole esitanud komisjonile mingit teavet, mis näitaks, et hüvitise tase määrati ajavahemikku 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 hõlmavate lepingute puhul kindlaks keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja sobivalt varustatud ettevõtja kulude analüüsi põhjal. |
| --- | --- |

(118)

Mis puudutab põhjenduse 96 punktis c nimetatud meedet, siis Tšehhi ametiasutused ei ole esitanud komisjonile mingit teavet, mis näitaks, et hüvitise tase määrati ajavahemikku 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 hõlmavate lepingute puhul kindlaks keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja sobivalt varustatud ettevõtja kulude analüüsi põhjal.

| (119) | Seega, kuna kõik neljanda Altmarki tingimuse teise alternatiivi nõuded ei ole täidetud, ei saa komisjon järeldada, et põhjenduse 96 punktides a ja c nimetatud meetmete tulemusel antud hüvitise summa tehti kindlaks tasemel, mis tagab, et teatavatele ettevõtjatele ei antud eelist. Seepärast leiab komisjon, et põhjenduse 96 punktides a ja c nimetatud meetmete tulemusel makstud avaliku teenindamise hüvitistega on antud samas põhjenduses nimetatud piirkondlikele veoettevõtjatele majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(119)

Seega, kuna kõik neljanda Altmarki tingimuse teise alternatiivi nõuded ei ole täidetud, ei saa komisjon järeldada, et põhjenduse 96 punktides a ja c nimetatud meetmete tulemusel antud hüvitise summa tehti kindlaks tasemel, mis tagab, et teatavatele ettevõtjatele ei antud eelist. Seepärast leiab komisjon, et põhjenduse 96 punktides a ja c nimetatud meetmete tulemusel makstud avaliku teenindamise hüvitistega on antud samas põhjenduses nimetatud piirkondlikele veoettevõtjatele majanduslik eelis.

| (120) | Mis puudutab põhjenduse 96 punktis b nimetatud meedet, siis ajavahemikku 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 hõlmavad avaliku teenindamise lepingud sõlmiti pärast hankemenetluse läbiviimist. Selle hankemenetlusega jagati Ústí piirkond viieteistkümneks piirkonnaks, mille kohta ettevõtjad said teha eraldi pakkumisi. Hanketeade avaldati veebilehel, Ústí piirkonna avalikul teadetetahvlil ja kahes Tšehhi Vabariigi üleriigilises päevalehes. Hankedokumendid võtsid kakskümmend kolm huvitatud isikut. Hüvitise eraldamise kriteeriumid tehti eelnevalt teatavaks: valik tehakse vaid hinna põhjal, kvalitatiivseid näitajaid hindamata, ja hanke võidab ettevõtja, kes pakub madalaimat kilomeetrihinda. Hankemenetlust oli seega piisavalt hästi reklaamitud ning see oli avatud ja läbipaistev. |
| --- | --- |

(120)

Mis puudutab põhjenduse 96 punktis b nimetatud meedet, siis ajavahemikku 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 hõlmavad avaliku teenindamise lepingud sõlmiti pärast hankemenetluse läbiviimist. Selle hankemenetlusega jagati Ústí piirkond viieteistkümneks piirkonnaks, mille kohta ettevõtjad said teha eraldi pakkumisi. Hanketeade avaldati veebilehel, Ústí piirkonna avalikul teadetetahvlil ja kahes Tšehhi Vabariigi üleriigilises päevalehes. Hankedokumendid võtsid kakskümmend kolm huvitatud isikut. Hüvitise eraldamise kriteeriumid tehti eelnevalt teatavaks: valik tehakse vaid hinna põhjal, kvalitatiivseid näitajaid hindamata, ja hanke võidab ettevõtja, kes pakub madalaimat kilomeetrihinda. Hankemenetlust oli seega piisavalt hästi reklaamitud ning see oli avatud ja läbipaistev.

| (121) | Tšehhi ametiasutuste sõnul jäi pakutud hind vahemikku 27,57–43,73 Tšehhi krooni/km. Kui DPÚKi tehtud pakkumine kõrvale jätta, jääksid pakutud hinnad vahemikku 27,57–33,50 Tšehhi krooni/km. Ettevõtjad esitasid oma kilomeetrihinnad piirkondade kohta, kus nad kavatsesid teha oma pakkumise. ČSAD Česká Lípa võitis kõik viisteist hankemenetlust. Kuna kõnealune ettevõtja ei suutnud lõppkokkuvõttes siiski teenust pakkuda, sõlmis Ústí piirkond võimaluse korral (üheksa piirkonna puhul) avaliku teenindamise lepingud paremuselt teise pakkujaga. Paremuselt teise pakkuja väljavalimine juhul, kui parima pakkumise esitanu ei suuda teenust osutada, ei tühista järeldust, et pakkumine, mille kasuks sai neis üheksas piirkonnas lõpuks otsustatud, valiti välja piisavalt hästi reklaamitud, avatud ja läbipaistva hankemenetluse tulemusel kooskõlas neljanda Altmarki tingimuse esimese poolega. |
| --- | --- |

(121)

Tšehhi ametiasutuste sõnul jäi pakutud hind vahemikku 27,57–43,73 Tšehhi krooni/km. Kui DPÚKi tehtud pakkumine kõrvale jätta, jääksid pakutud hinnad vahemikku 27,57–33,50 Tšehhi krooni/km. Ettevõtjad esitasid oma kilomeetrihinnad piirkondade kohta, kus nad kavatsesid teha oma pakkumise. ČSAD Česká Lípa võitis kõik viisteist hankemenetlust. Kuna kõnealune ettevõtja ei suutnud lõppkokkuvõttes siiski teenust pakkuda, sõlmis Ústí piirkond võimaluse korral (üheksa piirkonna puhul) avaliku teenindamise lepingud paremuselt teise pakkujaga. Paremuselt teise pakkuja väljavalimine juhul, kui parima pakkumise esitanu ei suuda teenust osutada, ei tühista järeldust, et pakkumine, mille kasuks sai neis üheksas piirkonnas lõpuks otsustatud, valiti välja piisavalt hästi reklaamitud, avatud ja läbipaistva hankemenetluse tulemusel kooskõlas neljanda Altmarki tingimuse esimese poolega.

| (122) | Seetõttu leiab komisjon, et avaliku teenindamise hüvitisega, mille Ústí piirkond andis põhjenduse 96 punktis b nimetatud meetme tulemusel, ei anta kõnealuses põhjenduses loetletud ettevõtjatele eelist ning seepärast ei ole tegemist riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna järeldus riigiabi olemasolu kohta tehakse kõnealuse sätte alusel üksnes siis, kui täidetud on kõik neli põhjenduses 95 loetletud tingimust, ei ole eelise puudumise korral mingit vajadust jätkata põhjenduse 96 punktis b loetletud meetme vaatlemist. |
| --- | --- |

(122)

Seetõttu leiab komisjon, et avaliku teenindamise hüvitisega, mille Ústí piirkond andis põhjenduse 96 punktis b nimetatud meetme tulemusel, ei anta kõnealuses põhjenduses loetletud ettevõtjatele eelist ning seepärast ei ole tegemist riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna järeldus riigiabi olemasolu kohta tehakse kõnealuse sätte alusel üksnes siis, kui täidetud on kõik neli põhjenduses 95 loetletud tingimust, ei ole eelise puudumise korral mingit vajadust jätkata põhjenduse 96 punktis b loetletud meetme vaatlemist.

7.1.1.3.   Valikulisus

| (123) | Põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete tulemusel antud eelis on valikuline, sest kõnealustest hüvitistest saavad kasu vaid teatavad ettevõtjad. |
| --- | --- |

(123)

Põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete tulemusel antud eelis on valikuline, sest kõnealustest hüvitistest saavad kasu vaid teatavad ettevõtjad.

7.1.1.4.   Konkurentsi moonutamine ja mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele

| (124) | Riigi võetud meedet käsitatakse meetmena, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes temaga konkureerivate ettevõtjatega (30). Praktilistel kaalutlustel eeldatakse konkurentsi moonutamist aluslepingu artikli 107 tähenduses kohe, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud sektoris, kus esineb või võib esineda konkurentsi (31). |
| --- | --- |

(124)

Riigi võetud meedet käsitatakse meetmena, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes temaga konkureerivate ettevõtjatega (30). Praktilistel kaalutlustel eeldatakse konkurentsi moonutamist aluslepingu artikli 107 tähenduses kohe, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud sektoris, kus esineb või võib esineda konkurentsi (31).

| (125) | Abi, mis antakse ettevõtjatele turul või sektoris, mis ei ole veel läbinud asjaomase turu väljastpoolt tulevale konkurentsile avamise kaudu liberaliseerimisprotsessi, ei peeta riigiabiks artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust. Nagu on märgitud Altmarki kohtuotsuses, on mitmed liikmesriigid alates 1995. aastast hakanud avama teatud veoteenuste turgusid teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate konkurentsile, tänu millele osutavad paljud ettevõtjad juba praegu linna- ja linnalähi- või piirkondliku transpordi teenuseid nende päritoluriigist erinevas liikmesriigis. Nagu on selgitatud põhjenduses 14, võis 2004. aastani kehtinud Tšehhi õigusakti alusel tagada avaliku teenindamise lepingu kohased piirkondlikud bussiveoteenused ükskõik milline ettevõtja, kellel oli konkreetse liini jaoks tegevusluba, kes oli saanud kaubanduslubade seaduse alusel avalike bussivedude jaoks üldise loa („koncese”) ja kes pidas kinni kokkulepitud sõiduplaanist. Nagu selles põhjenduses on veel märgitud, olid piirkondlikud bussiveoteenused vaatlusalusel perioodil Ústi piirkonnas täielikult liberaliseeritud — vaatlusalusel perioodil võis pakkuda Tšehhi Vabariigis piirkondlikke bussiveoteenuseid ükskõik milline teise liikmesriigi ettevõtja, kes vastas tegevusloa saamise tingimustele. |
| --- | --- |

(125)

Abi, mis antakse ettevõtjatele turul või sektoris, mis ei ole veel läbinud asjaomase turu väljastpoolt tulevale konkurentsile avamise kaudu liberaliseerimisprotsessi, ei peeta riigiabiks artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust. Nagu on märgitud Altmarki kohtuotsuses, on mitmed liikmesriigid alates 1995. aastast hakanud avama teatud veoteenuste turgusid teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate konkurentsile, tänu millele osutavad paljud ettevõtjad juba praegu linna- ja linnalähi- või piirkondliku transpordi teenuseid nende päritoluriigist erinevas liikmesriigis. Nagu on selgitatud põhjenduses 14, võis 2004. aastani kehtinud Tšehhi õigusakti alusel tagada avaliku teenindamise lepingu kohased piirkondlikud bussiveoteenused ükskõik milline ettevõtja, kellel oli konkreetse liini jaoks tegevusluba, kes oli saanud kaubanduslubade seaduse alusel avalike bussivedude jaoks üldise loa („koncese”) ja kes pidas kinni kokkulepitud sõiduplaanist. Nagu selles põhjenduses on veel märgitud, olid piirkondlikud bussiveoteenused vaatlusalusel perioodil Ústi piirkonnas täielikult liberaliseeritud — vaatlusalusel perioodil võis pakkuda Tšehhi Vabariigis piirkondlikke bussiveoteenuseid ükskõik milline teise liikmesriigi ettevõtja, kes vastas tegevusloa saamise tingimustele.

| (126) | Seepärast tuleb ükskõik millist piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele antavat hüvitist lugeda hüvitiseks, mis võib moonutada bussiga reisijateveoteenuste pakkumisel konkurentsi. |
| --- | --- |

(126)

Seepärast tuleb ükskõik millist piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele antavat hüvitist lugeda hüvitiseks, mis võib moonutada bussiga reisijateveoteenuste pakkumisel konkurentsi.

| (127) | Peale selle kahjustab eelis, mis antakse konkurentsile avatud turul tegutsevale ettevõtjale, üldjuhul eeldatavasti liikmesriikidevahelist kaubandust. Tõepoolest, kui riigi rahaline abi tugevdab ühendusesiseses kaubanduses ühe ettevõtja positsiooni konkureerivate ettevõtjate suhtes, mõjutab kõnealune abi ühendusesisest kaubandust (32). Seepärast tuleks põhjenduse 96 punktides a ja c nimetatud meetmeid käsitada meetmetena, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest nad kahjustavad teistes liikmesriikides asuvate veoettevõtjate suutlikkust pakkuda oma teenuseid Tšehhi Vabariigis ja tugevdavad avaliku teenindamise hüvitise saajate turupositsiooni. |
| --- | --- |

(127)

Peale selle kahjustab eelis, mis antakse konkurentsile avatud turul tegutsevale ettevõtjale, üldjuhul eeldatavasti liikmesriikidevahelist kaubandust. Tõepoolest, kui riigi rahaline abi tugevdab ühendusesiseses kaubanduses ühe ettevõtja positsiooni konkureerivate ettevõtjate suhtes, mõjutab kõnealune abi ühendusesisest kaubandust (32). Seepärast tuleks põhjenduse 96 punktides a ja c nimetatud meetmeid käsitada meetmetena, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest nad kahjustavad teistes liikmesriikides asuvate veoettevõtjate suutlikkust pakkuda oma teenuseid Tšehhi Vabariigis ja tugevdavad avaliku teenindamise hüvitise saajate turupositsiooni.

7.1.2.   DP Ústí kasuks antud garantiid (põhjenduse 96 punktis d nimetatud meede)

| (128) | DP Ústí sai Ústí nad Labemi omavalitsuselt garantiid, millega tagati 2004. ja 2005. aastal 35 miljoni Tšehhi krooni ja 5 miljoni Tšehhi krooni suurused laenud. Need laenud saadi Ústí nad Labem — Střekov trolliliini rajamise lõpuleviimiseks. |
| --- | --- |

(128)

DP Ústí sai Ústí nad Labemi omavalitsuselt garantiid, millega tagati 2004. ja 2005. aastal 35 miljoni Tšehhi krooni ja 5 miljoni Tšehhi krooni suurused laenud. Need laenud saadi Ústí nad Labem — Střekov trolliliini rajamise lõpuleviimiseks.

| (129) | Selleks et sellised garantiid kujutaksid endast abi, peavad nad andma abisaajale eelise. Sellega seoses tuleks viidata komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (33). |
| --- | --- |

(129)

Selleks et sellised garantiid kujutaksid endast abi, peavad nad andma abisaajale eelise. Sellega seoses tuleks viidata komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (33).

| (130) | Teatises EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes on sätestatud, et teatud asjaolude kumuleeruval esinemisel ei saa riigi antavaid garantiisid lugeda riigiabiks. |
| --- | --- |

(130)

Teatises EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes on sätestatud, et teatud asjaolude kumuleeruval esinemisel ei saa riigi antavaid garantiisid lugeda riigiabiks.

| (131) | Esiteks ei tohi laenajal olla rahalisi raskusi. Komisjon analüüsis DP Ústí kontosid ja järeldas, et ettevõtja ei olnud 2004. ja 2005. aastal, st garantiide saamise ajal, raskustes. |
| --- | --- |

(131)

Esiteks ei tohi laenajal olla rahalisi raskusi. Komisjon analüüsis DP Ústí kontosid ja järeldas, et ettevõtja ei olnud 2004. ja 2005. aastal, st garantiide saamise ajal, raskustes.

| (132) | Teiseks peab garantii ulatus olema selle andmise ajal korralikult mõõdetav. See tähendab, et garantii peab olema seotud konkreetse finantstehinguga ning olema antud kindlaksmääratud maksimumsumma kohta ja piiratud ajaks. Komisjon märgib, et käesoleval juhul oli garantii tõepoolest korralikult mõõdetav, sest see oli otseselt seotud kahe pangalaenuga, mille suurus oli 35 miljonit Tšehhi krooni ja 5 miljonit Tšehhi krooni. Peale selle olid need laenud saadud rangelt ühistranspordi infrastruktuuri rahastamiseks — Ústí nad Labemisse täiendava trolliliini rajamiseks. Garantiid olid ajaliselt piiratud, sest need anti laenu tagasimaksmise ajaks (35 miljoni Tšehhi krooni suuruse laenu puhul 30. juunini 2009 ja 5 miljoni Tšehhi krooni suuruse laenu puhul 31. märtsini 2010). |
| --- | --- |

(132)

Teiseks peab garantii ulatus olema selle andmise ajal korralikult mõõdetav. See tähendab, et garantii peab olema seotud konkreetse finantstehinguga ning olema antud kindlaksmääratud maksimumsumma kohta ja piiratud ajaks. Komisjon märgib, et käesoleval juhul oli garantii tõepoolest korralikult mõõdetav, sest see oli otseselt seotud kahe pangalaenuga, mille suurus oli 35 miljonit Tšehhi krooni ja 5 miljonit Tšehhi krooni. Peale selle olid need laenud saadud rangelt ühistranspordi infrastruktuuri rahastamiseks — Ústí nad Labemisse täiendava trolliliini rajamiseks. Garantiid olid ajaliselt piiratud, sest need anti laenu tagasimaksmise ajaks (35 miljoni Tšehhi krooni suuruse laenu puhul 30. juunini 2009 ja 5 miljoni Tšehhi krooni suuruse laenu puhul 31. märtsini 2010).

| (133) | Kolmandaks ei tohiks garantii üldjuhul katta enam kui 80 % tagasimaksmata laenust. Ehkki selle nõude täitmatajätmine ei tähenda seda, et garantii loetakse automaatselt riigiabiks (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist garantiidena antava riigiabi suhtes käsitleva teatise punkt 4.4), peab komisjon sellegipoolest kontrollima kõiki garantiisid, mis katavad kogu (või peaaegu kogu) finantstehingu, nagu garantii, mille andis Ústí nad Labemi omavalitsus. |
| --- | --- |

(133)

Kolmandaks ei tohiks garantii üldjuhul katta enam kui 80 % tagasimaksmata laenust. Ehkki selle nõude täitmatajätmine ei tähenda seda, et garantii loetakse automaatselt riigiabiks (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist garantiidena antava riigiabi suhtes käsitleva teatise punkt 4.4), peab komisjon sellegipoolest kontrollima kõiki garantiisid, mis katavad kogu (või peaaegu kogu) finantstehingu, nagu garantii, mille andis Ústí nad Labemi omavalitsus.

| (134) | Komisjon märgib, et DP Ústí, täielikult Ústí nad Labemi omavalitsusele kuuluva tütarettevõtja tulust enam kui 95 % oli saadud avalike teenuste pakkumisel omavalitsuse bussi- ja trammivedude sektoris. Nende avalike teenuste pakkumise usaldas DP Ústíle Ústí nad Labemi omavalitsus avaliku teenindamise lepingu alusel. Peale selle olid kaks garantiidega hõlmatud laenu mõeldud vaid selleks, et rahastada DP Ústí avaliku teenindamise kohustuse raames käigus hoitava trolliliini rajamist. Seepärast olid kaetud laenud eraldatud üksnes DP Ústí avaliku teenindamisega seotud tegevuse tarvis. Lisaks on DP Ústí ettevõtja, kelle tegevus seisneb peaaegu täielikult nõuetekohaselt määratud avaliku teenindamise kohustuse täitmises. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon märgib, et DP Ústí, täielikult Ústí nad Labemi omavalitsusele kuuluva tütarettevõtja tulust enam kui 95 % oli saadud avalike teenuste pakkumisel omavalitsuse bussi- ja trammivedude sektoris. Nende avalike teenuste pakkumise usaldas DP Ústíle Ústí nad Labemi omavalitsus avaliku teenindamise lepingu alusel. Peale selle olid kaks garantiidega hõlmatud laenu mõeldud vaid selleks, et rahastada DP Ústí avaliku teenindamise kohustuse raames käigus hoitava trolliliini rajamist. Seepärast olid kaetud laenud eraldatud üksnes DP Ústí avaliku teenindamisega seotud tegevuse tarvis. Lisaks on DP Ústí ettevõtja, kelle tegevus seisneb peaaegu täielikult nõuetekohaselt määratud avaliku teenindamise kohustuse täitmises.

| (135) | Neil põhjustel leiab komisjon, et garantiide 100 protsendiline katvus on kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist garantiidena antava riigiabi suhtes käsitleva teatise punktiga 3.4. |
| --- | --- |

(135)

Neil põhjustel leiab komisjon, et garantiide 100 protsendiline katvus on kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist garantiidena antava riigiabi suhtes käsitleva teatise punktiga 3.4.

| (136) | Neljandaks tuleks garantii eest maksta turupõhist hinda. Riski võtmine tuleks tavaliselt mõistagi hüvitada asjakohase preemiaga sõltuvalt garantiina antavast summast. Kui garantii eest tasutud hind võrdub vähemalt finantsturgudel leitava vastava garantiipreemia viitemääraga, ei ole garantii puhul tegemist abiga. |
| --- | --- |

(136)

Neljandaks tuleks garantii eest maksta turupõhist hinda. Riski võtmine tuleks tavaliselt mõistagi hüvitada asjakohase preemiaga sõltuvalt garantiina antavast summast. Kui garantii eest tasutud hind võrdub vähemalt finantsturgudel leitava vastava garantiipreemia viitemääraga, ei ole garantii puhul tegemist abiga.

| (137) | Käesoleval juhul oli garantii eest makstav tasu 2,3 %. Kuna abisaaja on väike piirkondlik bussiettevõtja, ei ole võimalik leida asjakohast garantiipreemia viitemäära. Tšehhi ametiasutused on siiski esitanud tõendid selle kohta, et garantii eest makstud hüvitis määrati kindlaks sõltumatu eksperdiarvamuse põhjal ja see kajastas tavapäraseid turutingimusi. |
| --- | --- |

(137)

Käesoleval juhul oli garantii eest makstav tasu 2,3 %. Kuna abisaaja on väike piirkondlik bussiettevõtja, ei ole võimalik leida asjakohast garantiipreemia viitemäära. Tšehhi ametiasutused on siiski esitanud tõendid selle kohta, et garantii eest makstud hüvitis määrati kindlaks sõltumatu eksperdiarvamuse põhjal ja see kajastas tavapäraseid turutingimusi.

| (138) | Lõpetuseks peab laenaja põhimõtteliselt olema võimeline saama finantsturgudel turutingimustel laenu ilma igasuguse riigi sekkumiseta. Sellega seoses esitasid Tšehhi ametiasutused ühe teise laenupakkumise, milles sama pank oli pakkunud 2008. aasta augustis DP Ústíle 40 miljoni Tšehhi krooni suurust laenu kahe võimaliku tagatise vastu: kas Ústí nad Labemi omavalitsuse garantii või DP Ústí varadele pandi seadmine. Laenu tingimused olid mõlema alternatiivi puhul samad, mida kinnitatakse sõnaselgelt ka pangalt saadud kirjas. See näitab, et DP Ústí oleks saanud samadel tingimustel laenu ka ilma garantiita. |
| --- | --- |

(138)

Lõpetuseks peab laenaja põhimõtteliselt olema võimeline saama finantsturgudel turutingimustel laenu ilma igasuguse riigi sekkumiseta. Sellega seoses esitasid Tšehhi ametiasutused ühe teise laenupakkumise, milles sama pank oli pakkunud 2008. aasta augustis DP Ústíle 40 miljoni Tšehhi krooni suurust laenu kahe võimaliku tagatise vastu: kas Ústí nad Labemi omavalitsuse garantii või DP Ústí varadele pandi seadmine. Laenu tingimused olid mõlema alternatiivi puhul samad, mida kinnitatakse sõnaselgelt ka pangalt saadud kirjas. See näitab, et DP Ústí oleks saanud samadel tingimustel laenu ka ilma garantiita.

| (139) | Kuigi seda laenu pakuti hiljem, kui anti käesoleval juhul hinnatavate garantiidega hõlmatud laenud, ei ole mingeid märke sellest, et DP Ústí finantsolukord oleks neil kahel perioodil märkimisväärselt erinenud. DP Ústí 31. detsembri 2004. aasta bilansiaruande kohaselt oli DP Ústí omakapitali suurus 668 miljonit Tšehhi krooni ja koguvõla suurus vaid 122 miljonit Tšehhi krooni (sh 35 miljoni Tšehhi krooni suurune tagatud laen). DP Ústí finantsolukorda silmas pidades oleks DP Ústí olnud seega võimeline andma piisava tagatise isegi 2004./2005. aastal. |
| --- | --- |

(139)

Kuigi seda laenu pakuti hiljem, kui anti käesoleval juhul hinnatavate garantiidega hõlmatud laenud, ei ole mingeid märke sellest, et DP Ústí finantsolukord oleks neil kahel perioodil märkimisväärselt erinenud. DP Ústí 31. detsembri 2004. aasta bilansiaruande kohaselt oli DP Ústí omakapitali suurus 668 miljonit Tšehhi krooni ja koguvõla suurus vaid 122 miljonit Tšehhi krooni (sh 35 miljoni Tšehhi krooni suurune tagatud laen). DP Ústí finantsolukorda silmas pidades oleks DP Ústí olnud seega võimeline andma piisava tagatise isegi 2004./2005. aastal.

| (140) | Eelöeldut arvesse võttes leiab komisjon, et ehkki garantii kattis laenud 100 protsendiliselt, esitasid Tšehhi ametiasutused piisavalt tõendeid selle kohta, et DP Ústíle ei antud garantiiga majanduslikku eelist. Sellest tulenevalt on komisjon jõudnud järeldusele, et DP Ústí kasuks antud garantiid ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(140)

Eelöeldut arvesse võttes leiab komisjon, et ehkki garantii kattis laenud 100 protsendiliselt, esitasid Tšehhi ametiasutused piisavalt tõendeid selle kohta, et DP Ústíle ei antud garantiiga majanduslikku eelist. Sellest tulenevalt on komisjon jõudnud järeldusele, et DP Ústí kasuks antud garantiid ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.3.   DP Ústí omakapitali suurendamine (põhjenduse 96 punktis e nimetatud meede)

7.1.3.1.   Riigi ressursid

| (141) | DP Ústí omakapitali suurendas Ústí nad Labemi omavalitsus. Seega kasutati selle toimingu puhul riigi ressursse. |
| --- | --- |

(141)

DP Ústí omakapitali suurendas Ústí nad Labemi omavalitsus. Seega kasutati selle toimingu puhul riigi ressursse.

7.1.3.2.   Majanduslik eelis

| (142) | Kapitali suurendamise kohta väidavad Tšehhi ametiasutused, et selle eesmärk oli anda vahendid alates 1984. aastast rajatud trollivõrgustiku viimase etapi väljaehitamiseks. See täiendav investeering Ústí nad Labemi omavalitsuse transpordivõrgu elektrifitseerimisse parandaks Tšehhi ametiasutuste sõnul omavalitsuse keskkonnatingimusi. |
| --- | --- |

(142)

Kapitali suurendamise kohta väidavad Tšehhi ametiasutused, et selle eesmärk oli anda vahendid alates 1984. aastast rajatud trollivõrgustiku viimase etapi väljaehitamiseks. See täiendav investeering Ústí nad Labemi omavalitsuse transpordivõrgu elektrifitseerimisse parandaks Tšehhi ametiasutuste sõnul omavalitsuse keskkonnatingimusi.

| (143) | Tõendite puudumisel selle kohta, et DP Ústíl oleks olnud võimalik saada sarnaseid rahalisi vahendeid muudest allikatest või et kapitali oleks võinud sel moel suurendada ka võimalik erainvestor, tuleks kapitali suurendamist lugeda DP Ústíle eelise andmiseks. |
| --- | --- |

(143)

Tõendite puudumisel selle kohta, et DP Ústíl oleks olnud võimalik saada sarnaseid rahalisi vahendeid muudest allikatest või et kapitali oleks võinud sel moel suurendada ka võimalik erainvestor, tuleks kapitali suurendamist lugeda DP Ústíle eelise andmiseks.

7.1.3.3.   Valikulisus

| (144) | Kapitali suurendamine on valikuline, sest suurendati vaid ühe ettevõtja, DP Ústí kapitali. |
| --- | --- |

(144)

Kapitali suurendamine on valikuline, sest suurendati vaid ühe ettevõtja, DP Ústí kapitali.

7.1.3.4.   Konkurentsi moonutamine ja mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele

| (145) | Riigi võetud meedet käsitatakse meetmena, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. Praktilistel kaalutlustel eeldatakse konkurentsi moonutamist aluslepingu artikli 107 tähenduses kohe, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud sektoris, kus esineb või võib esineda konkurentsi. |
| --- | --- |

(145)

Riigi võetud meedet käsitatakse meetmena, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. Praktilistel kaalutlustel eeldatakse konkurentsi moonutamist aluslepingu artikli 107 tähenduses kohe, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud sektoris, kus esineb või võib esineda konkurentsi.

| (146) | Peale selle kahjustab eelis, mis antakse konkurentsile avatud turul tegutsevale ettevõtjale, üldjuhul eeldatavasti liikmesriikidevahelist kaubandust. Isegi avalik-õiguslik toetus, mis on antud vaid kohalikke või piirkondlikke teenuseid osutavale ettevõtjale, kes ei osuta ühtki teenust väljaspool oma päritoluriiki, võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kui selliseid teenuseid võivad pakkuda ka teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjad. Kui riigiasutus suurendab veoteenuseid pakkuva ettevõtja kapitali, aitab see ettevõtjal teenuste pakkumist jätkata või teenuste mahtu suurendada, mille tagajärjel väheneb muudes liikmesriikides asuvate ettevõtjate võimalus pakkuda veoteenuseid kõnealuse liikmesriigi turul (34). |
| --- | --- |

(146)

Peale selle kahjustab eelis, mis antakse konkurentsile avatud turul tegutsevale ettevõtjale, üldjuhul eeldatavasti liikmesriikidevahelist kaubandust. Isegi avalik-õiguslik toetus, mis on antud vaid kohalikke või piirkondlikke teenuseid osutavale ettevõtjale, kes ei osuta ühtki teenust väljaspool oma päritoluriiki, võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kui selliseid teenuseid võivad pakkuda ka teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjad. Kui riigiasutus suurendab veoteenuseid pakkuva ettevõtja kapitali, aitab see ettevõtjal teenuste pakkumist jätkata või teenuste mahtu suurendada, mille tagajärjel väheneb muudes liikmesriikides asuvate ettevõtjate võimalus pakkuda veoteenuseid kõnealuse liikmesriigi turul (34).

| (147) | Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et DP Ústí kapitali suurendamine võib moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(147)

Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et DP Ústí kapitali suurendamine võib moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.3.5.   Järeldus

| (148) | Eespool öeldut silmas pidades on komisjoni jõudnud järeldusele, et DP Ústí omakapitali suurendamine Ústí nad Labemi omavalitsuse poolt on riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(148)

Eespool öeldut silmas pidades on komisjoni jõudnud järeldusele, et DP Ústí omakapitali suurendamine Ústí nad Labemi omavalitsuse poolt on riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.4.   Lisahüvitised ning muud DP Ústí ja DP Teplice suhtes 2005. ja 2006. aastal võetud meetmed

| (149) | Nagu on selgitatud põhjendustes 26, 27 ja 31, on lisahüvitised, mille Ústí nad Labemi omavalitsus andis DP Ústíle, ning lisahüvitised ja kolm trollibusside liisingut, mille Teplice omavalitsus võimaldas DP Teplicele, seotud üksnes kõnealuste omavalitsuste siseste avalike veoteenustega, nii et need meetmed on erinevad ja selgelt lahus Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste jaoks antud avaliku teenindamise hüvitistest, mida vaadeldakse menetluse algatamise otsuses ja käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(149)

Nagu on selgitatud põhjendustes 26, 27 ja 31, on lisahüvitised, mille Ústí nad Labemi omavalitsus andis DP Ústíle, ning lisahüvitised ja kolm trollibusside liisingut, mille Teplice omavalitsus võimaldas DP Teplicele, seotud üksnes kõnealuste omavalitsuste siseste avalike veoteenustega, nii et need meetmed on erinevad ja selgelt lahus Ústí piirkonnas piirkondlike bussiveoteenuste jaoks antud avaliku teenindamise hüvitistest, mida vaadeldakse menetluse algatamise otsuses ja käesolevas otsuses.

7.1.5.   Parkimisautomaatide käitamise usaldamine DP Děčínile

| (150) | Ehkki komisjon jõudis menetluse algatamise otsuses sõnaselgelt järeldusele, et mis tahes võimalik eelis, mis kaasnes parkimisautomaatide käitamise usaldamisega DP Děčínile, ei saa moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest see vastab kooskõlas määrusega (EÜ) nr 69/2001 vähese tähtsusega abi tingimustele, vaidles DPÚK sellele järeldusele vastu väitega, et vähese tähtsusega abi künnis ei ole ühistranspordisektoris kohaldatav. |
| --- | --- |

(150)

Ehkki komisjon jõudis menetluse algatamise otsuses sõnaselgelt järeldusele, et mis tahes võimalik eelis, mis kaasnes parkimisautomaatide käitamise usaldamisega DP Děčínile, ei saa moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest see vastab kooskõlas määrusega (EÜ) nr 69/2001 vähese tähtsusega abi tingimustele, vaidles DPÚK sellele järeldusele vastu väitega, et vähese tähtsusega abi künnis ei ole ühistranspordisektoris kohaldatav.

| (151) | Selle väite peale märgib komisjon, et parkimisautomaatide käitamist ei saa pidada transporditegevuseks. Kuigi DP Děčín pakub reisijatele bussiteenuseid ja tegutseb transpordisektoris, ei tähenda asjaolu, et ta käitas muu tegevuse kõrval ka parkimisautomaate, seda, et parkimisautomaatide käitamine peaks liigituma transporditegevuseks, mille suhtes ei kohaldata vähese tähtsusega abi künnist. Seepärast jääb komisjon kindlaks oma järeldusele, et maksed, mille DP Děčín sai parkimisautomaatide käitamise eest, jäävad määruse (EÜ) nr 69/2001 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(151)

Selle väite peale märgib komisjon, et parkimisautomaatide käitamist ei saa pidada transporditegevuseks. Kuigi DP Děčín pakub reisijatele bussiteenuseid ja tegutseb transpordisektoris, ei tähenda asjaolu, et ta käitas muu tegevuse kõrval ka parkimisautomaate, seda, et parkimisautomaatide käitamine peaks liigituma transporditegevuseks, mille suhtes ei kohaldata vähese tähtsusega abi künnist. Seepärast jääb komisjon kindlaks oma järeldusele, et maksed, mille DP Děčín sai parkimisautomaatide käitamise eest, jäävad määruse (EÜ) nr 69/2001 reguleerimisalasse.

7.2.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (152) | Aluslepingu artiklis 93 on sätestatud, et „[t]oetused ei ole vastuolus aluslepingutega, kui need vastavad transpordi koordineerimise vajadusele või kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist”. See artikkel on võrreldes aluslepingu artiklitega 106 ja 107 erinorm. Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale (35) võib maismaatranspordile antavat abi pidada aluslepingu artikli 93 alusel kokkusobivaks üksnes selgelt kindlaks määratud juhtudel, mis ei kahjusta liidu üldisi huve. |
| --- | --- |

(152)

Aluslepingu artiklis 93 on sätestatud, et „[t]oetused ei ole vastuolus aluslepingutega, kui need vastavad transpordi koordineerimise vajadusele või kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist”. See artikkel on võrreldes aluslepingu artiklitega 106 ja 107 erinorm. Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale (35) võib maismaatranspordile antavat abi pidada aluslepingu artikli 93 alusel kokkusobivaks üksnes selgelt kindlaks määratud juhtudel, mis ei kahjusta liidu üldisi huve.

| (153) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et põhjenduse 96 punktides a, c ja e loetletud meetmed kujutavad endast abi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Mis puudutab nende meetmete kokkusobivust siseturuga, siis komisjon vaatleb põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmeid koos, sest mõlemad meetmed on seotud hüvitisega, mida Ústí piirkond andis avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest, samal ajal kui punktis e nimetatud meede on seotud DP Ústí kapitali suurendamisega Ústí nad Labemi omavalitsuse poolt. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon on jõudnud järeldusele, et põhjenduse 96 punktides a, c ja e loetletud meetmed kujutavad endast abi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Mis puudutab nende meetmete kokkusobivust siseturuga, siis komisjon vaatleb põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmeid koos, sest mõlemad meetmed on seotud hüvitisega, mida Ústí piirkond andis avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest, samal ajal kui punktis e nimetatud meede on seotud DP Ústí kapitali suurendamisega Ústí nad Labemi omavalitsuse poolt.

7.2.1.   Hüvitised avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest, mis anti seoses veoteenuste osutamisega (põhjenduse 96 punktides a ja c nimetatud meetmed)

| (154) | Kuna avaliku teenindamise hüvitis tuleneb põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete puhul avaliku teenindamise lepingute sõlmimisest Ústí piirkonna ja väljavalitud ettevõtjate vahel, mitte avaliku teenindamise kohustuse ühepoolsest määramisest, ei saa Tšehhi ametiasutused tugineda määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2 sätestatud erandile komisjoni eelneva teavitamise kohustusest. Combuse kohtuasjas tehtud otsusest järeldub, et mõistet „avaliku teenindamise hüvitis” tuleb tõlgendada kõnealuse sätte tähenduses väga kitsalt (36). Artikli 17 lõikes 2 sätestatud teavitamise puhul tehtav erand hõlmab üksnes hüvitisi avaliku teenindamise kohustuste eest, mis pandi ettevõtjale kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt ühepoolselt ja mille arvutamisel kasutatakse kõnealuse määruse artiklites 10–13 kirjeldatud meetodit (ühine hüvitamiskord). Seda erandit ei kohaldata kõnealuse määruse artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepingute suhtes. Seevastu määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepingu alusel antud hüvitisest, mis kujutab endast riigiabi, oleks tulnud teatada enne hüvitise väljamaksmist komisjonile. Selle tegematajätmise korral loetakse kõnealune hüvitis ebaseaduslikult antud abiks (37). |
| --- | --- |

(154)

Kuna avaliku teenindamise hüvitis tuleneb põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete puhul avaliku teenindamise lepingute sõlmimisest Ústí piirkonna ja väljavalitud ettevõtjate vahel, mitte avaliku teenindamise kohustuse ühepoolsest määramisest, ei saa Tšehhi ametiasutused tugineda määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 17 lõikes 2 sätestatud erandile komisjoni eelneva teavitamise kohustusest. Combuse kohtuasjas tehtud otsusest järeldub, et mõistet „avaliku teenindamise hüvitis” tuleb tõlgendada kõnealuse sätte tähenduses väga kitsalt (36). Artikli 17 lõikes 2 sätestatud teavitamise puhul tehtav erand hõlmab üksnes hüvitisi avaliku teenindamise kohustuste eest, mis pandi ettevõtjale kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt ühepoolselt ja mille arvutamisel kasutatakse kõnealuse määruse artiklites 10–13 kirjeldatud meetodit (ühine hüvitamiskord). Seda erandit ei kohaldata kõnealuse määruse artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepingute suhtes. Seevastu määruse (EMÜ) nr 1191/69 artiklis 14 määratletud avaliku teenindamise lepingu alusel antud hüvitisest, mis kujutab endast riigiabi, oleks tulnud teatada enne hüvitise väljamaksmist komisjonile. Selle tegematajätmise korral loetakse kõnealune hüvitis ebaseaduslikult antud abiks (37).

| (155) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et avaliku teenindamise hüvitiste kokkusobivust tuleks vaadelda määruse (EÜ) nr 1370/2007 alusel (38). Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on riigiabi kokkusobivuse hindamise reeglid, põhimõtted ja kriteeriumid, mis kehtivad komisjoni otsuse tegemise kuupäeval, konkurentsiolukorra hindamiseks põhimõtteliselt sobivamad (39). Määrust (EMÜ) nr 1191/69 ei kohaldata enam pärast seda, kui see 3. detsembril 2009 määrusega (EÜ) nr 1370/2007 kehtetuks tunnistati, maanteedel pakutavate reisijateveoteenuste suhtes. Meetme kokkusobivust tuleb seepärast hinnata eeskirjade põhjal, mis kehtivad ajal, mil komisjon teeb oma otsuse selle kohta, kas abi tuleb siseturuga kokkusobimatuse tõttu tagasi nõuda, (40) ehk käesoleval juhul kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007, mis reguleerib avaliku teenindamise lepingute sõlmimist raudteel ja maanteel toimuva avaliku reisijateveo valdkonnas. |
| --- | --- |

(155)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et avaliku teenindamise hüvitiste kokkusobivust tuleks vaadelda määruse (EÜ) nr 1370/2007 alusel (38). Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on riigiabi kokkusobivuse hindamise reeglid, põhimõtted ja kriteeriumid, mis kehtivad komisjoni otsuse tegemise kuupäeval, konkurentsiolukorra hindamiseks põhimõtteliselt sobivamad (39). Määrust (EMÜ) nr 1191/69 ei kohaldata enam pärast seda, kui see 3. detsembril 2009 määrusega (EÜ) nr 1370/2007 kehtetuks tunnistati, maanteedel pakutavate reisijateveoteenuste suhtes. Meetme kokkusobivust tuleb seepärast hinnata eeskirjade põhjal, mis kehtivad ajal, mil komisjon teeb oma otsuse selle kohta, kas abi tuleb siseturuga kokkusobimatuse tõttu tagasi nõuda, (40) ehk käesoleval juhul kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007, mis reguleerib avaliku teenindamise lepingute sõlmimist raudteel ja maanteel toimuva avaliku reisijateveo valdkonnas.

| (156) | Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et „[sise]turuga on kokkusobivad üksnes need avaliku teenindamise hüvitised, mida käesoleva määruse kohaselt makstakse avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks või üldeeskirjadega kehtestatud tariifikohustuste täitmiseks. Need hüvitised on vabastatud [alus]lepingu artikli [108] lõikega 3 sätestatud eelneva teatamise kohustusest”. Selleks et avaliku teenindamise hüvitist loetaks makstuks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007, tuleb täita hulk tingimusi. Kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et avaliku teenindamise otselepingu korral peab hüvitis olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 sätetega ja kõnealuse määruse lisas esitatud sätetega, kindlustamaks, et hüvitis ei oleks suurem kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks. |
| --- | --- |

(156)

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud, et „[sise]turuga on kokkusobivad üksnes need avaliku teenindamise hüvitised, mida käesoleva määruse kohaselt makstakse avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks või üldeeskirjadega kehtestatud tariifikohustuste täitmiseks. Need hüvitised on vabastatud [alus]lepingu artikli [108] lõikega 3 sätestatud eelneva teatamise kohustusest”. Selleks et avaliku teenindamise hüvitist loetaks makstuks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007, tuleb täita hulk tingimusi. Kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et avaliku teenindamise otselepingu korral peab hüvitis olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 sätetega ja kõnealuse määruse lisas esitatud sätetega, kindlustamaks, et hüvitis ei oleks suurem kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks.

| (157) | Nagu on selgitatud 2.2 ja 2.4 jaos, ei sõlmitud avaliku teenindamise lepingud põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete puhul hanke tulemusel, vaid otse asjaomaste ettevõtjatega (41). Seega — selleks et nendest lepingutest tulenevat hüvitist loetaks hüvitiseks, mis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007 ning sellest tulenevalt kokkusobiv siseturuga ja vabastatud komisjoni eelneva teavitamise kohustusest, peab see hüvitis vastama kõnealuse määruse artiklis 4 ja lisas esitatud sätetele. |
| --- | --- |

(157)

Nagu on selgitatud 2.2 ja 2.4 jaos, ei sõlmitud avaliku teenindamise lepingud põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete puhul hanke tulemusel, vaid otse asjaomaste ettevõtjatega (41). Seega — selleks et nendest lepingutest tulenevat hüvitist loetaks hüvitiseks, mis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007 ning sellest tulenevalt kokkusobiv siseturuga ja vabastatud komisjoni eelneva teavitamise kohustusest, peab see hüvitis vastama kõnealuse määruse artiklis 4 ja lisas esitatud sätetele.

| (158) | Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 4 on sätestatud avaliku teenindamise lepingute kohustuslik sisu ja üldeeskirjad.






  a) | Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõike 1 punktis a nõutakse, et avaliku teenindamise kohustus oleks selgesõnaliselt määratletud. Peale selle peavad kõnealustes lepingutes sätestatud avaliku teenindamise kohustused vastama — selleks, et jääda määruse (EÜ) nr 1370/2007 reguleerimisalasse — kõnealuse määruse artikli 2 punktis e esitatud määratlusele (42). Nagu on märgitud põhjenduses 101, on lepingutes, mille põhjal Ústí piirkonna ametiasutused korraldasid koos põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud veoettevõtjatega avaliku teenindamise kohustuste täitmise, määratletud avaliku teenindamise kohustus kui kohustus pakkuda veoteenuseid. Peale selle — nagu on näha, võrreldes kõnealuste liinide eeldatavat tõendatavat kahju ja tegelikku kahju, mis on esitatud eespool tabelites 1–9 — ei saa kõnealused liinid tegutseda ärilistel alustel, seega ettevõtja ei hoiaks neid liine käigus oma majanduslikest huvidest lähtuvalt ilma hüvitiseta või ei teeks seda samas mahus või samadel tingimustel. Seepärast leiab komisjon, et määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõike 1 punktist a on põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete puhul kinni peetud. |
| --- | --- | --- |

(158)

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 4 on sätestatud avaliku teenindamise lepingute kohustuslik sisu ja üldeeskirjad.

a)

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõike 1 punktis a nõutakse, et avaliku teenindamise kohustus oleks selgesõnaliselt määratletud. Peale selle peavad kõnealustes lepingutes sätestatud avaliku teenindamise kohustused vastama — selleks, et jääda määruse (EÜ) nr 1370/2007 reguleerimisalasse — kõnealuse määruse artikli 2 punktis e esitatud määratlusele (42). Nagu on märgitud põhjenduses 101, on lepingutes, mille põhjal Ústí piirkonna ametiasutused korraldasid koos põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud veoettevõtjatega avaliku teenindamise kohustuste täitmise, määratletud avaliku teenindamise kohustus kui kohustus pakkuda veoteenuseid. Peale selle — nagu on näha, võrreldes kõnealuste liinide eeldatavat tõendatavat kahju ja tegelikku kahju, mis on esitatud eespool tabelites 1–9 — ei saa kõnealused liinid tegutseda ärilistel alustel, seega ettevõtja ei hoiaks neid liine käigus oma majanduslikest huvidest lähtuvalt ilma hüvitiseta või ei teeks seda samas mahus või samadel tingimustel. Seepärast leiab komisjon, et määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõike 1 punktist a on põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete puhul kinni peetud.

| b) | Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõike 1 punktis b on sätestatud, et näitajad, mille põhjal hüvitis arvutatakse, tuleb kehtestada eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil selliselt, et välditaks ülekompenseerimist. Oma põhjendustes 102–106 esitatud hinnangus Altmarki teisele tingimusele märkis komisjon, et ettevõtjate hindade arvutamiseks vajalikud näitajad olid konkreetsetes lepingutes eelnevalt selgelt paika pandud. Lisaks määrati eelnevalt kindlaks hüvitise ülemmäär, mis piirati ülekompenseerimise vältimiseks tõendatava kahju objektiivse hinnanguga. Seega on põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmed kooskõlas määruse artikli 4 lõike 1 punktiga b. |
| --- | --- |

b)

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõike 1 punktis b on sätestatud, et näitajad, mille põhjal hüvitis arvutatakse, tuleb kehtestada eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil selliselt, et välditaks ülekompenseerimist. Oma põhjendustes 102–106 esitatud hinnangus Altmarki teisele tingimusele märkis komisjon, et ettevõtjate hindade arvutamiseks vajalikud näitajad olid konkreetsetes lepingutes eelnevalt selgelt paika pandud. Lisaks määrati eelnevalt kindlaks hüvitise ülemmäär, mis piirati ülekompenseerimise vältimiseks tõendatava kahju objektiivse hinnanguga. Seega on põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmed kooskõlas määruse artikli 4 lõike 1 punktiga b.

| c) | Määruse artikli 4 lõike 1 punkt c ja artikli 4 lõige 2 sisaldavad kulude ja tulude jaotamisega seotud korda. Komisjon täheldab, et ettevõtjate teatatud majanduslikult põhjendatud kulud olid määratud kindlaks kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga c ning et põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmetega seotud avaliku teenindamise lepingutes on sätestatud, et piletimüügist saadav tulu jääb ettevõtjale. Seepärast on täidetud ka artikli 4 lõikes 2 esitatud nõue. |
| --- | --- |

c)

Määruse artikli 4 lõike 1 punkt c ja artikli 4 lõige 2 sisaldavad kulude ja tulude jaotamisega seotud korda. Komisjon täheldab, et ettevõtjate teatatud majanduslikult põhjendatud kulud olid määratud kindlaks kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga c ning et põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmetega seotud avaliku teenindamise lepingutes on sätestatud, et piletimüügist saadav tulu jääb ettevõtjale. Seepärast on täidetud ka artikli 4 lõikes 2 esitatud nõue.

| d) | Määruse artikli 4 lõikes 3 nõutakse, et avaliku teenindamise lepingu kestus piirduks bussiteenuste puhul kümne aastaga. Vaatlusalused avaliku teenindamise lepingud hõlmavad ajavahemikke, mis kestavad kuni aasta. |
| --- | --- |

d)

Määruse artikli 4 lõikes 3 nõutakse, et avaliku teenindamise lepingu kestus piirduks bussiteenuste puhul kümne aastaga. Vaatlusalused avaliku teenindamise lepingud hõlmavad ajavahemikke, mis kestavad kuni aasta.

| e) | Määruse artikli 4 lõige 6 sisaldab nõuet järgida teatavaid kvaliteedistandardeid. Komisjon märgib, et kvaliteedistandarditega seotud nõuded (nt kohustus pakkuda teenuseid vastavalt heakskiidetud sõiduplaanile, tagada reisijatele teataval tasemel turvalisus, avaldada sõiduplaanid ja märkida bussile liini nimetus jne) olid sätestatud kohaldatavates õigusaktides ning olid lisatud nõuetekohaselt hankedokumentidesse ja avaliku teenindamise lepingutesse. Seepärast on artikli 4 lõikest 6 kinni peetud. |
| --- | --- |

e)

Määruse artikli 4 lõige 6 sisaldab nõuet järgida teatavaid kvaliteedistandardeid. Komisjon märgib, et kvaliteedistandarditega seotud nõuded (nt kohustus pakkuda teenuseid vastavalt heakskiidetud sõiduplaanile, tagada reisijatele teataval tasemel turvalisus, avaldada sõiduplaanid ja märkida bussile liini nimetus jne) olid sätestatud kohaldatavates õigusaktides ning olid lisatud nõuetekohaselt hankedokumentidesse ja avaliku teenindamise lepingutesse. Seepärast on artikli 4 lõikest 6 kinni peetud.

Nende tähelepanekute valguses on komisjon jõudnud järeldusele, et põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete kohta sõlmitud avaliku teenindamise lepingute puhul peeti kinni kõikidest määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 kohustuslikest sätetest.

| (159) | Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisas on sätestatud, et hüvitis ei tohi ületada järgmistest teguritest koosnevat summat: avaliku teenindamise kohustuse täitmisega kaasnevad kulud, miinus piletitulu, miinus mis tahes positiivne finantsmõju, mis on saadud avaliku teenindamise kohustusega seonduvas võrgus, pluss mõistlik kasum (lisa punkt 2). Lisa punktis 6 on sätestatud, et „[m]õistliku kasumina peab käsitlema selle sektori tavapärast kapitali tootlust antud liikmesriigis, mis võtab arvesse ametivõimude sekkumise läbi avaliku teenuse osutajale põhjustatavaid riske või riskide puudumist”. |
| --- | --- |

(159)

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisas on sätestatud, et hüvitis ei tohi ületada järgmistest teguritest koosnevat summat: avaliku teenindamise kohustuse täitmisega kaasnevad kulud, miinus piletitulu, miinus mis tahes positiivne finantsmõju, mis on saadud avaliku teenindamise kohustusega seonduvas võrgus, pluss mõistlik kasum (lisa punkt 2). Lisa punktis 6 on sätestatud, et „[m]õistliku kasumina peab käsitlema selle sektori tavapärast kapitali tootlust antud liikmesriigis, mis võtab arvesse ametivõimude sekkumise läbi avaliku teenuse osutajale põhjustatavaid riske või riskide puudumist”.

| (160) | Põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete puhul hoiti ülekompenseerimine ära tegelike kulude ja saadud tulu hilisema kontrollimisega. Juhul kui tegelik kahju oli objektiivselt hinnatud tõendatavast kahjust väiksem, maksti ettevõtjatele hüvitist vaid tegeliku kahju ulatuses. Kui tegelik kahju oli objektiivselt hinnatud tõendatavast kahjust suurem, piirdus hüvitis tõendatava kahju algses objektiivses hinnangus esitatud summaga, millele lisandusid võimalikud ettenägematud kulud. Hüvitis ei saanud igal juhul olla suurem kui ettevõtja tegelikult kantud kahju. |
| --- | --- |

(160)

Põhjenduse 96 punktides a ja c loetletud meetmete puhul hoiti ülekompenseerimine ära tegelike kulude ja saadud tulu hilisema kontrollimisega. Juhul kui tegelik kahju oli objektiivselt hinnatud tõendatavast kahjust väiksem, maksti ettevõtjatele hüvitist vaid tegeliku kahju ulatuses. Kui tegelik kahju oli objektiivselt hinnatud tõendatavast kahjust suurem, piirdus hüvitis tõendatava kahju algses objektiivses hinnangus esitatud summaga, millele lisandusid võimalikud ettenägematud kulud. Hüvitis ei saanud igal juhul olla suurem kui ettevõtja tegelikult kantud kahju.

| (161) | Mis puudutab mõistlikku kasumit, siis selle arvutamine maanteevedude seaduse (43) alusel on seotud vajadusega, et bussiettevõtjad investeeriksid oma veeremisse. Konkreetsemalt on mõistlik kasum määratletud kui „summa, mis pärast maksustamist [...] ei ületa 1/8 selliste busside hinnast, mida tavaliselt kasutatakse avaliku teenindamise kohustuse täitmisel reisijate liiniveoteenuste osutamiseks; sellest summast lahutatakse busside tegeliku amortisatsiooni summa ja reisijate liiniveoteenuste osutamiseks tehtud investeeringute summa eeldusel, et pädev asutus on investeeringu lisamise tõendatava kahju arvutamisse heaks kiitnud”. Komisjon märgib, et vaatlusaluste lepingute puhul oli tõendatava kahju objektiivsel hindamisel arvesse võetud mõistlik kasum ligikaudu 5 % ning et sellist kasumit peetakse Tšehhi Vabariigi piirkondlike bussivedude sektoris mõistlikuks (44). Seepärast vastavad mõistliku kasumi arvutused vaatlusalustes lepingutes määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punktile 6. |
| --- | --- |

(161)

Mis puudutab mõistlikku kasumit, siis selle arvutamine maanteevedude seaduse (43) alusel on seotud vajadusega, et bussiettevõtjad investeeriksid oma veeremisse. Konkreetsemalt on mõistlik kasum määratletud kui „summa, mis pärast maksustamist [...] ei ületa 1/8 selliste busside hinnast, mida tavaliselt kasutatakse avaliku teenindamise kohustuse täitmisel reisijate liiniveoteenuste osutamiseks; sellest summast lahutatakse busside tegeliku amortisatsiooni summa ja reisijate liiniveoteenuste osutamiseks tehtud investeeringute summa eeldusel, et pädev asutus on investeeringu lisamise tõendatava kahju arvutamisse heaks kiitnud”. Komisjon märgib, et vaatlusaluste lepingute puhul oli tõendatava kahju objektiivsel hindamisel arvesse võetud mõistlik kasum ligikaudu 5 % ning et sellist kasumit peetakse Tšehhi Vabariigi piirkondlike bussivedude sektoris mõistlikuks (44). Seepärast vastavad mõistliku kasumi arvutused vaatlusalustes lepingutes määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punktile 6.

| (162) | Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punktis 4 nõutakse, et kulude ja tulude arvestust peab pidama vastavalt kehtivatele raamatupidamis- ja maksustamispõhimõtetele. Läbipaistvuse huvides peavad raamatupidamisarvestused olema lisaks eristatud (kõnealuse lisa punkt 5). |
| --- | --- |

(162)

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punktis 4 nõutakse, et kulude ja tulude arvestust peab pidama vastavalt kehtivatele raamatupidamis- ja maksustamispõhimõtetele. Läbipaistvuse huvides peavad raamatupidamisarvestused olema lisaks eristatud (kõnealuse lisa punkt 5).

| (163) | Tšehhi ametiasutused kinnitasid, et kulude ja tulude arvestust peeti vastavalt kehtivatele raamatupidamis- ja maksustamispõhimõtetele ning et õigusraamistikus, mida kohaldati raamatupidamisstandardite ja riiklike konkurentsieeskirjade näol kõikide ettevõtjate suhtes, nõuti ettevõtjatelt eri tegevusvaldkondade kohta eraldi raamatupidamisarvestuse pidamist, nii et raamatupidamisarvestuste eristamise nõue oli samuti täidetud. Tšehhi ametiasutused kinnitasid, et Ústí piirkonna piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise lepingute alusel tehtud maksed kanti raamatupidamisarvestusse eraldi muust puhtalt ärilistel alustel toimunud tegevusest, millega välditi mis tahes vormis ristsubsideerimist. |
| --- | --- |

(163)

Tšehhi ametiasutused kinnitasid, et kulude ja tulude arvestust peeti vastavalt kehtivatele raamatupidamis- ja maksustamispõhimõtetele ning et õigusraamistikus, mida kohaldati raamatupidamisstandardite ja riiklike konkurentsieeskirjade näol kõikide ettevõtjate suhtes, nõuti ettevõtjatelt eri tegevusvaldkondade kohta eraldi raamatupidamisarvestuse pidamist, nii et raamatupidamisarvestuste eristamise nõue oli samuti täidetud. Tšehhi ametiasutused kinnitasid, et Ústí piirkonna piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise lepingute alusel tehtud maksed kanti raamatupidamisarvestusse eraldi muust puhtalt ärilistel alustel toimunud tegevusest, millega välditi mis tahes vormis ristsubsideerimist.

| (164) | Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punktis 7 nõutakse kõigele lisaks, et hüvitamismeetod peab olema suunatud sellele, et säilitada või arendada avaliku teenuse osutaja tõhusat haldustegevust, mida oleks võimalik objektiivselt hinnata. Selles nõutakse ka piisavalt kõrge kvaliteeditasemega reisijateveoteenuste osutamist. Vaatlusalustes lepingutes kasutatud hüvitamismeetod edendab tõhusat haldustegevust ja piisavalt kõrge kvaliteeditasemega reisijateveoteenuste osutamist eelkõige seeläbi, et hüvitis ei tohi ületada tõendatava kahju objektiivset hinnangut. Seepärast on veoettevõtjatel stiimul korraldada oma tegevus tõhusalt ja tagada reisijatele piisavalt kõrgel tasemel teenused, sest kui ettevõtjal tekivad lisakulud, mis ületavad tõendatava kahju objektiivset hinnangut, siis neid kulusid ei hüvitata. Pakutavate teenuste kvaliteedistandardid tagatakse ettevõtjatega sõlmitud avaliku teenindamise lepingutes sisalduvate kvaliteedinõuetega. Seepärast on hüvitamismeetod kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punktiga 7. |
| --- | --- |

(164)

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punktis 7 nõutakse kõigele lisaks, et hüvitamismeetod peab olema suunatud sellele, et säilitada või arendada avaliku teenuse osutaja tõhusat haldustegevust, mida oleks võimalik objektiivselt hinnata. Selles nõutakse ka piisavalt kõrge kvaliteeditasemega reisijateveoteenuste osutamist. Vaatlusalustes lepingutes kasutatud hüvitamismeetod edendab tõhusat haldustegevust ja piisavalt kõrge kvaliteeditasemega reisijateveoteenuste osutamist eelkõige seeläbi, et hüvitis ei tohi ületada tõendatava kahju objektiivset hinnangut. Seepärast on veoettevõtjatel stiimul korraldada oma tegevus tõhusalt ja tagada reisijatele piisavalt kõrgel tasemel teenused, sest kui ettevõtjal tekivad lisakulud, mis ületavad tõendatava kahju objektiivset hinnangut, siis neid kulusid ei hüvitata. Pakutavate teenuste kvaliteedistandardid tagatakse ettevõtjatega sõlmitud avaliku teenindamise lepingutes sisalduvate kvaliteedinõuetega. Seepärast on hüvitamismeetod kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punktiga 7.

| (165) | Eespool öeldut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et kõik määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisas esitatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(165)

Eespool öeldut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et kõik määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisas esitatud nõuded on täidetud.

| (166) | Seepärast leiab komisjon, et põhjenduse 96 punktides a ja c nimetatud hüvitis, mida anti teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste osutajatele, on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 sätetega, nii et abi tuleks lugeda kõnealuse määruse artikli 9 kohaselt abiks, mis on siseturuga kokkusobiv ja vabastatud eelneva teatamise kohustusest. |
| --- | --- |

(166)

Seepärast leiab komisjon, et põhjenduse 96 punktides a ja c nimetatud hüvitis, mida anti teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste osutajatele, on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 sätetega, nii et abi tuleks lugeda kõnealuse määruse artikli 9 kohaselt abiks, mis on siseturuga kokkusobiv ja vabastatud eelneva teatamise kohustusest.

7.2.2.   DP Ústí omakapitali suurendamine (põhjenduse 96 punktis e nimetatud meede)

| (167) | Tšehhi ametiasutuste sõnul on asjaolu, et Ústí nad Labemi omavalitsus suurendas 2006. aastal DP Ústí omakapitali 160 000 000 Tšehhi krooni võrra, siseturuga kokkusobiv kui meede, mis vastab kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1107/70 artikli 3 lõike 1 punktiga b transpordi koordineerimise vajadustele (45). Selle erandi alusel on abi transpordi koordineerimiseks siseturuga kokkusobiv, kui „toetusi antakse ettevõtjatele, kes peavad kandma nende poolt kasutatava infrastruktuuriga seotud kulutusi, mida teistel ettevõtjatel ei ole. Sel viisil antavate toetuste suuruse määramisel võetakse arvesse neid infrastruktuurikulutusi, mis konkureerivatel transpordiliikidel puuduvad”. |
| --- | --- |

(167)

Tšehhi ametiasutuste sõnul on asjaolu, et Ústí nad Labemi omavalitsus suurendas 2006. aastal DP Ústí omakapitali 160 000 000 Tšehhi krooni võrra, siseturuga kokkusobiv kui meede, mis vastab kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1107/70 artikli 3 lõike 1 punktiga b transpordi koordineerimise vajadustele (45). Selle erandi alusel on abi transpordi koordineerimiseks siseturuga kokkusobiv, kui „toetusi antakse ettevõtjatele, kes peavad kandma nende poolt kasutatava infrastruktuuriga seotud kulutusi, mida teistel ettevõtjatel ei ole. Sel viisil antavate toetuste suuruse määramisel võetakse arvesse neid infrastruktuurikulutusi, mis konkureerivatel transpordiliikidel puuduvad”.

| (168) | Määrus (EMÜ) nr 1107/70 tunnistati määrusega (EÜ) nr 1370/2007 kehtetuks, nii et transpordiinfrastruktuuri rajamiseks antud abi kokkusobivust saab nüüd vaadelda otse aluslepingu artikli 93 alusel. Komisjon meelest on see, et Ústí nad Labemi omavalitsus suurendas trolliliini rajamise rahastamiseks DP Ústí kapitali, koordineerimistegevus kõnealuse sätte tähenduses, sest selle eesmärk on kanda veotegevus üle ühelt transpordiliigilt teisele. |
| --- | --- |

(168)

Määrus (EMÜ) nr 1107/70 tunnistati määrusega (EÜ) nr 1370/2007 kehtetuks, nii et transpordiinfrastruktuuri rajamiseks antud abi kokkusobivust saab nüüd vaadelda otse aluslepingu artikli 93 alusel. Komisjon meelest on see, et Ústí nad Labemi omavalitsus suurendas trolliliini rajamise rahastamiseks DP Ústí kapitali, koordineerimistegevus kõnealuse sätte tähenduses, sest selle eesmärk on kanda veotegevus üle ühelt transpordiliigilt teisele.

| (169) | Komisjoni varasematest otsustest (46) nähtub, et abi, mis antakse ettevõtjatele transpordi koordineerimiseks, on ELi toimimise lepingu artikli 93 alusel siseturuga kokkusobiv, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | abi aitab saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki; |
| --- | --- | --- |

(169)

Komisjoni varasematest otsustest (46) nähtub, et abi, mis antakse ettevõtjatele transpordi koordineerimiseks, on ELi toimimise lepingu artikli 93 alusel siseturuga kokkusobiv, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

abi aitab saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki;

| b) | abi on vajalik ja proportsionaalne; |
| --- | --- |

b)

abi on vajalik ja proportsionaalne;

| c) | juurdepääs asjaomasele infrastruktuurile on mittediskrimineerivalt avatud kõikidele kasutajatele; |
| --- | --- |

c)

juurdepääs asjaomasele infrastruktuurile on mittediskrimineerivalt avatud kõikidele kasutajatele;

| d) | abi ei too kaasa konkurentsimoonutusi, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

d)

abi ei too kaasa konkurentsimoonutusi, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

7.2.2.1.   Ühist huvi pakkuv eesmärk

| (170) | Liit on juba mõnda aega järginud poliitikat, mille eesmärk on tasakaalustada eri transpordiliigid ning edendada ühendvedude võimet pakkuda maanteevedudele konkurentsi. Liidu ühendvedude poliitika põhieesmärk on üleminek maanteevedudelt muudele transpordiliikidele. Euroopa transpordipoliitikat käsitlevas valges raamatus (47) ärgitatakse kasutama keskkonnahoidlikke transpordiliike, et teha neist alternatiivid, mis suudavad konkureerida maanteetranspordiga. |
| --- | --- |

(170)

Liit on juba mõnda aega järginud poliitikat, mille eesmärk on tasakaalustada eri transpordiliigid ning edendada ühendvedude võimet pakkuda maanteevedudele konkurentsi. Liidu ühendvedude poliitika põhieesmärk on üleminek maanteevedudelt muudele transpordiliikidele. Euroopa transpordipoliitikat käsitlevas valges raamatus (47) ärgitatakse kasutama keskkonnahoidlikke transpordiliike, et teha neist alternatiivid, mis suudavad konkureerida maanteetranspordiga.

| (171) | Komisjon tuletab meelde, et transpordisektorit kahjustavad negatiivsed välismõjud, mis tulenevad asjaolust, et eri transpordiliikide puhul ei maksta kinni tegelikke kulusid, mida need ühiskonnale põhjustavad. Seetõttu on konkurents ühendvedude valdkonnas moonutatud ja esineb turutõrkeid. Sellest tulenevalt võib komisjoni meelest olla transpordisektori meetmete koordineerimiseks vajalik riigi sekkumine. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon tuletab meelde, et transpordisektorit kahjustavad negatiivsed välismõjud, mis tulenevad asjaolust, et eri transpordiliikide puhul ei maksta kinni tegelikke kulusid, mida need ühiskonnale põhjustavad. Seetõttu on konkurents ühendvedude valdkonnas moonutatud ja esineb turutõrkeid. Sellest tulenevalt võib komisjoni meelest olla transpordisektori meetmete koordineerimiseks vajalik riigi sekkumine.

| (172) | Vaatlusalune kapitalisuurendus oli nähtud ette üksnes selleks, et rahastada DP Ústí trolliliini (Ústí nad Labem — Střekov) rajamist, mille eesmärk oli parandada nende kahe geograafilise punkti vahel liiklusvooge ja vähendada keskkonnasaastet. Abiga püütakse seega edendada ühendvedusid ja parandada piirkonna vedude keskkonnastandardeid, mis on kooskõlas liidu üldiste huvidega. Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et meede aitab saavutada selgelt määratletud ühist huvi pakkuvat eesmärki. |
| --- | --- |

(172)

Vaatlusalune kapitalisuurendus oli nähtud ette üksnes selleks, et rahastada DP Ústí trolliliini (Ústí nad Labem — Střekov) rajamist, mille eesmärk oli parandada nende kahe geograafilise punkti vahel liiklusvooge ja vähendada keskkonnasaastet. Abiga püütakse seega edendada ühendvedusid ja parandada piirkonna vedude keskkonnastandardeid, mis on kooskõlas liidu üldiste huvidega. Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et meede aitab saavutada selgelt määratletud ühist huvi pakkuvat eesmärki.

7.2.2.2.   Abi vajalikkus ja proportsionaalsus

| (173) | Komisjoni meelest on meede vajalik selleks, et saavutada eesmärk viia osa vedudest standardselt bussiliinilt üle trolliliinile, millega edendatakse ühendvedusid ja keskkonnahoidlikumat ühistransporti. Abi puudumise korral sellist üleminekut ei toimuks ja veod kõnealusel liinil jätkuksid vähem keskkonnahoidlike bussidega. |
| --- | --- |

(173)

Komisjoni meelest on meede vajalik selleks, et saavutada eesmärk viia osa vedudest standardselt bussiliinilt üle trolliliinile, millega edendatakse ühendvedusid ja keskkonnahoidlikumat ühistransporti. Abi puudumise korral sellist üleminekut ei toimuks ja veod kõnealusel liinil jätkuksid vähem keskkonnahoidlike bussidega.

| (174) | Komisjon märgib, et DPÚK oli oma märkustes väitnud, et ta oli pakkunud ametiasutustele oluliselt odavamat alternatiivi keskkonnahoidliku kohaliku veoteenuse osutamiseks liinil Ústí nad Labem — Střekov (pakkudes DP Ústí trollide asemel surumaagaasil sõitvaid busse), aga see alternatiiv lükati tagasi. Tšehhi ametiasutustel ei ole siiski mingit ametlikku märget selle kohta, et DPÚK oleks esitanud omavalitsuses keskkonnahoidlikumate vedude tagamiseks ametlikult alternatiivse projekti. DPÚKi seisukohavõtule lisatud projekti kuupäev oli juuni 2001 ning seega ei olnud see vaatlusaluse kapitalisuurenduse ajal asjakohane. Lisaks väidavad Tšehhi ametiasutused, et liin Ústí nad Labem — Střekov oli lahutamatu osa trollisüsteemist, mida oli järk-järgult rajatud alates 1984. aastast ja kasutatud alates 1988. aastast. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon märgib, et DPÚK oli oma märkustes väitnud, et ta oli pakkunud ametiasutustele oluliselt odavamat alternatiivi keskkonnahoidliku kohaliku veoteenuse osutamiseks liinil Ústí nad Labem — Střekov (pakkudes DP Ústí trollide asemel surumaagaasil sõitvaid busse), aga see alternatiiv lükati tagasi. Tšehhi ametiasutustel ei ole siiski mingit ametlikku märget selle kohta, et DPÚK oleks esitanud omavalitsuses keskkonnahoidlikumate vedude tagamiseks ametlikult alternatiivse projekti. DPÚKi seisukohavõtule lisatud projekti kuupäev oli juuni 2001 ning seega ei olnud see vaatlusaluse kapitalisuurenduse ajal asjakohane. Lisaks väidavad Tšehhi ametiasutused, et liin Ústí nad Labem — Střekov oli lahutamatu osa trollisüsteemist, mida oli järk-järgult rajatud alates 1984. aastast ja kasutatud alates 1988. aastast.

| (175) | Seepärast rajati liin Ústí nad Labem — Střekov lahutamatu osana olemasolevast trollisüsteemist, mida ehitas, omas ja haldas DP Ústí. Peale selle puuduvad selged tõendid selle kohta, et kapitali suurendamise ajal oleks olnud olemas mõni mõistlik ja kättesaadav alternatiiv. Seepärast leiab komisjon, et ükski konkureerivate ettevõtjate pakutud lahendus selle võrgustiku konkreetse osa jaoks ei olnud mõistlik alternatiiv, mida Ústí nad Labemi omavalitsus oleks pidanud arvesse võtma. |
| --- | --- |

(175)

Seepärast rajati liin Ústí nad Labem — Střekov lahutamatu osana olemasolevast trollisüsteemist, mida ehitas, omas ja haldas DP Ústí. Peale selle puuduvad selged tõendid selle kohta, et kapitali suurendamise ajal oleks olnud olemas mõni mõistlik ja kättesaadav alternatiiv. Seepärast leiab komisjon, et ükski konkureerivate ettevõtjate pakutud lahendus selle võrgustiku konkreetse osa jaoks ei olnud mõistlik alternatiiv, mida Ústí nad Labemi omavalitsus oleks pidanud arvesse võtma.

| (176) | Mis puudutab meetme proportsionaalsust, siis komisjon on kiitnud varasematel aastatel transpordiinfrastruktuuri jaoks antud investeerimisabi heaks, kui abi osatähtsus on olnud kuni 50 % (48). Hilisematel aastatel, kui liikmesriigid on tõestanud, et nende majanduse jaoks on vajalik suurem abi osatähtsus, on komisjon olnud valmis nõustuma nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ka abi suurema osatähtsusega (49). |
| --- | --- |

(176)

Mis puudutab meetme proportsionaalsust, siis komisjon on kiitnud varasematel aastatel transpordiinfrastruktuuri jaoks antud investeerimisabi heaks, kui abi osatähtsus on olnud kuni 50 % (48). Hilisematel aastatel, kui liikmesriigid on tõestanud, et nende majanduse jaoks on vajalik suurem abi osatähtsus, on komisjon olnud valmis nõustuma nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ka abi suurema osatähtsusega (49).

| (177) | Käesoleval juhul on põhjenduse 96 punktis e nimetatud meetme puhul abi osatähtsus DP Ústí kasuks 89 %: trolliliini rajamise kogukulud olid ligikaudu 179,3 miljonit Tšehhi krooni, millest 160 miljonit rahastati kapitali suurendamisega. Komisjon leiab sellegipoolest, et kapitali suurendamine on nimetatud üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne järgmistel põhjustel.






  — | Vastupidiselt otsetoetuse vormis antavale abile anti kõnealune abi kapitali suurendamise teel. See tähendab seda, et toimingusse kaasatud tegelik abisumma on märgatavalt väiksem kui kapitalisuurenduse väärtus, sest Ústí nad Labemi omavalitsus on DP Ústí ainuomanik nii enne kui ka pärast kapitali suurendamist. Kuna Ústí nad Labemi omavalitsus omab 100 % DP Ústí aktsiatest, jääb kapitalisuurenduse abil rahastatud trolliliin kaudselt omavalitsuse omandisse ja omavalitsusel on võimalik saada liini tegutsemisest või selle müügist kasu, sest see investeering suurendaks DP Ústí väärtust. Seepärast on rahaliste vahendite eraldamisega kapitalisuurenduse vormis tagatud see, et abi tegelik osatähtsus on väiksem kui tulemus, mis saadakse kapitalisuurenduse ja projekti kogukulude lihtsal võrdlemisel. |
| --- | --- | --- |

(177)

Käesoleval juhul on põhjenduse 96 punktis e nimetatud meetme puhul abi osatähtsus DP Ústí kasuks 89 %: trolliliini rajamise kogukulud olid ligikaudu 179,3 miljonit Tšehhi krooni, millest 160 miljonit rahastati kapitali suurendamisega. Komisjon leiab sellegipoolest, et kapitali suurendamine on nimetatud üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne järgmistel põhjustel.

—

Vastupidiselt otsetoetuse vormis antavale abile anti kõnealune abi kapitali suurendamise teel. See tähendab seda, et toimingusse kaasatud tegelik abisumma on märgatavalt väiksem kui kapitalisuurenduse väärtus, sest Ústí nad Labemi omavalitsus on DP Ústí ainuomanik nii enne kui ka pärast kapitali suurendamist. Kuna Ústí nad Labemi omavalitsus omab 100 % DP Ústí aktsiatest, jääb kapitalisuurenduse abil rahastatud trolliliin kaudselt omavalitsuse omandisse ja omavalitsusel on võimalik saada liini tegutsemisest või selle müügist kasu, sest see investeering suurendaks DP Ústí väärtust. Seepärast on rahaliste vahendite eraldamisega kapitalisuurenduse vormis tagatud see, et abi tegelik osatähtsus on väiksem kui tulemus, mis saadakse kapitalisuurenduse ja projekti kogukulude lihtsal võrdlemisel.

| — | Mis puudutab ergutavat mõju, siis selle projektiga seotud investeeringu suuruse tõttu tundub olevat ebatõenäoline, et DP Ústí suudaks teha need investeeringud ilma lisakapitalita. Selle kohta märgib komisjon, et Ústí nad Labemi trollivõrgustiku teiste, vähemtähtsate osade rajamist rahastati muudest vahenditest (nt 2004. ja 2005. aasta pangalaenud suuruses 5 miljonit Tšehhi krooni ja 35 miljonit Tšehhi krooni või 2007. aasta laen suuruses 40 miljonit Tšehhi krooni — vt punkt 7.1.2). Trolliliin Ústí nad Labem — Střekov oli viimane oluline ehitamist ootav osa Ústí nad Labemi trollivõrgustikust, mida oli rajatud alates 1984. aastast. |
| --- | --- |

—

Mis puudutab ergutavat mõju, siis selle projektiga seotud investeeringu suuruse tõttu tundub olevat ebatõenäoline, et DP Ústí suudaks teha need investeeringud ilma lisakapitalita. Selle kohta märgib komisjon, et Ústí nad Labemi trollivõrgustiku teiste, vähemtähtsate osade rajamist rahastati muudest vahenditest (nt 2004. ja 2005. aasta pangalaenud suuruses 5 miljonit Tšehhi krooni ja 35 miljonit Tšehhi krooni või 2007. aasta laen suuruses 40 miljonit Tšehhi krooni — vt punkt 7.1.2). Trolliliin Ústí nad Labem — Střekov oli viimane oluline ehitamist ootav osa Ústí nad Labemi trollivõrgustikust, mida oli rajatud alates 1984. aastast.

| — | Peale selle märgib komisjon, et vahendid, millega suurendati omakapitali 160 miljoni Tšehhi krooni võrra, olid mõeldud kasutamiseks üksnes selleks, et rahastada trolliliini Ústí nad Labem — Střekov rajamist. Kapitalisuurenduse vahendeid hoitakse DP Ústí eraldi kontol, millelt tehakse makseid trolliliini rajamiseks. Seega ei saa seda raha kasutada DP Ústí transporditoimingute võimalikuks ristsubsideerimiseks. |
| --- | --- |

—

Peale selle märgib komisjon, et vahendid, millega suurendati omakapitali 160 miljoni Tšehhi krooni võrra, olid mõeldud kasutamiseks üksnes selleks, et rahastada trolliliini Ústí nad Labem — Střekov rajamist. Kapitalisuurenduse vahendeid hoitakse DP Ústí eraldi kontol, millelt tehakse makseid trolliliini rajamiseks. Seega ei saa seda raha kasutada DP Ústí transporditoimingute võimalikuks ristsubsideerimiseks.

| — | Lõpetuseks — ülejäänud osa trolliliini ehitamiskuludest (19,3 miljonit Tšehhi krooni) rahastati DP Ústí omavahenditest. Seega on abi piirdunud vaid miinimumsummaga, mis oli vajalik projekti rahastamispuudujäägi katmiseks. |
| --- | --- |

—

Lõpetuseks — ülejäänud osa trolliliini ehitamiskuludest (19,3 miljonit Tšehhi krooni) rahastati DP Ústí omavahenditest. Seega on abi piirdunud vaid miinimumsummaga, mis oli vajalik projekti rahastamispuudujäägi katmiseks.

| (178) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et abi on nimetatud üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne. |
| --- | --- |

(178)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et abi on nimetatud üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne.

7.2.2.3.   Juurdepääs asjaomasele infrastruktuurile on mittediskrimineerivalt avatud kõikidele kasutajatele

| (179) | Kuna tegemist on ühistranspordisüsteemi osaga, on juurdepääs trolliliinile mittediskrimineerivalt avatud kõikidele reisijatele. |
| --- | --- |

(179)

Kuna tegemist on ühistranspordisüsteemi osaga, on juurdepääs trolliliinile mittediskrimineerivalt avatud kõikidele reisijatele.

7.2.2.4.   Abi ei too kaasa konkurentsimoonutusi, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| (180) | Trollivedude jaoks on vaja teatavat põhiinfrastruktuuri, et need veod saaksid olla elujõuline alternatiiv maanteevedudele. Kuna kapitalisuurendus piirdub trolliliini rajamisel tehtavate lisakuludega ja ei kata DP Ústí tegevuskulusid, ei moonuta põhjenduse 96 punktis e nimetatud meede konkurentsi bussivedudega ulatuses, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(180)

Trollivedude jaoks on vaja teatavat põhiinfrastruktuuri, et need veod saaksid olla elujõuline alternatiiv maanteevedudele. Kuna kapitalisuurendus piirdub trolliliini rajamisel tehtavate lisakuludega ja ei kata DP Ústí tegevuskulusid, ei moonuta põhjenduse 96 punktis e nimetatud meede konkurentsi bussivedudega ulatuses, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (181) | Sellest tulenevalt on komisjon jõudnud järeldusele, et kõnealusest toimingust tulenevat riigiabi võib pidada aluslepingu artikli 93 alusel kokkusobivaks siseturuga. |
| --- | --- |

(181)

Sellest tulenevalt on komisjon jõudnud järeldusele, et kõnealusest toimingust tulenevat riigiabi võib pidada aluslepingu artikli 93 alusel kokkusobivaks siseturuga.

8.   JÄRELDUS

| (182) | Eespool öeldut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et hüvitised, mille Ústí piirkond andis teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007, ning garantiid, mille Ústí nad Labemi omavalitsus andis DP Ústí kasuks, et tagada laenud suurusega 35 miljonit Tšehhi krooni ja 5 miljonit Tšehhi krooni, ei ole riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(182)

Eespool öeldut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et hüvitised, mille Ústí piirkond andis teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007, ning garantiid, mille Ústí nad Labemi omavalitsus andis DP Ústí kasuks, et tagada laenud suurusega 35 miljonit Tšehhi krooni ja 5 miljonit Tšehhi krooni, ei ole riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (183) | Lisaks on komisjon jõudnud järeldusele, et hüvitised, mille Ústí piirkond andis teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ajavahemikus 2005–2006, ning hüvitised, mille Ústí piirkond andis teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006, on aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mis on kokkusobiv siseturuga ja vabastatud määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 9 lõike 1 alusel aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelneva teatamise nõudest. |
| --- | --- |

(183)

Lisaks on komisjon jõudnud järeldusele, et hüvitised, mille Ústí piirkond andis teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ajavahemikus 2005–2006, ning hüvitised, mille Ústí piirkond andis teatavatele piirkondlike bussiveoteenuste pakkujatele avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006, on aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mis on kokkusobiv siseturuga ja vabastatud määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 9 lõike 1 alusel aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelneva teatamise nõudest.

| (184) | Lõpetuseks on komisjon jõudnud järeldusele, et asjaolu, et Ústí nad Labemi omavalitsus suurendas DP Ústí omakapitali 160 miljoni Tšehhi krooni võrra, tähendab riigiabi, mida Tšehhi Vabariik andis ebaseaduslikult, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. Kõnealusest toimingust tulenevat riigiabi võib pidada aluslepingu artikli 93 alusel siiski kokkusobivaks siseturuga. |
| --- | --- |

(184)

Lõpetuseks on komisjon jõudnud järeldusele, et asjaolu, et Ústí nad Labemi omavalitsus suurendas DP Ústí omakapitali 160 miljoni Tšehhi krooni võrra, tähendab riigiabi, mida Tšehhi Vabariik andis ebaseaduslikult, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. Kõnealusest toimingust tulenevat riigiabi võib pidada aluslepingu artikli 93 alusel siiski kokkusobivaks siseturuga.

| (185) | Sellest tulenevalt on komisjon |
| --- | --- |

(185)

Sellest tulenevalt on komisjon

VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mille Tšehhi Vabariik andis ajavahemikus 2005–2006 avaliku teenindamise hüvitiste vormis ettevõtjatele ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, Miroslav Ohem — SADO, Petr Frommel — FOBUS, Petr Stejskal — SPORTBUS ja Vilém Graupner, stroj. a stav. údržbaon, on kokkusobiv siseturuga vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007 ja seega ka vastavalt aluslepingu artiklile 93.

Riigiabi, mille Tšehhi Vabariik andis ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 avaliku teenindamise hüvitiste vormis ettevõtjatele ČSAD Semily a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., ČSAD Střední Čechy, spol. s r.o., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. ja Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o., on kokkusobiv siseturuga vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007 ja seega ka vastavalt aluslepingu artiklile 93.

Riigiabi, mille Tšehhi Vabariik andis 160 miljoni Tšehhi krooni suuruse kapitalisuurenduse vormis aluslepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult ettevõtjale Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., on kokkusobiv siseturuga vastavalt aluslepingu artiklile 93.

Artikkel 2

Meetmed, mille Tšehhi Vabariik võttis ajavahemikus 9. septembrist 2006 kuni 2. juunini 2007 avaliku teenindamise hüvitiste vormis ettevõtjate Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s. ja ZDAR, a.s. suhtes, ning meede, mille Tšehhi Vabariik võttis 35 miljoni Tšehhi krooni ja 5 miljoni Tšehhi krooni suuruse garantii vormis ettevõtja Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. suhtes, ei ole riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 25. juuni 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisjoni 16. aprilli 2008. aasta otsus (ELT C 187, 24.7.2008, lk 14).

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

3

(4)  Tšehhi ametiasutuste sõnul toimub avalike bussiveoteenuste turul reisijatele teenuste osutamine enamjaolt avaliku teenindamise lepingute alusel.

4

(5)  Mõned maanteevedude seaduse sätted, eeskätt seoses avaliku teenindamise kohustusega, tunnistati avalikke reisijateveoteenuseid käsitleva 2010. juuli seadusega nr 194/2010 C kehtetuks ja asendati selle seaduse erisätetega. Käesolevas jaotises kirjeldatud õigusraamistik kajastab siiski olukorda, mis valitses väidetavate riigiabi meetmete hindamise puhul asjakohasel ajavahemikul (2004–2007).

5

(6)  Enne Tšehhi Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga hüvitati avaliku veoteenuse osutamise kohustusega kaasnenud kahju omavalitsuse ja avaliku veoteenuse peamise pakkuja vaheliste lepingute kaudu. Nendel lepingutel, mis vormi poolest küll ei olnud ametlikult avaliku teenindamise kohutusi käsitlevad lepingud, olid olemas peamised avaliku teenindamise lepingute tunnused. Hüvitise arvutamisel võeti aluseks eksperdiarvamus avaliku teenindamise kohustusega kindlaksmääratud avaliku veoliini käigushoidmisega kaasneva prognoositava kahju kohta. Kui tegelik kahju erines märkimisväärselt eksperdiarvamuses prognoositud kahjust, pandi lõplik summa paika kalendriaasta lõpus. Sama põhimõtet kohaldati võimaliku ülekompenseerimise korral.

6

(7)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1191/69, 26. juuni 1969, raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta (EÜT L 156, 28.6.1969, lk 1).

7

(8)  Tšehhi õiguse kohaselt on hüvitis avaliku teenindamise lepingute eest võrdväärne tõendatava kahju kontseptsiooniga. Sarnane juhtum: vt komisjoni otsus, 26. november 2008, riigiabi C 3/08 (ex NN 102/05) — Tšehhi Vabariik — avalike teenuste eest makstava hüvitise kohta Lõuna-Morava bussiettevõtjatele (ELT L 97, 16.4.2009, lk 14) või komisjoni otsus K(2008) 1627 (lõplik), 30. aprill 2008, seoses riigiabiga N 495/07 — Tšehhi Vabariik — Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidel (ELT C 152, 18.6.2008, lk 21).

8

ex

(9)  Mõistlik kasum on „summa, mis pärast maksustamist [...] ei ületa 1/8 selliste busside hinnast, mida tavaliselt kasutatakse avaliku teenindamise kohustuse täitmisel reisijate liiniveoteenuste osutamiseks; sellest summast lahutatakse busside tegeliku amortisatsiooni summa ja reisijate liiniveoteenuste osutamiseks tehtud investeeringute summa eeldusel, et pädev asutus on investeeringu lisamise tõendatava kahju arvutamisse heaks kiitnud”.

9

summa, mis pärast maksustamist [...] ei ületa 1/8 selliste busside hinnast, mida tavaliselt kasutatakse avaliku teenindamise kohustuse täitmisel reisijate liiniveoteenuste osutamiseks; sellest summast lahutatakse busside tegeliku amortisatsiooni summa ja reisijate liiniveoteenuste osutamiseks tehtud investeeringute summa eeldusel, et pädev asutus on investeeringu lisamise tõendatava kahju arvutamisse heaks kiitnud

(10)  Transpordi- ja kommunikatsiooniministri dekreet nr 50/1998 tõendatava kahju kohta reisijate liinivedude valdkonnas asendati alates 21. septembrist 2004 määrusega nr 493/2004. Määrus nr 493/2004 püsis jõus kuni 1. juulini 2010, st ajavahemikul, mil anti vaatlusalune hüvitis.

10

(11)  Turgu valitsev ja varem riigile kuulunud piirkondlik bussiveoteenuste pakkuja Ústí piirkonnas ja Libereci piirkonnas 2004. aastal. DPÚK on üks ČSADi õigusjärglastest pärast selle lagunemist kaheks piirkondlikuks bussiettevõtjaks — üks Ústí piirkonna jaoks (DPÚK) ja üks Libereci piirkonna jaoks.

11

(12)  Ehkki Tšehhi ametiasutused on tabelis esitatud näitajaid parandanud, ei vasta need mõnel juhul täielikult antud valemile (tõendatav kahju kilomeetri kohta korrutatuna kilomeetrite arvuga ei vasta täielikult tõendatavale kogukahjule). Erinevused on siiski vaid tühised ja tabelis 2 esitatud summad (tegelikult antud hüvitis) on kõikidel juhtudel loogiliste valemite alusel saadud summadest väiksemad.

12

(13)  Veoteenuste eeldatav hind on ettevõtjal avaliku teenindamise kohustutuse täitmisel tekkivate majanduslikult vastuvõetavate kulude ja selliste kuludega seotud mõistliku kasumi summa.

13

(14)  Prognoositav tulu on tulu, mille ettevõtja peaks veoteenuste valdkonnas avaliku teenindamise kohustuse täitmisel teenima, sealhulgas piletimüügitulu.

14

(15)  Mõnel juhul ei vasta tabelis esitatud summad täielikult matemaatilistele valemitele (mille kohaselt veoteenuste eeldatava koguhinna arvutamiseks korrutatakse kilomeetrite arv veoteenuste eeldatava hinnaga kilomeetri kohta, prognoositava kogutulu arvutamiseks korrutatakse kilomeetrite arv prognoositava tuluga kilomeetri kohta, tõendatava kahju arvutamiseks kilomeetri kohta lahutatakse veoteenuste eeldatavast kilomeetrihinnast prognoositav tulu kilomeetri kohta jne). Tšehhi ametiasutuste sõnul lepiti teatavate veoettevõtjatega kokku selles, et tõendatav kahju on väiksem kui veoteenuste eeldatava hinna ja prognoositava tulu vahe.

15

(16)  Põhjus, miks teatud nimed esinevad tabelis rohkem kui üks kord, on selles, et sama teenuseosutaja on kaasatud mitmesse lepingusse. Mõnel juhul ei vasta tabelis esitatud summad täielikult antud valemile (tõendatav kahju kilomeetri kohta korrutatuna kilomeetrite arvuga ei vasta täielikult tõendatavale kogukahjule). Erinevused on siiski vaid tühised ja tabelis 7 esitatud summad (tegelikult antud hüvitis) on kõikidel juhtudel matemaatiliste valemite alusel saadud summadest väiksemad.

16

(17)  Pärast DPÚKi teenuse lõppemist 8. septembril 2006 ja pärast selle asjaolu ilmsikstulekut, et ettevõtja, kes valiti hankemenetluse põhjal DPÚKi asendama, ei suutnud kõnealust teenust tagada.

17

(18)  Järgnevad lepingud kõnealuste liinide kohta, mis ei ole käesoleva otsuse teemaks, sõlmiti avatud, läbipaistva ja tingimusteta lepingu sõlmimise menetluse raames, mille puhul ainukene kriteerium oli pakutud teenuse hind. Need lepingud sõlmiti kaheksaks aastaks.

18

(19)  Mõnel juhul ei vasta tabelis esitatud summad täielikult antud valemile (tõendatav kahju kilomeetri kohta korrutatuna kilomeetrite arvuga ei vasta täielikult tõendatavale kogukahjule). Erinevused on siiski vaid tühised ja tabelis 9 esitatud summad (tegelikult antud hüvitis) on kõikidel juhtudel matemaatiliste valemite alusel saadud summadest väiksemad.

19

(20)  Pank kuulub kontserni Société Générale Group.

20

(21)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 69/2001, 12. jaanuar 2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30).

21

(22)  Otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (EKL 2003, lk I-7747). Nelja Altmarki tingimust on käsitletud põhjenduses 98.

22

vs.

(23)  Tšehhi ametiasutused märkisid täiendavalt seda, et asjaolu, et Ústí piirkond korraldas kontsessioonide andmise konkursi teise vooru, oli märk piirkonna avatud ja läbipaistvast lähenemisviisist, sest kõnealusel juhul oleksid olnud täidetud tingimused riigihanke korraldamiseks mitteavaliku menetluse alusel (kooskõlas direktiivi 2004/18/EC artikli 31 lõike 1 punktiga c).

23

(24)  Zdar, a.s. tagas põhiveoteenused ühes Ústí piirkonna regioonis.

24

(25)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1107/70, 4. juuni 1970, toetuste andmise kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordile (EÜT L 130, 15.6.1970, lk 1). Ehkki määrus tunnistati alates 3. detsembrist 2008 kehtetuks, oli see kapitali suurendamise ajal 2006. aastal kohaldatav.

25

(26)  See lähenemisviis on kooskõlas komisjoni üldise lähenemisviisiga üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele teistes sektorites. Vt eeskätt komisjoni teatise (Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes) punkt 48 (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4).

26

(27)  Vt põhjendus 17.

27

(28)  See järeldus ei mõjuta komisjoni hinnangut liidu õiguse kohaldamise kohta riigihangete korraldamisel.

28

(29)  Sellega seoses vt samuti komisjoni teatise (Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes) jagu 3.6.2.

29

(30)  Otsus kohtuasjas 730/79: Philip Morris (EKL 1980, lk 2671, punkt 11); otsus liidetud kohtuasjades T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 kuni T-607/97, T-1/98, T-3/98 kuni T-6/98 ja T-23/98: Alzetta (EKL 2000, lk II-2319, punkt 80).

30

(31)  Alzetta, punktid 141–147; Altmark Trans.

31

Alzetta

Altmark Trans

(32)  Otsus kohtuasjas T-288/97: Friuli-Venezia Giulia (EKL 2001, lk II-1619, punkt 41).

32

(33)  EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14.

33

(34)  Altmark Trans, punktid 77 ja 78.

34

(35)  Otsus kohtuasjas 156/77: komisjon vs. Belgia (EKL 1978, lk I-1881, punkt 10).

35

vs.

(36)  Otsus kohtuasjas T-157/01: Danske Busvognmænd (EKL 2004, lk II-917, punktid 77–79).

36

(37)  Otsus kohtuasjas C-504/07: Antrop jt (EKL 2009, lk I-3867).

37

(38)  Komisjon viitab sellega seoses ka põhjendustele, mis on esitatud komisjoni 24. veebruari 2010. aasta otsuse C (2010) 975 final (Taani transpordiministeeriumi ja Danske Statsbaneri vahel veoteenuste osutamiseks sõlmitud avaliku teenindamise lepingute kohta) (riigiabi C 41/08 (ex NN 35/08)) põhjendustes 307–313 (ELT L 7, 11.1.2011, lk 1). Üldkohus tühistas selle otsuse seoses kohtuasjaga T-92/11: Jørgen Andersen vs. komisjon (EKL 2013, lk II-0000). See otsus on praegu apellatsioonikaebuse ese Euroopa Kohtus (C-303/13 P).

38

ex

vs.

(39)  Otsus kohtuasjas C-334/07 P: komisjon vs. Freistaat Sachsen (EKL 2008, lk 1-9465, punkt 51).

39

vs.

(40)  Otsus liidetud kohtuasjades C-465/09 Ρ kuni C-470/09 Ρ: Diputación Foral de Vizcaya jt vs. komisjon (EKL 2011, lk I-83, punktid 125 ja 128). Ja viimati — otsus kohtuasjas T-570/08 RENV: Deutsche Post vs. komisjon (EKL 2013, lk II-0000, punkt 167).

40

vs.

vs.

(41)  Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 5 on sätestatud avaliku teenindamise lepingute sõlmimise eeskirjad. Artikli 8 lõikes 2 on siiski sätestatud, et „[i]lma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, peab avaliku teenindamise lepingute sõlmimine transpordi kohta raudteel ja maanteel olema käesoleva määruse artikliga 5 vastavuses alates 3. detsembrist 2019”. Sellele tuginedes saab kõnealuseid avalike veoteenuste lepinguid sõlmida otse. Pärast 31. detsembrit 2006 sõlmitud lepingute kohta ütlesid Tšehhi ametiasutused igal juhul seda, et ettevõtjad valiti välja avatud, läbipaistva ja tingimusteta lepingu sõlmimise menetluse raames, mille puhul ainukene kriteerium oli pakutud teenuse hind. Need lepingud sõlmiti kaheksaks aastaks, nii et Ústí piirkond on juba võtnud meetmeid, et hakata järk-järgult järgima määruse artiklit 5.

41

(42)  Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 2 punktis e on avaliku teenindamise kohustus määratletud kui „pädeva asutuse määratletud või kindlaksmääratud nõue üldist huvi pakkuva avaliku reisijateveoteenuse osutamise tagamiseks, mida teenusepakkuja oma majanduslikest huvidest lähtuvalt ilma hüvituseta ei osutaks või ei osutaks samas mahus või samadel tingimustel”.

42

(43)  Transpordi- ja kommunikatsiooniministri dekreet nr 50/1998 tõendatava kahju kohta reisijate liinivedude valdkonnas asendati alates 21. septembrist 2004 määrusega nr 493/2004. Määrus nr 493/2004 püsis jõus kuni 1. juulini 2010, st ajavahemikul, mil anti vaatlusalune hüvitis.

43

(44)  Vt nt komisjoni 26. novembri 2008. aasta otsuse (riigiabi C 3/08 (ex NN 102/05) — Tšehhi Vabariik — avalike teenuste eest makstava hüvitise kohta Lõuna-Morava bussiettevõtjatele) (ELT L 97, 16.4.2009, lk 14) põhjendus 71.

44

ex

(45)  Artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud erandit on kasutatud varem mitmes komisjoni otsuses, mis on olnud seotud riigiabikavadega. Vt nt komisjoni otsus K(2007) 3394 (lõplik), 18. juuli 2007, seoses riigiabiga N 720/06 — Port of Brussels (ELT C 307, 18.12.2007, lk 10) ja komisjoni otsus K(2002) 3248 (lõplik), 18. september 2002, seoses riigiabiga N 308/02 — Scheme for granting investment aid for railway infrastructure in Saxony-Anhalt (suunised raudteeinfrastruktuuride investeerimistoetuste kohta Saksi-Anhaltis) (EÜT C 277, 14.11.2002, lk 2). Mis puudutab sihtotstarbelisi meetmeid, siis erandit kohaldati investeerimisabi suhtes, mis anti ettevõtjale Stora Enso Langerbrugge — vt komisjoni otsus K(2004) 3351, 8. september 2004, seoses riigiabiga C 73/03 — Riigiabi, mida Belgia kavatseb anda Stora Enso Langerbrugge toetamiseks (ELT L 53, 26.2.2005, lk 66). Tingimused, mida kasutati selles otsuses kokkusobivuse hindamiseks, hõlmavad järgmist: meetme liigitumine transpordi koordineerimise meetmeks, suuremad infrastruktuurikulud võrreldes konkureerivate transpordiliikidega, abi maksimaalne osatähtsus 50 % ja abi ergutav mõju.

45

Stora Enso Langerbrugge

(46)  Vt komisjoni otsus, 9. november 2011, seoses riigiabiga SA.32632 (2011/N), Belgia — Intermodal Container Terminal Genk, punkt 52 (ELT C 82, 21.3.2012, lk 2); komisjoni otsus, 15. juuni 2011, seoses riigiabiga SA.32224, Madalmaad — Development of the Alblasserdam Container Transferium (ELT C 215, 21.7.2011, lk 22); komisjoni otsus, 20. juuli 2010, seoses riigiabiga C 17/10, Itaalia — Firmin srl (ELT C 278, 15.10.2010, lk 28); komisjoni otsus, 27. juuni 2012, seoses riigiabiga SA.34056 (12/N), Ühendkuningriik — Cable Car for London (ELT C 220, 25.7.2012, lk 6); komisjoni otsus, 17. oktoober 2012, seoses riigiabiga SA.34501, Saksamaa — Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau (Königs Wusterhausen/Wildau sisesadama laiendamine) (ELT C 176, 21.6.2013, lk 1); komisjoni otsus, 18. märts 2013, seoses riigiabiga SA.37402 (2013/N), Ungari — The intermodal development of the Freeport of Budapest (Budapesti vabasadama ühendvedude arendamine) (ELT C 141, 9.5.2014, lk 5).

46

(47)  Valge raamat „European transport policy for 2010” („Euroopa transpordipoliitika aastani 2010”) (http://europa.eu/legislation_summaries/environment/tackling_climate_change/l24007_en.htm).

47

(48)  Vt komisjoni otsus, 31. jaanuar 2001, seoses riigiabiga N 597/2000, Madalmaad — Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen (EÜT C 102, 31.3.2001, lk 8); komisjoni otsus, 14. september 2001, seoses riigiabiga N 208/2000, Madalmaad — SOIT (EÜT C 315, 4.11.2000, lk 22); komisjoni otsus, 15. november 2000, seoses riigiabiga N 755/1999, Itaalia — Bolzano (EÜT C 71, 3.3.2001, lk 19) ning komisjoni otsus, 20. detsember 2010, seoses riigiabiga N 490/10, Belgia — Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest (ELT C 122, 20.4.2011, lk 2).

48

Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen

SOIT

Bolzano

Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest

(49)  Vt komisjoni otsus, 20. detsember 2011, seoses riigiabiga SA.33434, Prantsusmaa — Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre (ELT C 53, 23.2.2012, lk 2); komisjoni otsus, 17. oktoober 2012, seoses riigiabiga SA.34501, Saksamaa — Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau (ELT C 176, 21.6.2013, lk 1); komisjoni otsus, 19. juuni 2013, seoses riigiabiga SA.35738, Kreeka — Aid for the upgrading of Katakolo port (ELT C 204, 18.7.2013, lk 3); komisjoni otsus, 2. juuli 2013, seoses riigiabiga SA.35418, Kreeka — Extension of Piraeus port (ELT C 256, 5.9.2013, lk 2).

49

Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre

Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau

Aid for the upgrading of Katakolo port

Extension of Piraeus port

---

| 14.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 329/68 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 329/68

---

KOMISJONI OTSUS,

13. november 2014,

mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele

(2014/792/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (1) eriti selle artikli 56 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 17,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1073/1999, (3) eriti selle artikli 7 lõiget 6 ja artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon, kes vastutab Euroopa Liidu üldeelarve täitmise ja muude liidu hallatavate vahendite eest, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklites 30–33 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, on kohustatud võitlema pettuste ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. Selleks et tagada, et komisjoni ja rakendusametite eelarvevahendite käsutajad oleksid täielikult teadlikud liidu finantshuve ähvardavatest ohtudest, on vaja lisaks komisjoni otsusele C(2014)2784 (4) kehtestada sise-eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon, kes vastutab Euroopa Liidu üldeelarve täitmise ja muude liidu hallatavate vahendite eest, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklites 30–33 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, on kohustatud võitlema pettuste ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. Selleks et tagada, et komisjoni ja rakendusametite eelarvevahendite käsutajad oleksid täielikult teadlikud liidu finantshuve ähvardavatest ohtudest, on vaja lisaks komisjoni otsusele C(2014)2784 (4) kehtestada sise-eeskirjad.

| (2) | Pettustega võitlemiseks ja liidu finantshuvide kaitsmiseks kasutab komisjon menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevat keskandmebaasi, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 108 ja komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1302/2008 menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu kohta, (5) ning varajase hoiatamise süsteemi, millele osutatakse 16. detsembri 2008. aasta otsuses 2008/969/EÜ, Euratom, mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele (6). Kuni seadusandja finantsmääruse muudatusettepaneku (7) vastu võtab, on vaja tagada varajase hoiatamise süsteemi tõhus toimimine. |
| --- | --- |

(2)

Pettustega võitlemiseks ja liidu finantshuvide kaitsmiseks kasutab komisjon menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevat keskandmebaasi, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 108 ja komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1302/2008 menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu kohta, (5) ning varajase hoiatamise süsteemi, millele osutatakse 16. detsembri 2008. aasta otsuses 2008/969/EÜ, Euratom, mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele (6). Kuni seadusandja finantsmääruse muudatusettepaneku (7) vastu võtab, on vaja tagada varajase hoiatamise süsteemi tõhus toimimine.

| (3) | Vahepealsel ajal peaks varajase hoiatamise süsteemi eesmärk jääma sisuliselt samaks. Süsteem peaks tagama, et komisjonis ja tema rakendusametites on võimalik varajase hoiatamise süsteemis registreeritud hoiatuste abil levitada piiratud kasutusega teavet isikute kohta, kes võivad kujutada ohtu liidu finantshuvidele ja mainele või mis tahes muudele liidu hallatavatele vahenditele. |
| --- | --- |

(3)

Vahepealsel ajal peaks varajase hoiatamise süsteemi eesmärk jääma sisuliselt samaks. Süsteem peaks tagama, et komisjonis ja tema rakendusametites on võimalik varajase hoiatamise süsteemis registreeritud hoiatuste abil levitada piiratud kasutusega teavet isikute kohta, kes võivad kujutada ohtu liidu finantshuvidele ja mainele või mis tahes muudele liidu hallatavatele vahenditele.

| (4) | Arvestades, et rakendusametite direktorid on komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajad tegevusassigneeringute kasutamisega seotud ülesannetes, peaks neil olema varajase hoiatamise süsteemile samasugune juurdepääs nagu haldus- ja tegevusassigneeringute haldamisega tegelevatel komisjoni talitustel. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades, et rakendusametite direktorid on komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajad tegevusassigneeringute kasutamisega seotud ülesannetes, peaks neil olema varajase hoiatamise süsteemile samasugune juurdepääs nagu haldus- ja tegevusassigneeringute haldamisega tegelevatel komisjoni talitustel.

| (5) | Arvestades, et liidu delegatsioonide juhid, toimides komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 56 lõikele 2, on komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajad tegevusassigneeringute kasutamisega seotud ülesannetes, peaks neil olema varajase hoiatamise süsteemile samasugune juurdepääs nagu haldus- ja tegevusassigneeringute haldamisega tegelevatel komisjoni talitustel. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades, et liidu delegatsioonide juhid, toimides komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 56 lõikele 2, on komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajad tegevusassigneeringute kasutamisega seotud ülesannetes, peaks neil olema varajase hoiatamise süsteemile samasugune juurdepääs nagu haldus- ja tegevusassigneeringute haldamisega tegelevatel komisjoni talitustel.

| (6) | Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohustus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999) artikli 7 lõike 6 kohaselt anda komisjoni asjaomastele talitustele viivitamata teavet käimasolevastest juurdlustest, kui juurdluse käigus ilmneb, et liidu finantshuvide kaitsmiseks oleks vaja rakendada esialgset õiguskaitset. Samuti on OLAFil vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artiklile 11 kohustus koostada juurdluse lõpetamisel aruanne ja anda vajaduse korral soovitusi meetmete kohta, mida eelkõige institutsioonidel tuleks võtta. Selleks et vastutav eelarvevahendite käsutaja saaks taotleda hoiatust, on vaja täpsustada, milline teave tuleb OLAFil komisjonile esitada. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohustus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999) artikli 7 lõike 6 kohaselt anda komisjoni asjaomastele talitustele viivitamata teavet käimasolevastest juurdlustest, kui juurdluse käigus ilmneb, et liidu finantshuvide kaitsmiseks oleks vaja rakendada esialgset õiguskaitset. Samuti on OLAFil vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artiklile 11 kohustus koostada juurdluse lõpetamisel aruanne ja anda vajaduse korral soovitusi meetmete kohta, mida eelkõige institutsioonidel tuleks võtta. Selleks et vastutav eelarvevahendite käsutaja saaks taotleda hoiatust, on vaja täpsustada, milline teave tuleb OLAFil komisjonile esitada.

| (7) | Selleks et OLAF saaks täita talle määrusega pandud juurdlusülesandeid ning tegeleda uurimistegevuse ja pettuse ärahoidmisega vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, peaks tal olema juurdepääs varajase hoiatamise süsteemile. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et OLAF saaks täita talle määrusega pandud juurdlusülesandeid ning tegeleda uurimistegevuse ja pettuse ärahoidmisega vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, peaks tal olema juurdepääs varajase hoiatamise süsteemile.

| (8) | Lihtsustamise eesmärgil tuleks varajase hoiatamise süsteemi toimimist lihtsustada, hoiatuste kategooriaid vähendada, nende kohaldamisala täpsustada ning tagada, et nende nimetused oleksid iseenesestmõistetavad. |
| --- | --- |

(8)

Lihtsustamise eesmärgil tuleks varajase hoiatamise süsteemi toimimist lihtsustada, hoiatuste kategooriaid vähendada, nende kohaldamisala täpsustada ning tagada, et nende nimetused oleksid iseenesestmõistetavad.

| (9) | OLAFi edastatud teabel põhinevad kontrollhoiatused peaks tegema vastutav eelarvevahendite käsutaja pärast konsulteerimist eelarve peadirektoraadi ja õigustalitusega ning tihedas koostöös OLAFiga. |
| --- | --- |

(9)

OLAFi edastatud teabel põhinevad kontrollhoiatused peaks tegema vastutav eelarvevahendite käsutaja pärast konsulteerimist eelarve peadirektoraadi ja õigustalitusega ning tihedas koostöös OLAFiga.

| (10) | Komisjoni vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks tegema kõrvalejätmishoiatust käsitlevad ettepanekud, mida eelarve peadirektoraat ja õigustalitus peaksid vajaduse korral tsentraliseeritult hindama. Kui kõrvalejätmishoiatust käsitlev ettepanek tehakse OLAFi edastatud teabe põhjal, tuleks seda hinnata tihedas koostöös OLAFiga. Samasugust menetlust tuleks kohaldada siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks tegema kõrvalejätmishoiatust käsitlevad ettepanekud, mida eelarve peadirektoraat ja õigustalitus peaksid vajaduse korral tsentraliseeritult hindama. Kui kõrvalejätmishoiatust käsitlev ettepanek tehakse OLAFi edastatud teabe põhjal, tuleks seda hinnata tihedas koostöös OLAFiga. Samasugust menetlust tuleks kohaldada siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi.

| (11) | Vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks tihedas koostöös OLAFiga otsustama, milline mõju on vajalik, et kaitsta liidu finantshuve, ning OLAFit kõnealusest otsusest teavitama. |
| --- | --- |

(11)

Vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks tihedas koostöös OLAFiga otsustama, milline mõju on vajalik, et kaitsta liidu finantshuve, ning OLAFit kõnealusest otsusest teavitama.

| (12) | Vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks vastutama hoiatuste sisestamist, muutmist, eemaldamist või pikendamist käsitlevate taotluste esitamise eest. Piisava kontrollitaseme säilitamiseks tuleks nimetatud taotlused teha komisjoni otsuses C(2014)2784 kehtestatud hierarhilisel tasandil. |
| --- | --- |

(12)

Vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks vastutama hoiatuste sisestamist, muutmist, eemaldamist või pikendamist käsitlevate taotluste esitamise eest. Piisava kontrollitaseme säilitamiseks tuleks nimetatud taotlused teha komisjoni otsuses C(2014)2784 kehtestatud hierarhilisel tasandil.

| (13) | Peaarvepidaja peaks hoolitsema varajase hoiatamise süsteemi tõhusaks rakendamiseks vajaliku tehnilise korra eest komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu. |
| --- | --- |

(13)

Peaarvepidaja peaks hoolitsema varajase hoiatamise süsteemi tõhusaks rakendamiseks vajaliku tehnilise korra eest komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu.

| (14) | Üksikasjalik teave sissenõudekorralduste ja arestimiskorralduste kohta tehakse komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu kättesaadavaks komisjoni kõigile talitustele ja rakendusametitele. Kaotada tuleks otsuses 2008/969/EÜ, Euratom ette nähtud hoiatused W3a (arestimiskorraldus) ja W4 (sissenõudekorraldus). Kõnealune teave üksi ei õigusta hoiatuste süstemaatilist esitamist. Selleks et langetada otsus hoiatuse vajalikkuse kohta, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja analüüsima juhtumi kõiki konkreetseid üksikasju. |
| --- | --- |

(14)

Üksikasjalik teave sissenõudekorralduste ja arestimiskorralduste kohta tehakse komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu kättesaadavaks komisjoni kõigile talitustele ja rakendusametitele. Kaotada tuleks otsuses 2008/969/EÜ, Euratom ette nähtud hoiatused W3a (arestimiskorraldus) ja W4 (sissenõudekorraldus). Kõnealune teave üksi ei õigusta hoiatuste süstemaatilist esitamist. Selleks et langetada otsus hoiatuse vajalikkuse kohta, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja analüüsima juhtumi kõiki konkreetseid üksikasju.

| (15) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) on sätestatud, et komisjon peab isikuandmete töötlemisel kinni pidama töötlemise seaduslikkuse nõuetest ja nõuetest, mis on seotud nende andmete edastamisega, ning et andmete töötlemisel peab toimuma eelkontroll, mida teostab Euroopa andmekaitseinspektor pärast teate saamist komisjoni andmekaitseametnikult. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) on sätestatud, et komisjon peab isikuandmete töötlemisel kinni pidama töötlemise seaduslikkuse nõuetest ja nõuetest, mis on seotud nende andmete edastamisega, ning et andmete töötlemisel peab toimuma eelkontroll, mida teostab Euroopa andmekaitseinspektor pärast teate saamist komisjoni andmekaitseametnikult.

| (16) | Andmekaitset käsitlevate sätetega tuleks ette näha nende isikute õigused, kelle andmed on sisestatud varajase hoiatamise süsteemi või kelle andmed võidakse sinna sisestada. |
| --- | --- |

(16)

Andmekaitset käsitlevate sätetega tuleks ette näha nende isikute õigused, kelle andmed on sisestatud varajase hoiatamise süsteemi või kelle andmed võidakse sinna sisestada.

| (17) | Teatavate andmekaitsealaste õiguste puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20 sätestatud erandeid, mille kasutamist tuleb analüüsida juhtumipõhiselt ja neid ajutiselt kohaldada. Asjaomase teabe sisestamise ja muutmise, sealhulgas parandamise ja eemaldamise taotluste eest vastutav talitus peaks otsustama nende erandite kohaldamise. |
| --- | --- |

(17)

Teatavate andmekaitsealaste õiguste puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20 sätestatud erandeid, mille kasutamist tuleb analüüsida juhtumipõhiselt ja neid ajutiselt kohaldada. Asjaomase teabe sisestamise ja muutmise, sealhulgas parandamise ja eemaldamise taotluste eest vastutav talitus peaks otsustama nende erandite kohaldamise.

| (18) | Isikule, kelle kohta võidakse esitada kõrvalejätmishoiatus, tuleks anda võimalus oma seisukohti kirjalikult väljendada enne temaga seotud taotluse esitamist hoiatuse registreerimiseks varajase hoiatamise süsteemis. Sama võimalus tuleks anda, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi. |
| --- | --- |

(18)

Isikule, kelle kohta võidakse esitada kõrvalejätmishoiatus, tuleks anda võimalus oma seisukohti kirjalikult väljendada enne temaga seotud taotluse esitamist hoiatuse registreerimiseks varajase hoiatamise süsteemis. Sama võimalus tuleks anda, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi.

| (19) | Nimetatud võimaluse andmine tuleks erandkorras edasi lükata, kui seda on vaja mõjuvatel õiguslikel põhjustel, et kaitsta juurdluse või siseriikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(19)

Nimetatud võimaluse andmine tuleks erandkorras edasi lükata, kui seda on vaja mõjuvatel õiguslikel põhjustel, et kaitsta juurdluse või siseriikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsust.

| (20) | Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaldamist tuleks jätkata kuni 1. juulini 2015, kui see on vajalik, et tagada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 215 alusel vastu võetud piiravaid meetmeid käsitlevate määruste järgimine, kuni tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemis (ABAC) võetakse arvesse välispoliitika vahendite talituse asjaomases andmebaasis sisalduvat teavet. Sellistel juhtudel registreeritakse hoiatus W5b, millele viidatakse otsuses 2008/969/EÜ, Euratom. |
| --- | --- |

(20)

Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaldamist tuleks jätkata kuni 1. juulini 2015, kui see on vajalik, et tagada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 215 alusel vastu võetud piiravaid meetmeid käsitlevate määruste järgimine, kuni tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemis (ABAC) võetakse arvesse välispoliitika vahendite talituse asjaomases andmebaasis sisalduvat teavet. Sellistel juhtudel registreeritakse hoiatus W5b, millele viidatakse otsuses 2008/969/EÜ, Euratom.

| (21) | Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaldamist tuleks jätkata kuni 1. juulini 2015 hoiatuste W3a ja W4 suhtes ja neid tuleks kuni nimetatud ajani käsitada käesoleva otsuse 4. jao kohaldamisel kontrollhoiatuste tähenduses. |
| --- | --- |

(21)

Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaldamist tuleks jätkata kuni 1. juulini 2015 hoiatuste W3a ja W4 suhtes ja neid tuleks kuni nimetatud ajani käsitada käesoleva otsuse 4. jao kohaldamisel kontrollhoiatuste tähenduses.

| (22) | Käesoleva otsuse rakendamine eeldab, et varajase hoiatamise süsteemi toimimist hinnatakse korrapäraselt ja et see aitab tõhusalt kaasa liidu finantshuvide kaitsmisele. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva otsuse rakendamine eeldab, et varajase hoiatamise süsteemi toimimist hinnatakse korrapäraselt ja et see aitab tõhusalt kaasa liidu finantshuvide kaitsmisele.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

1. JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese, reguleerimisala ja eesmärk

1.   Käesoleva otsusega luuakse komisjoni ja rakendusametite eelarvevahendite käsutajatele kasutamiseks varajase hoiatamise süsteem, kui nad täidavad Euroopa Liidu üldeelarvet ja rakendavad muid liidu hallatavaid vahendeid.

2.   Varajase hoiatamise süsteem aitab kaitsta liidu finantshuve ja mainet, võidelda pettustega ja tagada usaldusväärne finantsjuhtimine.

3.   Varajase hoiatamise süsteemi eesmärk on

| a) | teavitada hoiatuste registreerimise kaudu komisjoni ja rakendusametite vastutavaid eelarvevahendite käsutajaid isikutest, kes võivad ohustada liidu finantshuvisid ja mainet või muid liidu hallatavaid vahendeid, ning |
| --- | --- |

a)

teavitada hoiatuste registreerimise kaudu komisjoni ja rakendusametite vastutavaid eelarvevahendite käsutajaid isikutest, kes võivad ohustada liidu finantshuvisid ja mainet või muid liidu hallatavaid vahendeid, ning

| b) | võimaldada vastutaval eelarvevahendite käsutajal viia hoiatusi aluseks võttes läbi kontrollimisi või võtta vajalikke meetmeid, sealhulgas neid, millele on viidatud 4. jaos. |
| --- | --- |

b)

võimaldada vastutaval eelarvevahendite käsutajal viia hoiatusi aluseks võttes läbi kontrollimisi või võtta vajalikke meetmeid, sealhulgas neid, millele on viidatud 4. jaos.

4.   Teabe eesmärk on tagada

| a) | ohtude ärahoidmine kontrollimiste abil, mis tuginevad varajasele teabele isiku kohta, keda kahtlustatakse järgmises või kellega seoses on leitud järgmist:






  — | olulised vead või eeskirjade eiramine, |
| --- | --- | --- |

a)

ohtude ärahoidmine kontrollimiste abil, mis tuginevad varajasele teabele isiku kohta, keda kahtlustatakse järgmises või kellega seoses on leitud järgmist:

—

olulised vead või eeskirjade eiramine,

| — | ametialane väärkäitumine, |
| --- | --- |

—

ametialane väärkäitumine,

| — | lepingu oluline rikkumine või |
| --- | --- |

—

lepingu oluline rikkumine või

| — | delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettus, korruptsioon või mis tahes muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus (9); |
| --- | --- |

—

delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettus, korruptsioon või mis tahes muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus (9);

| b) | isiku menetlusest kõrvalejätmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artikli 106 lõike 1 ja artikli 109 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

isiku menetlusest kõrvalejätmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artikli 106 lõike 1 ja artikli 109 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „peaarvepidaja”– komisjoni peaarvepidaja või tema alluv, kellele peaarvepidaja on määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 69 kohaselt delegeerinud teatavad ülesanded;

b)   „vastutav eelarvevahendite käsutaja”– määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 65 tähenduses komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutaja, kes vastutab vastavalt sise-eeskirjadele Euroopa Liidu üldeelarve (edaspidi „eelarve”) täitmise eest, kaasa arvatud rakendusametite direktorid, nimetatud määruse artiklis 65 osutatud edasivolitatud eelarvevahendite käsutajaid, kes täidavad direktori ülesandeid, ning liidu delegatsioonide juhid, kes tegutsevad komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena vastavalt kõnealuse määruse artikli 56 lõikele 2;

c)   „andmesubjekt”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) osutatud tuvastatav isik;

d)   „järeldused”– juriidilise kohustuse täitmise käigus avastatud või kontrollikoja, pettustevastase ameti (OLAF) või siseauditi talituse auditite või juurdluste või mis tahes muu vastutava eelarvevahendite käsutaja vastutusel läbi viidud kontrolli või auditi käigus kindlaks tehtud faktid;

e)   „juriidiline kohustus”– komisjoni määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 esimese osa V–VIII jaotise ja teise osa kohaselt võetud kohustus;

f)   „isik”– järgmine mis tahes füüsiline või juriidiline isik või ühendus, mis ei ole juriidiline isik:

| — | vahendite saaja määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 2 punkti i tähenduses, |
| --- | --- |

—

vahendite saaja määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 2 punkti i tähenduses,

| — | taotleja või pakkuja, |
| --- | --- |

—

taotleja või pakkuja,

| — | toetuse taotleja, |
| --- | --- |

—

toetuse taotleja,

| — | auhinnakonkursil osaleja, |
| --- | --- |

—

auhinnakonkursil osaleja,

| — | välisekspert määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 204 tähenduses, |
| --- | --- |

—

välisekspert määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 204 tähenduses,

| — | isik, kellel on volitused esindada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõike 1 punktides b ja e osutatud juriidilisi isikuid, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida; |
| --- | --- |

—

isik, kellel on volitused esindada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõike 1 punktides b ja e osutatud juriidilisi isikuid, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida;

g)   „ametialane väärkäitumine”– isiku kutseala õigusnormide, eeskirjade või eetikanormide rikkumine ning mis tahes eksimuslik käitumine, mis mõjutab kutseala usaldusväärsust;

h)   „alltöövõtja”– ettevõtja, kelle taotleja või pakkuja või töövõtja pakub välja lepingu ühe osa täitmiseks, ilma et hankijal oleks sellega otsest juriidilist kohustust;

i)   „oluline viga või eeskirjade eiramine”– oluline viga või eeskirjade eiramine delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 166 lõike 2 tähenduses;

j)   „hoiatuse kontaktisik”– isik, kes vastutab hoiatusega tegelemise eest kuni selle eemaldamiseni taotluse eest vastutavas talituses.

Artikkel 3

Varajase hoiatamise süsteemi toimimine

1.   Peaarvepidaja hoolitseb varajase hoiatamise süsteemi tõhusa toimimise jaoks vajaliku tehnilise korra ja süsteemi järelevalve eest.

Peaarvepidaja sisestab, muudab, pikendab ja eemaldab varajase hoiatamise süsteemi hoiatusi, mida on taotlenud vastutav eelarvevahendite käsutaja.

2.   Peaarvepidaja võtab vastu tehniliste aspektidega seonduvad rakendusmeetmed ja määrab kindlaks nendega seotud menetlused, sealhulgas turvalisuse valdkonnas.

Peaarvepidaja teavitab nimetatud meetmetest komisjoni talitusi ja rakendusameteid.

Artikkel 4

Õigus hoiatust taotleda, muuta, pikendada või eemaldada ja vastavasisuline menetlus

1.   Hoiatuse registreerimist, muutmist, pikendamist või eemaldamist võib taotleda üksnes vastutav eelarvevahendite käsutaja.

2.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja esitab taotluse hoiatuse registreerimiseks, muutmiseks, pikendamiseks või eemaldamiseks peaarvepidajale. Vastutav eelarvevahendite käsutaja kasutab selleks käesoleva otsuse lisas olevat vormi.

3.   Artiklis 8 osutatud hoiatuse kontaktisik kontrollib enne taotluse peaarvepidajale edastamist, et artiklites 11 või 12 esitatud nõuded oleksid täidetud.

Artikkel 5

Juurdepääs varajase hoiatamise süsteemile

Komisjoni talitustel ja rakendusametitel on komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu olemas otsene juurdepääs varajase hoiatamise süsteemis sisalduvale teabele.

Komisjoni talitused või rakendusametid, kes vastutavad kohtsüsteemi eest, võivad kasutada seda süsteemi juurdepääsuks varajase hoiatamise süsteemis sisalduvale teabele tingimusel, et tagatakse kooskõla kohtsüsteemi ja keskse raamatupidamissüsteemi andmete vahel.

Artikkel 6

Varajase hoiatamise süsteemi kasutamine

Varajase hoiatamise süsteemis säilitatavat teavet võib kasutada üksnes liidu eelarve täitmise või muude liidu hallatavate vahendite rakendamise otstarbel. See ei mõjuta määruse (EÜ, Euratom) nr 1302/2008 artikli 1 lõikes 2 ja 3 osutatud menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogus (edaspidi „kõrvalejätmise keskandmebaas”) sisalduvat teavet (10).

OLAF võib kasutada varajase hoiatamise süsteemis ja kõrvalejätmise keskandmebaasis sisalduvat teavet juurdlusülesannete täitmiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb OLAFi juurdlusi ja millega tunnistatakse kehtestuks määrus (EÜ) nr 1073/1999 (edaspidi „OLAFi määrus”), ning pettuste ärahoidmiseks, sealhulgas riskianalüüside koostamiseks.

Artikkel 7

Varajase hoiatamise süsteemis päringu tegemise ajastus

Vastutav eelarvevahendite käsutaja kontrollib, kas varajase hoiatamise süsteemis on isiku kohta hoiatusi järgmistel etappidel:

| a) | enne individuaalse eelarvelise kulukohustuse võtmist; |
| --- | --- |

a)

enne individuaalse eelarvelise kulukohustuse võtmist;

| b) | enne üldise eelarvelise kulukohustuse võtmist, kui isik on selles etapis teada; |
| --- | --- |

b)

enne üldise eelarvelise kulukohustuse võtmist, kui isik on selles etapis teada;

| c) | esialgsete eelarveliste kulukohustuste korral enne sellise juriidilise kohustuse võtmist, mis annab õiguse hilisematele maksetele, välja arvatud siis, kui see puudutab personalikulude maksmist ning kohtumistel ja konkurssidel osalemisega seotud sõidukulude hüvitamist; |
| --- | --- |

c)

esialgsete eelarveliste kulukohustuste korral enne sellise juriidilise kohustuse võtmist, mis annab õiguse hilisematele maksetele, välja arvatud siis, kui see puudutab personalikulude maksmist ning kohtumistel ja konkurssidel osalemisega seotud sõidukulude hüvitamist;

| d) | hanke- või toetusmenetluste, auhinnakonkursside ja osalemiskutsete korral hiljemalt enne lepingu sõlmimise otsuse tegemist; |
| --- | --- |

d)

hanke- või toetusmenetluste, auhinnakonkursside ja osalemiskutsete korral hiljemalt enne lepingu sõlmimise otsuse tegemist;

| e) | hankemenetluse korral, kui hankija piirab nende taotlejate arvu, keda kutsutakse pakkumust esitama, enne taotlejate lõplikku valikut; |
| --- | --- |

e)

hankemenetluse korral, kui hankija piirab nende taotlejate arvu, keda kutsutakse pakkumust esitama, enne taotlejate lõplikku valikut;

| f) | enne maksete tegemist, välja arvatud siis, kui see puudutab personalikulude maksmist ning kohtumistel ja konkurssidel osalemisega seotud sõidukulude hüvitamist. |
| --- | --- |

f)

enne maksete tegemist, välja arvatud siis, kui see puudutab personalikulude maksmist ning kohtumistel ja konkurssidel osalemisega seotud sõidukulude hüvitamist.

Artikkel 8

Hoiatuse kontaktisik

Hoiatuse kontaktisik:

| a) | koostab taotluse hoiatuse registreerimiseks; |
| --- | --- |

a)

koostab taotluse hoiatuse registreerimiseks;

| b) | edastab taotluse ja muu hoiatusega seotud teabe peaarvepidajale; |
| --- | --- |

b)

edastab taotluse ja muu hoiatusega seotud teabe peaarvepidajale;

| c) | annab teavet, mis võimaldab teistel vastutavatel eelarvevahendite käsutajatel viia läbi kontrollimisi või teha otsuseid 4. jaos osutatud mõju kohta. |
| --- | --- |

c)

annab teavet, mis võimaldab teistel vastutavatel eelarvevahendite käsutajatel viia läbi kontrollimisi või teha otsuseid 4. jaos osutatud mõju kohta.

2. JAGU

VARAJASE HOIATAMISE SÜSTEEMI SISESTATUD TEAVE

Artikkel 9

Hoiatuste kategooriad

1.   Varajase hoiatamise süsteemi hoiatused jaotatakse kahte kategooriasse:

a)   „kontrollhoiatus”– kui isikut kahtlustatakse delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 osutatud pettuses, korruptsioonis või mis tahes muus liidu finantshuve kahjustavas ebaseadusliku tegevuses, olulistes vigades või eeskirjade eiramises, ametialases väärkäitumises või lepingu olulises rikkumises või kui tema kohta on tehtud sellealaseid järeldusi;

b)   „kõrvalejätmishoiatus”– kui isik jäetakse menetlusest kõrvale vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 1 ja artikli 109 lõikes 1 sätestatud kõrvalejätmise põhjustele.

2.   Isiku kohta võib erinevatel põhjustel registreerida erinevaid hoiatusi.

Artikkel 10

Varajase hoiatamise süsteemi hoiatustes sisalduv teave

Varajase hoiatamise süsteemi hoiatused sisaldavad järgmisi andmeid:

| a) | isiku andmed; |
| --- | --- |

a)

isiku andmed;

| b) | hoiatuse laad; |
| --- | --- |

b)

hoiatuse laad;

| c) | hoiatuse kestus; |
| --- | --- |

c)

hoiatuse kestus;

| d) | põhjendus, miks isik ohustab liidu finantshuve ja mainet või muid liidu hallatavaid vahendeid; |
| --- | --- |

d)

põhjendus, miks isik ohustab liidu finantshuve ja mainet või muid liidu hallatavaid vahendeid;

| e) | ärakuulamismenetlusega seotud teave; |
| --- | --- |

e)

ärakuulamismenetlusega seotud teave;

| f) | vastutava eelarvevahendite käsutaja nimi; |
| --- | --- |

f)

vastutava eelarvevahendite käsutaja nimi;

| g) | käesoleva otsuse artiklis 8 osutatud hoiatuse kontaktisiku nimi. |
| --- | --- |

g)

käesoleva otsuse artiklis 8 osutatud hoiatuse kontaktisiku nimi.

Artikkel 11

Kontrollhoiatused

1.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib taotleda kontrollhoiatust, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

| a) | OLAF on määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaselt teavitanud vastutavat eelarvevahendite käsutajat, kui juurdluse käigus ilmneb, et võib olla vaja võtta meetmeid liidu finantshuvide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

a)

OLAF on määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaselt teavitanud vastutavat eelarvevahendite käsutajat, kui juurdluse käigus ilmneb, et võib olla vaja võtta meetmeid liidu finantshuvide kaitsmiseks;

| b) | Euroopa Kontrollikoda on edastanud komisjonile või siseauditi talitus on edastanud vastutavale eelarvevahendite käsutajale teabe, mis osutab delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettusele, korruptsioonile või muule liidu finantshuve kahjustavale ebaseaduslikule tegevusele, või olulistele vigadele, eeskirjade eiramisele, ametialasele väärkäitumisele või leping olulisele rikkumisele, millega isik on seotud; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Kontrollikoda on edastanud komisjonile või siseauditi talitus on edastanud vastutavale eelarvevahendite käsutajale teabe, mis osutab delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettusele, korruptsioonile või muule liidu finantshuve kahjustavale ebaseaduslikule tegevusele, või olulistele vigadele, eeskirjade eiramisele, ametialasele väärkäitumisele või leping olulisele rikkumisele, millega isik on seotud;

| c) | vastutav eelarvevahendite käsutaja on viinud läbi kontrollimise või auditi, mis osutab delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettusele, korruptsioonile või muule ebaseaduslikule tegevusele, või olulistele vigadele, eeskirjade eiramisele, ametialasele väärkäitumisele või lepingu olulisele rikkumisele, millega isik on seotud, või on teda teavitatud sellise kontrolli või auditi läbiviimisest. |
| --- | --- |

c)

vastutav eelarvevahendite käsutaja on viinud läbi kontrollimise või auditi, mis osutab delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettusele, korruptsioonile või muule ebaseaduslikule tegevusele, või olulistele vigadele, eeskirjade eiramisele, ametialasele väärkäitumisele või lepingu olulisele rikkumisele, millega isik on seotud, või on teda teavitatud sellise kontrolli või auditi läbiviimisest.

2.   Kontrollhoiatus kehtib maksimaalselt üks aasta. See eemaldatakse, kui taotletakse kõrvalejätmishoiatust, või kui kontrollimine ei ole enam vajalik.

3.   Lõikes 2 osutatud perioodi lõpus eemaldatakse kontrollhoiatus automaatselt.

4.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib taotleda kontrollhoiatuse pikendamist, kui OLAF annab teada, et lõikes 1 osutatud juurdlustel põhinevad järeldused ei ole veel tehtud, kuid juurdluste käik õigustab kontrollhoiatuse jätkumise. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib esitada taotluse kontrollhoiatuse pikendamiseks ka siis, kui lõike 1 punktides b ja c sätestatud tingimused on endiselt täidetud.

5.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja põhjendab hoiatuse pikendamise vajalikkust liidu finantshuvide ja maine seisukohast.

6.   Pikendamist käsitatakse kui uut kontrollhoiatuse taotlust.

Artikkel 12

Kõrvalejätmishoiatus

1.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja taotleb kõrvalejätmishoiatust määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 1 või artikli 109 lõikes 1 osutatud juhtudel.

2.   Kõrvalejätmishoiatus eemaldatakse kõrvalejätmise perioodi lõpus.

3.   Varajase hoiatamise süsteemi sisestatud kõrvalejätmishoiatus sisestatakse automaatselt ka kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevasse keskandmebaasi.

Artikkel 13

OLAFi edastatud teave

Kui OLAF edastab teavet vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõikele 6, et aidata vastutaval eelarvevahendite käsutajal otsustada, kas Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmiseks oleks vaja rakendada esialgset õiguskaitset, või vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artiklile 11, sisaldab see teave järgmist:

| a) | asjaomase isiku nimi; |
| --- | --- |

a)

asjaomase isiku nimi;

| b) | ülevaade juhtumi asjaoludest ja juurdluse käigus kindlakstehtud ohtudest. Ülevaade peab olema piisav selleks, et isikut saaks käesoleva otsuse artikli 16 alusel nõuetekohaselt ära kuulata; |
| --- | --- |

b)

ülevaade juhtumi asjaoludest ja juurdluse käigus kindlakstehtud ohtudest. Ülevaade peab olema piisav selleks, et isikut saaks käesoleva otsuse artikli 16 alusel nõuetekohaselt ära kuulata;

| c) | mis tahes soovitavad konfidentsiaalsusalased erimeetmed, eelkõige juhul, kui on vaja rakendada liikmesriigi õigusasutuste või välisjuurdluse puhul liikmesriigi asutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega. |
| --- | --- |

c)

mis tahes soovitavad konfidentsiaalsusalased erimeetmed, eelkõige juhul, kui on vaja rakendada liikmesriigi õigusasutuste või välisjuurdluse puhul liikmesriigi asutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega.

3. JAGU

HOIATUSE REGISTREERIMISE MENETLUSSÄTTED

Artikkel 14

Kesktalitustega seoses kontrollhoiatustega toimuv eelnev konsulteerimine

Enne kui vastutav eelarvevahendite käsutaja langetab vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõikele 6 ja artiklile 11 OLAFilt saadud teabe põhjal otsuse kontrollhoiatuse registreerimise kohta, konsulteerib ta eelarve peadirektoraadi (keskse finantstalituse) ja vajaduse korral õigustalitusega, tehes seejuures OLAFiga määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaselt tihedalt koostööd.

Artikkel 15

Kõrvalejätmishoiatuste hindamine — kesktalitused

Enne seda, kui vastutava eelarvevahendite käsutaja ettepanekul esitatakse kõrvalejätmishoiatuse taotlus artikli 106 lõike 1 punktides b, c ja e ning artikli 109 lõikes 1 osutatud juhtudel ja selle asjakohane kestus, viivad eelarve peadirektoraat ja õigustalitus läbi tsentraliseeritud hindamise. Kui vastutava eelarvevahendite käsutaja ettepanekul taotletav kõrvalejätmishoiatus põhineb OLAFi esitatud teabel, toimub kõnealune hindamine tihedas koostöös OLAFiga.

Artikkel 16

Õigus olla ära kuulatud

1.   Hoiatuste registreerimise suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju.

| a) | Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab kõrvalejätmishoiatuse registreerimist või mis tahes meedet, mis võib kahjustada asjaomase isiku õigusi, annab ta kõigepealt asjaomasele isikule võimaluse oma seisukohti kirjalikult väljendada. Vastutav eelarvevahendite käsutaja annab kõnealusele isikule selleks vähemalt 14 kalendripäeva. Samal ajal teavitab vastutav eelarvevahendite käsutaja isikut sellest, et vastuse puudumisel hoiatus registreeritakse.
  Vajaduse korral annab vastutav eelarvevahendite käsutaja isikule võimaluse väljendada oma seisukohti OLAFi esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

a)

Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab kõrvalejätmishoiatuse registreerimist või mis tahes meedet, mis võib kahjustada asjaomase isiku õigusi, annab ta kõigepealt asjaomasele isikule võimaluse oma seisukohti kirjalikult väljendada. Vastutav eelarvevahendite käsutaja annab kõnealusele isikule selleks vähemalt 14 kalendripäeva. Samal ajal teavitab vastutav eelarvevahendite käsutaja isikut sellest, et vastuse puudumisel hoiatus registreeritakse.

Vajaduse korral annab vastutav eelarvevahendite käsutaja isikule võimaluse väljendada oma seisukohti OLAFi esitatud teabe põhjal.

| b) | Kui isik esitab seisukohad, mis ei muuda vastutava eelarvevahendite käsutaja hinnangut, esitab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotluse hoiatuse aktiveerimiseks.
  Kui isik esitab seisukohad, mis vastutava eelarvevahendite käsutaja arvates muudavad hoiatuse ebaproportsionaalseks või tarbetuks, hoiatust ei aktiveerita ja isikut teavitatakse sellest.
  Peaarvepidaja saadab vastavalt olukorrale vastutavale eelarvevahendite käsutajale kinnituse hoiatuse registreerimise kohta varajase hoiatamise süsteemis. |
| --- | --- |

b)

Kui isik esitab seisukohad, mis ei muuda vastutava eelarvevahendite käsutaja hinnangut, esitab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotluse hoiatuse aktiveerimiseks.

Kui isik esitab seisukohad, mis vastutava eelarvevahendite käsutaja arvates muudavad hoiatuse ebaproportsionaalseks või tarbetuks, hoiatust ei aktiveerita ja isikut teavitatakse sellest.

Peaarvepidaja saadab vastavalt olukorrale vastutavale eelarvevahendite käsutajale kinnituse hoiatuse registreerimise kohta varajase hoiatamise süsteemis.

| c) | Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab isikut hoiatuse aktiveerimisest ja selle kestusest. See ei ole vajalik, kui isik ei ole vastanud kutsele väljendada oma seisukohti kirjalikult. |
| --- | --- |

c)

Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab isikut hoiatuse aktiveerimisest ja selle kestusest. See ei ole vajalik, kui isik ei ole vastanud kutsele väljendada oma seisukohti kirjalikult.

2.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib esitada taotluse kõrvalejätmishoiatuse registreerimiseks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõike 1 punktis e osutatud juhtudel kuni kõrvalejätmise kestust käsitleva otsuse tegemiseni juba enne seda, kui ta on andnud isikule võimaluse seisukohtade väljendamiseks. Vastutav eelarvevahendite käsutaja annab isikule võimaluse väljendada oma seisukohti kõrvalejätmise kestuse üle.

3.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib esitada taotluse kõrvalejätmishoiatuse registreerimiseks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõike 1 punktis a osutatud olukordades juba enne seda, kui ta on andnud isikule võimaluse seisukohtade väljendamiseks, kui tal oma ametlik dokument, mis olukorda kinnitab. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab isikut kõrvalejätmishoiatuse registreerimisest.

4.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib erandkorras lükata edasi isikule kirjalikult seisukohtade esitamiseks võimaluse andmist enne taotluse esitamist kõrvalejätmishoiatuse registreerimiseks või enne mis tahes meedet, mis võib kahjustada asjaomase isiku õigusi, kui on mõjuvad õiguslikud põhjused, et kaitsta juurdluse või riikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsust, ning jätkata samal ajal hoiatuse registreerimist.

5.   Kui OLAF teavitab vastutavat eelarvevahendite käsutajat vastavalt artiklile 13, märgib ta, kas juurdluse või riikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsus vajab kaitsmist ja kas isikule antavat võimalust seisukohtade väljendamiseks tuleb edasi lükata.

6.   Isikule antakse võimalus väljendada oma seisukohti niipea, kui juurdluse või riikliku kohtumenetluse kaitsmist käsitlevaid põhjuseid enam ei ole.

Artikkel 17

Andmekaitse ja andmesubjektide õigused

1.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab andmesubjekte, et neid käsitlevad andmed võidakse sisestada varajase hoiatamise süsteemi, ning teeb neile teatavaks, kellele neid andmeid võidakse edastada. Selline üldine teave lisatakse kirjalikult eelkõige pakkumis-, projektikonkursi- ja auhinnakonkursi kutsetesse, ja kui need puuduvad, tehakse see teave teatavaks enne lepingute sõlmimist või toetuste andmist.

2.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja, kes esitab taotluse hoiatuse registreerimiseks, vastutab suhtluse eest selle isikuga, kelle andmed varajase hoiatamise süsteemi sisestati. Ta vastab asjaomaselt isikult saadud taotlustele, mis on seotud ebaõigete või -täielike isikuandmete parandamisega, ja kõigile muudele kõnealuse isiku esitatud taotlustele või küsimustele.

3.   Samuti võib isik taotleda peaarvepidajalt kirjalikult teavet selle kohta, kas ta on registreeritud varajase hoiatamise süsteemis.

Peaarvepidaja esitab selle teabe, välja arvatud siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja otsustab, vastavalt vajadusele kokkuleppel OLAFiga, et kehtivad määruse nr 45/2001 artikli 20 lõike 1 kohased piirangud.

4.   Eemaldatud hoiatused on kättesaadavad ainult auditeerimis- ja juurdluseesmärkidel ega ole nähtavad kõigile varajase hoiatamise süsteemi kasutajatele.

Füüsilistele isikutele viitavad hoiatustes sisalduvad isikuandmed jäävad pärast hoiatuse eemaldamist sellistel eesmärkidel kättesaadavaks ainult viieks aastaks.

Artikkel 18

Hoiatuse läbivaatamine

Kui isik, kelle kohta on varajase hoiatamise süsteemis registreeritud hoiatus, esitab uusi andmeid, mis tõendavad, et hoiatuse registreerimise põhjuseid enam ei ole, esitab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotluse hoiatuse eemaldamiseks.

Isik, kelle kohta on varajase hoiatamise süsteemis registreeritud kõrvalejätmishoiatus, võib esitada kaebuse ombudsmanile ja taotleda kohtulikku kontrolli.

4. JAGU

HOIATUSTE MÕJU

Artikkel 19

Mõju käsitlevad üldeeskirjad

1.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja palub hoiatuse kontaktisikul esitada talle kogu vajalik teave, mis võimaldab tal teha otsuseid käesolevas jaos sätestatud mõju kohta.

2.   Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja esitab artikli 11 kohase taotluse kontrollhoiatuse registreerimiseks OLAFilt saadud teabe põhjal, järgib vastutav eelarvevahendite käsutaja käesoleva otsuse artiklites 14 või 15 kindlaks määratud menetlust ning teeb otsuse mõju kohta tihedas koostöös OLAFiga vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013.

3.   Hoiatuse mõju üle otsustamisel võtab vastutav eelarvevahendite käsutaja kõikide hoiatuste puhul arvesse järgmisi kriteeriume:

| a) | oht liidu finantshuvidele ja mainele; |
| --- | --- |

a)

oht liidu finantshuvidele ja mainele;

| b) | juriidilise kohustuse summa ja kestus; |
| --- | --- |

b)

juriidilise kohustuse summa ja kestus;

| c) | juriidilise kohustuse täitmise kiireloomulisus; |
| --- | --- |

c)

juriidilise kohustuse täitmise kiireloomulisus;

| d) | asjaolude laad; |
| --- | --- |

d)

asjaolude laad;

| e) | asjaolude tõsidus ja |
| --- | --- |

e)

asjaolude tõsidus ja

| f) | juriidilise kohustuse täitmise võimalik mõju. |
| --- | --- |

f)

juriidilise kohustuse täitmise võimalik mõju.

Kõrvalejätmishoiatuste puhul võtab vastutav eelarvevahendite käsutaja arvesse ka kõrvalejätmise põhjuste laadi ja tõsidust ning vajadust tagada teenuse järjepidevus.

4.   Igal juhul põhjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja mõju käsitlevat otsust kirjalikult.

Artikkel 20

Kontrollhoiatuste mõju

1.   Hanke- või toetusmenetluste või auhinnakonkursside puhul võib kõnealune kontroll hõlmata järgmist:

| a) | vastutav eelarvevahendite käsutaja võib vastavalt hanke- või toetusmenetluses või auhinnakonkursis sätestatule nõuda täiendavaid tõendavaid dokumente; |
| --- | --- |

a)

vastutav eelarvevahendite käsutaja võib vastavalt hanke- või toetusmenetluses või auhinnakonkursis sätestatule nõuda täiendavaid tõendavaid dokumente;

| b) | toetusmenetluse puhul koostatakse eelmakset käsitlev riskianalüüs. |
| --- | --- |

b)

toetusmenetluse puhul koostatakse eelmakset käsitlev riskianalüüs.

2.   Juriidilise kohustuse puhul võib kõnealune kontroll hõlmata järgmist:

| a) | tegevuse vastavus juriidilisele kohustusele, kaasa arvatud tähtaegadest kinnipidamine ja tulemuste sisu; |
| --- | --- |

a)

tegevuse vastavus juriidilisele kohustusele, kaasa arvatud tähtaegadest kinnipidamine ja tulemuste sisu;

| b) | olemasolevate toetuste puhul kontrollitakse enne makse sooritamist kulude rahastamiskõlblikkust, auditi ja kohapealsete kontrollide teostamist. |
| --- | --- |

b)

olemasolevate toetuste puhul kontrollitakse enne makse sooritamist kulude rahastamiskõlblikkust, auditi ja kohapealsete kontrollide teostamist.

Artikkel 21

Õigus olla pärast kontrollhoiatust ära kuulatud

Käesoleva otsuse artiklis 15 sätestatud menetlust ja käesoleva otsuse artiklis 16 sätestatud õigust olla ära kuulatud kohaldatakse ka siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab pärast kontrollhoiatuse esitamist mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi.

Artikkel 22

Kõrvalejätmishoiatuste mõju menetlustele ja juriidilistele kohustustele

1.   Hanke- või toetusmenetluste või auhinnakonkursside puhul jätab vastutav eelarvevahendite käsutaja hanke- või toetusmenetlusest välja isiku, kelle kohta on esitatud kõrvalejätmishoiatus, välja arvatud siis, kui määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud ja kui isik on monopoolses olukorras.

2.   Olemasolevate juriidiliste kohustuste puhul teeb vastutav eelarvevahendite käsutaja mõju käsitleva otsuse, sealhulgas:

| a) | lepingu täitmise või toetuse andmise jätkamine ning asjakohaste kontrollide tegemine; |
| --- | --- |

a)

lepingu täitmise või toetuse andmise jätkamine ning asjakohaste kontrollide tegemine;

| b) | maksetähtaja arvestamise peatamine vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 92 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

maksetähtaja arvestamise peatamine vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 92 lõikele 2;

| c) | maksete peatamine vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklile 208; |
| --- | --- |

c)

maksete peatamine vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklile 208;

| d) | lepingu täitmise või toetuse andmise peatamine vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 116 ja artikli 135 lõikele 5; |
| --- | --- |

d)

lepingu täitmise või toetuse andmise peatamine vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 116 ja artikli 135 lõikele 5;

| e) | juriidilise kohustuse lõpetamine, kui juriidilise kohustuse sättes nähakse ette selle lõpetamine teabe põhjal, mille alusel hoiatus registreeriti. |
| --- | --- |

e)

juriidilise kohustuse lõpetamine, kui juriidilise kohustuse sättes nähakse ette selle lõpetamine teabe põhjal, mille alusel hoiatus registreeriti.

3.   Kui isik on alltöövõtja, nõuab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotlejalt, pakkujalt või töövõtjalt alltöövõtja asendamist.

Artikkel 23

Kõrvalejätmishoiatuste mõju eelarvetehingutele

1.   Kõrvalejätmishoiatuste puhul kinnitab vastutav eelarvevahendite käsutaja vajaduse korral raamatupidamissüsteemis, et makse tuleks teha vaatamata hoiatuse olemasolule.

2.   Kõrvalejätmishoiatuse registreerimise korral ei võeta ühtegi individuaalset eelarvelist kulukohustust, ei registreerita ühtegi üldistel kulukohustustel põhinevat individuaalset juriidilist kohustust eelarve raamatupidamisarvestuses ega sõlmita ühtegi esialgsetel kulukohustustel põhinevat juriidilist kohustust, välja arvatud siis, kui isik on monopoolses olukorras määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt.

5. JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 24

Kehtetuks tunnistamine

Tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/969/EÜ, mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele.

Artikkel 25

Üleminekusätted

1.   Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaselt registreeritud kõrvalejätmishoiatused jäävad aktiivseks kuni nende kehtivusaja lõpuni vastavalt kõnealusele otsusele.

2.   Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaselt registreeritud hoiatusi W1, W2 ja W3b käsitatakse kontrollhoiatustena käesoleva otsuse tähenduses.

3.   Hoiatuste W3a ja W4 registreerimist jätkatakse kuni 1. juulini 2015 vastavalt otsuses 2008/969/EÜ, Euratom sätestatud tingimustele. Käesoleva otsuse 4. jao kohaldamise eesmärgil käsitatakse hoiatusi W3a ja W4 kontrollhoiatustena käesoleva otsuse tähenduses. Otsust 2008/969/EÜ, Euratom kohaldatakse jätkuvalt hoiatuste W5b suhtes kuni 1. juulini 2015.

Artikkel 26

Avaldamine

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. november 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Kristalina GEORGIEVA

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 248, 18.9.2013, lk 1.

3

(4)  Komisjoni otsus C(2014)2784, 30. aprill 2014, Euroopa Liidu üldeelarve täitmise sise-eeskirjade kohta (komisjoni käsitlev jagu), mis on mõeldud komisjoni talitustele.

4

(5)  ELT L 344, 20.12.2008, lk 12.

5

(6)  ELT L 344, 20.12.2008, lk 125.

6

(7)  COM(2014) 358, 18.6.2014.

7

(8)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

8

(9)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju, ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

9

(10)  Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 1302/2008, 17. detsember 2008, menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu kohta, ELT L 344, 20.12.2008, lk 12.

10

---

LISA

STANDARDVORM

Peaarvepidajale esitatav vastutava eelarvevahendite käsutaja taotlus andmete sisestamiseks varajase hoiatamise süsteemi või menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevasse keskandmebaasi, nende muutmiseks või eemaldamiseks

NB! Üks taotlus hoiatuse kohta

Teema: taotlus hoiatuse [registreerimiseks/eemaldamiseks/muutmiseks] varajase hoiatamise süsteemis/menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevas keskandmebaasis

Ametniku nimi:

Hoiatuse kontaktisiku nimi:

Taotlus

| ☐ | hoiatuse registreerimiseks |
| --- | --- |

☐

hoiatuse registreerimiseks

| ☐ | hoiatuse eemaldamiseks, (1) mille sisestamist taotleti [kuupäev] kirjaga Ares [xx] |
| --- | --- |

☐

hoiatuse eemaldamiseks, (1) mille sisestamist taotleti [kuupäev] kirjaga Ares [xx]

| ☐ | hoiatuse muutmiseks (2) (kaasa arvatud olemasoleva registrikande pikendamiseks), mille sisestamist taotleti [kuupäev] kirjaga Ares [xx]: |
| --- | --- |

☐

hoiatuse muutmiseks (2) (kaasa arvatud olemasoleva registrikande pikendamiseks), mille sisestamist taotleti [kuupäev] kirjaga Ares [xx]:

järgmise isiku kohta:

Isiku nimi (füüsilise isiku puhul lisaks perekonnanimele ka eesnimi):

Õiguslik vorm (juriidilise isiku puhul):

Juriidilist isikut esindama volitatud isiku(te) perekonna- ja eesnimi (-nimed):

Aadress (juriidilise isiku peakorteri aadress): tänav/majanumber/sihtnumber/linn/riik

Juriidilise isiku toimikuga seotud teave

| ☐ | Üksus on kantud juriidilise isiku toimikusse järgmis(t)e koodi(de)ga: 6 |
| --- | --- |

☐

Üksus on kantud juriidilise isiku toimikusse järgmis(t)e koodi(de)ga: 6

| ☐ | Taotlus kõnealuse üksuse valideerimiseks juriidilise isiku toimikus on juba tehtud. |
| --- | --- |

☐

Taotlus kõnealuse üksuse valideerimiseks juriidilise isiku toimikus on juba tehtud.

Lisan prinditud ABACi ekraanipildi taotlusest, millel on järgmine kood (algab tavaliselt „ABC”): Tõendav dokument taotluse valideerimiseks on lisatud.

| ☐ | Taotlus käsitleb üksust, mida ei ole kantud juriidilise isiku toimikusse ning mille kohta saadi teavet rakendusasutuselt või -organilt vastavalt finantsmääruse artikli 108 lõikele 2 ja 3 (vt lisa). |
| --- | --- |

☐

Taotlus käsitleb üksust, mida ei ole kantud juriidilise isiku toimikusse ning mille kohta saadi teavet rakendusasutuselt või -organilt vastavalt finantsmääruse artikli 108 lõikele 2 ja 3 (vt lisa).

| 1) | Taotlen järgmise hoiatuse sisestamist:






  ☐ | Kontrollhoiatus järgmistel põhjustel:

  Kui nõutakse konsulteerimist eelarve peadirektoraadi ja vajaduse korral õigustalitusega, esitage selle kohta viide: |
| --- | --- | --- |

1)

☐

Kontrollhoiatus järgmistel põhjustel:

Kui nõutakse konsulteerimist eelarve peadirektoraadi ja vajaduse korral õigustalitusega, esitage selle kohta viide:

| ☐ | Menetlusest kõrvalejätmise hoiatus vastavalt finantsmäärusele







  ☐ | Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt a |
| --- | --- | --- |

☐

Menetlusest kõrvalejätmise hoiatus vastavalt finantsmäärusele

☐

Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt a

| ☐ | Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt b |
| --- | --- |

☐

Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt b

Res judicata jõudu omava otsuse langetanud kohus:

Res judicata jõudu omava otsuse kuupäev: PP/KK/AAAA

Märkige viide õigustalituse ja eelarve peadirektoraadi hinnangule:

Märkige viide ärakuulamismenetlusele:

| ☐ | Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt c

  Märkige viide õigustalituse ja eelarve peadirektoraadi hinnangule:
  Märkige viide ärakuulamismenetlusele: |
| --- | --- |

☐

Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt c

Märkige viide õigustalituse ja eelarve peadirektoraadi hinnangule:

Märkige viide ärakuulamismenetlusele:

| ☐ | Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt d

  Märkige viide ärakuulamismenetlusele: |
| --- | --- |

☐

Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt d

Märkige viide ärakuulamismenetlusele:

| ☐ | Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt e

  Märkige viide õigustalituse ja eelarve peadirektoraadi hinnangule:
  Märkige viide ärakuulamismenetlusele:

  Res judicata jõudu omava otsuse langetanud kohus:

  Res judicata jõudu omava otsuse kuupäev: PP/KK/AAAA |
| --- | --- |

☐

Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt e

Märkige viide õigustalituse ja eelarve peadirektoraadi hinnangule:

Märkige viide ärakuulamismenetlusele:

Res judicata jõudu omava otsuse langetanud kohus:

Res judicata jõudu omava otsuse kuupäev: PP/KK/AAAA

| ☐ | Finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punkt f (finantsmääruse artikli 109 lõike 1 karistused)
  Märkige viide õigustalituse ja eelarve peadirektoraadi hinnangule:
  Märkige viide ärakuulamismenetlusele ning vastutava eelarvevahendite käsutaja otsusele ja otsuse kuupäev: |
| --- | --- |

☐

Märkige viide õigustalituse ja eelarve peadirektoraadi hinnangule:

Märkige viide ärakuulamismenetlusele ning vastutava eelarvevahendite käsutaja otsusele ja otsuse kuupäev:

| 2) | Hoiatustaotluse põhjuste lühikirjeldus:
   (3) |
| --- | --- |

2)

| 3) | Hoiatuse kestus:
   (4) |
| --- | --- |

3)

Kinnitan, et edastatud teave on saadud ja edastatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete kaitset käsitlevate põhimõtetega.

[Selle isiku allkiri, kes on volitatud taotlema hoiatuse sisestamist, eemaldamist või muutmist]

Koopia:

---

(1)  Ärge täitke punkte 1–4.

(2)  Täitke kõik punktid, mitte ainult see, mille muutmist taotletakse.

(3)  Kui konfidentsiaalsusnõuete tõttu ei ole võimalik kirjeldust esitada, märkige: „ei avalikustata”.

(4)  Menetlusest kõrvalejätmise kestuse otsustab vastavalt finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punktidele b, c, e ja f vastutav eelarvevahendite käsutaja varajase hoiatamise süsteemi käsitleva otsuse artikli 2 tähenduses. Menetlusest kõrvalejätmise kestus on vastavalt finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punktidele a ja d maksimaalselt viis aastat.

---