# Jurnalul Oficial L 178/2008

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 178 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 515 iulie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 178

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 515 iulie 2008

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 637/2008 al Consiliului din 23 iunie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 și de stabilire a programelor naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 638/2008 al Comisiei din 4 iulie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 7 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 639/2008 al Comisiei din 24 iunie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1043/2005 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3448/93 al Consiliului în ceea ce privește regimul de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat, precum și criteriile de stabilire a cuantumurilor sumelor respective | 9 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 640/2008 al Comisiei din 4 iulie 2008 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2568/91 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora | 11 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 641/2008 al Comisiei din 4 iulie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 40/2008 al Consiliului cu privire la lista navelor implicate în activități de pescuit ilegale, nedeclarate și nereglementate în Atlanticul de Nord | 17 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 642/2008 al Comisiei din 4 iulie 2008 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză | 19 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 637/2008 al Consiliului din 23 iunie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 și de stabilire a programelor naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului

1

Regulamentul (CE) nr. 638/2008 al Comisiei din 4 iulie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

7

*

Regulamentul (CE) nr. 639/2008 al Comisiei din 24 iunie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1043/2005 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3448/93 al Consiliului în ceea ce privește regimul de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat, precum și criteriile de stabilire a cuantumurilor sumelor respective

9

*

Regulamentul (CE) nr. 640/2008 al Comisiei din 4 iulie 2008 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2568/91 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora

11

*

Regulamentul (CE) nr. 641/2008 al Comisiei din 4 iulie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 40/2008 al Consiliului cu privire la lista navelor implicate în activități de pescuit ilegale, nedeclarate și nereglementate în Atlanticul de Nord

17

*

Regulamentul (CE) nr. 642/2008 al Comisiei din 4 iulie 2008 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză

19

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2008/551/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 11 decembrie 2007 privind ajutorul de stat C 12/07 (ex N 799/06) prevăzut de Republica Slovacă pentru Glunz&Jensen s.r.o.
  [notificată cu numărul C(2007) 6045]

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2008/552/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 24 iunie 2008 de modificare a Deciziei 2007/716/CE în ceea ce privește anumite unități din sectorul cărnii și al laptelui din Bulgaria
  [notificată cu numărul C(2008) 2931]

   (
  1
  ) | 43 |
| | | 2008/553/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 30 iunie 2008 de abrogare a Deciziei 2008/377/CE privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Slovacia
  [notificată cu numărul C(2008) 3223]

   (
  1
  ) | 45 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2008/551/CE

*

Decizia Comisiei din 11 decembrie 2007 privind ajutorul de stat C 12/07 (ex N 799/06) prevăzut de Republica Slovacă pentru Glunz&Jensen s.r.o.
  [notificată cu numărul C(2007) 6045]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 6045]

1

38

2008/552/CE

*

Decizia Comisiei din 24 iunie 2008 de modificare a Deciziei 2007/716/CE în ceea ce privește anumite unități din sectorul cărnii și al laptelui din Bulgaria
  [notificată cu numărul C(2008) 2931]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 2931]

1

43

2008/553/CE

*

Decizia Comisiei din 30 iunie 2008 de abrogare a Deciziei 2008/377/CE privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Slovacia
  [notificată cu numărul C(2008) 3223]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 3223]

1

45

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI VI DIN TRATATUL UE |
| | | 2008/554/JAI |
| | * | Buget pentru Europol pentru 2009 | 46 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI VI DIN TRATATUL UE

2008/554/JAI

*

Buget pentru Europol pentru 2009

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 5.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 178/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 637/2008 AL CONSILIULUI

din 23 iunie 2008

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 și de stabilire a programelor naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37 alineatul (2) al treilea paragraf,

având în vedere Actul de aderare din 1979, în special alineatul (6) din Protocolul 4 privind bumbacul (1), anexat la acesta, denumit în continuare „Protocolul 4”,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Parlamentului European (2),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (3),

întrucât:

| (1) | Capitolul 10a din titlul IV al Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori (4), astfel cum a fost introdus prin articolul 1 alineatul (20) din Regulamentul (CE) nr. 864/2004 al Consiliului (5) prevede norme privind ajutorul special pentru bumbac. |
| --- | --- |

(1)

Capitolul 10a din titlul IV al Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori (4), astfel cum a fost introdus prin articolul 1 alineatul (20) din Regulamentul (CE) nr. 864/2004 al Consiliului (5) prevede norme privind ajutorul special pentru bumbac.

| (2) | Prin hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 7 septembrie 2006 în cauza C-310/04 (6), capitolul 10a din titlul IV al Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 a fost anulat pentru încălcarea principiului proporționalității, în special în ceea ce privește circumstanța în care „Consiliul, autorul Regulamentului (CE) nr. 864/2004, nu a arătat curții că în adoptarea noii scheme de sprijin pentru bumbac, stabilite prin regulamentul respectiv, și-a exercitat într-adevăr libertatea de apreciere, care presupune luarea în considerare a tuturor factorilor relevanți și a împrejurărilor importante în speță, inclusiv a tuturor costurilor cu forța de muncă legate de cultivarea bumbacului și viabilitatea întreprinderilor de egrenare, care ar fi fost necesar să fie avute în vedere pentru evaluarea profitabilității respectivei culturi” și circumstanța în care curții nu i s-a permis „să stabilească dacă legiuitorul comunitar [a fost] în măsură, fără a depăși limitele libertății largi de care dispune în materie, să ajungă la concluzia că stabilirea valorii ajutorului special pentru bumbac la 35 % din ajutorul total existent în temeiul schemei de sprijin anterioare ar fi suficientă pentru a garanta obiectivul stabilit în considerentul 5 din preambulul la Regulamentul nr. 864/2004, și anume asigurarea profitabilității și, astfel, a continuării culturii respective, un obiectiv care îl reflectă pe cel prevăzut la alineatul (2) din Protocolul 4”. De asemenea, curtea a dispus ca efectele anulării să fie suspendate până la adoptarea, într-un termen rezonabil, a unui nou regulament. |
| --- | --- |

(2)

Prin hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 7 septembrie 2006 în cauza C-310/04 (6), capitolul 10a din titlul IV al Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 a fost anulat pentru încălcarea principiului proporționalității, în special în ceea ce privește circumstanța în care „Consiliul, autorul Regulamentului (CE) nr. 864/2004, nu a arătat curții că în adoptarea noii scheme de sprijin pentru bumbac, stabilite prin regulamentul respectiv, și-a exercitat într-adevăr libertatea de apreciere, care presupune luarea în considerare a tuturor factorilor relevanți și a împrejurărilor importante în speță, inclusiv a tuturor costurilor cu forța de muncă legate de cultivarea bumbacului și viabilitatea întreprinderilor de egrenare, care ar fi fost necesar să fie avute în vedere pentru evaluarea profitabilității respectivei culturi” și circumstanța în care curții nu i s-a permis „să stabilească dacă legiuitorul comunitar [a fost] în măsură, fără a depăși limitele libertății largi de care dispune în materie, să ajungă la concluzia că stabilirea valorii ajutorului special pentru bumbac la 35 % din ajutorul total existent în temeiul schemei de sprijin anterioare ar fi suficientă pentru a garanta obiectivul stabilit în considerentul 5 din preambulul la Regulamentul nr. 864/2004, și anume asigurarea profitabilității și, astfel, a continuării culturii respective, un obiectiv care îl reflectă pe cel prevăzut la alineatul (2) din Protocolul 4”. De asemenea, curtea a dispus ca efectele anulării să fie suspendate până la adoptarea, într-un termen rezonabil, a unui nou regulament.

| (3) | O nouă schemă privind ajutorul special pentru bumbac ar trebui adoptată în concordanță cu hotărârea curții în cauza C-310/04. |
| --- | --- |

(3)

O nouă schemă privind ajutorul special pentru bumbac ar trebui adoptată în concordanță cu hotărârea curții în cauza C-310/04.

| (4) | Ar trebui luate în considerare toate aspectele și circumstanțele relevante în ceea ce privește situația specifică a sectorului bumbacului, inclusiv toate elementele necesare pentru evaluarea profitabilității respectivei culturi. În acest sens, a fost lansat un proces de evaluare și consultare: au fost efectuate două studii privind impactul socioeconomic și de mediu al viitoarei scheme de sprijin pentru bumbac asupra sectorului bumbacului în Comunitate și au fost organizate seminarii și o consultare pe Internet cu părțile interesate. |
| --- | --- |

(4)

Ar trebui luate în considerare toate aspectele și circumstanțele relevante în ceea ce privește situația specifică a sectorului bumbacului, inclusiv toate elementele necesare pentru evaluarea profitabilității respectivei culturi. În acest sens, a fost lansat un proces de evaluare și consultare: au fost efectuate două studii privind impactul socioeconomic și de mediu al viitoarei scheme de sprijin pentru bumbac asupra sectorului bumbacului în Comunitate și au fost organizate seminarii și o consultare pe Internet cu părțile interesate.

| (5) | Noua schemă ar trebui să îndeplinească obiectivele stabilite la alineatul (2) din Protocolul 4, și anume: de a sprijini producția de bumbac în regiunile din Comunitate în care aceasta este importantă pentru economia agricolă, de a permite producătorilor în cauză să câștige un venit echitabil și de a stabiliza piața prin îmbunătățiri structurale la nivelul ofertei și al comercializării. |
| --- | --- |

(5)

Noua schemă ar trebui să îndeplinească obiectivele stabilite la alineatul (2) din Protocolul 4, și anume: de a sprijini producția de bumbac în regiunile din Comunitate în care aceasta este importantă pentru economia agricolă, de a permite producătorilor în cauză să câștige un venit echitabil și de a stabiliza piața prin îmbunătățiri structurale la nivelul ofertei și al comercializării.

| (6) | Schema ar trebui, de asemenea, să fie în concordanță cu o politică de sprijinire a veniturilor agricultorilor, care constituie principiul director major al politicii agricole comune reformate (PAC). |
| --- | --- |

(6)

Schema ar trebui, de asemenea, să fie în concordanță cu o politică de sprijinire a veniturilor agricultorilor, care constituie principiul director major al politicii agricole comune reformate (PAC).

| (7) | Decuplarea sprijinului direct acordat producătorilor și introducerea schemei de plată unică sunt elemente esențiale în procesul de reformă a PAC. Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a introdus aceste elemente pentru mai multe produse agricole. |
| --- | --- |

(7)

Decuplarea sprijinului direct acordat producătorilor și introducerea schemei de plată unică sunt elemente esențiale în procesul de reformă a PAC. Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a introdus aceste elemente pentru mai multe produse agricole.

| (8) | Pentru a îndeplini obiectivele aflate la baza reformei PAC, precum și obiectivele prevăzute în Protocolul 4, sprijinul pentru bumbac ar trebui să fie decuplat în mare parte și integrat în schema de plată unică. Întrucât obiectivele vizate nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, având în vedere necesitatea unei acțiuni comune, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a îndeplini obiectivele aflate la baza reformei PAC, precum și obiectivele prevăzute în Protocolul 4, sprijinul pentru bumbac ar trebui să fie decuplat în mare parte și integrat în schema de plată unică. Întrucât obiectivele vizate nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, având în vedere necesitatea unei acțiuni comune, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (9) | Integrarea completă și imediată în schema de plată unică a schemei de sprijin din sectorul bumbacului este posibil să genereze un risc semnificativ de perturbare a producției pentru regiunile producătoare de bumbac din Comunitate. Prin urmare, o parte a sprijinului ar trebui să fie legată în continuare de cultivarea bumbacului printr-un ajutor special pentru fiecare hectar de cultură eligibil. Valoarea acestuia ar trebui calculată astfel încât să se îndeplinească obiectivele stabilite la alineatul (2) din Protocolul 4, integrând în același timp schema pentru bumbac în procesul general de reformă și simplificare a PAC. În acest sens, ținând seama de evaluarea efectuată, este justificat ca valoarea totală a ajutorului disponibil pentru fiecare stat membru să fie stabilită la 35 % din cota națională a ajutorului care se acorda în mod indirect producătorilor. Un asemenea procentaj permite sectorului bumbacului să se orienteze spre o viabilitate pe termen lung, promovează dezvoltarea durabilă a regiunilor producătoare de bumbac și asigură un venit echitabil producătorilor agricoli. |
| --- | --- |

(9)

Integrarea completă și imediată în schema de plată unică a schemei de sprijin din sectorul bumbacului este posibil să genereze un risc semnificativ de perturbare a producției pentru regiunile producătoare de bumbac din Comunitate. Prin urmare, o parte a sprijinului ar trebui să fie legată în continuare de cultivarea bumbacului printr-un ajutor special pentru fiecare hectar de cultură eligibil. Valoarea acestuia ar trebui calculată astfel încât să se îndeplinească obiectivele stabilite la alineatul (2) din Protocolul 4, integrând în același timp schema pentru bumbac în procesul general de reformă și simplificare a PAC. În acest sens, ținând seama de evaluarea efectuată, este justificat ca valoarea totală a ajutorului disponibil pentru fiecare stat membru să fie stabilită la 35 % din cota națională a ajutorului care se acorda în mod indirect producătorilor. Un asemenea procentaj permite sectorului bumbacului să se orienteze spre o viabilitate pe termen lung, promovează dezvoltarea durabilă a regiunilor producătoare de bumbac și asigură un venit echitabil producătorilor agricoli.

| (10) | Restul de 65 % din cota națională de ajutor care se acorda în mod indirect producătorilor ar trebui să fie disponibil pentru schema de plată unică. |
| --- | --- |

(10)

Restul de 65 % din cota națională de ajutor care se acorda în mod indirect producătorilor ar trebui să fie disponibil pentru schema de plată unică.

| (11) | Din motive de mediu, ar trebui stabilită o suprafață de bază pentru fiecare stat membru producător. În plus, suprafețele eligibile ar trebui limitate la cele autorizate de statele membre. |
| --- | --- |

(11)

Din motive de mediu, ar trebui stabilită o suprafață de bază pentru fiecare stat membru producător. În plus, suprafețele eligibile ar trebui limitate la cele autorizate de statele membre.

| (12) | Ar trebui stabilită o productivitate fixă la hectar pentru fiecare stat membru producător. Aceasta va determina – împreună cu cerința privind suprafața de bază, reducerea globală a fondurilor și caracterul în mare măsură decuplat al schemei – caracterul programului care vizează limitarea producției, îndeplinind totodată obiectivele Protocolului 4. |
| --- | --- |

(12)

Ar trebui stabilită o productivitate fixă la hectar pentru fiecare stat membru producător. Aceasta va determina – împreună cu cerința privind suprafața de bază, reducerea globală a fondurilor și caracterul în mare măsură decuplat al schemei – caracterul programului care vizează limitarea producției, îndeplinind totodată obiectivele Protocolului 4.

| (13) | Pentru a răspunde necesităților sectorului de egrenare, eligibilitatea pentru ajutor ar trebui corelată cu o calitate minimă a bumbacului recoltat efectiv. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a răspunde necesităților sectorului de egrenare, eligibilitatea pentru ajutor ar trebui corelată cu o calitate minimă a bumbacului recoltat efectiv.

| (14) | În plus, pentru a permite producătorilor și egrenorilor să amelioreze calitatea bumbacului, ar trebui încurajată constituirea de organizații interprofesionale, care să fie autorizate de statele membre. Comunitatea ar trebui să contribuie indirect la activitățile acestor organizații prin creșterea ajutorului acordat agricultorilor care sunt membri ai organizațiilor. |
| --- | --- |

(14)

În plus, pentru a permite producătorilor și egrenorilor să amelioreze calitatea bumbacului, ar trebui încurajată constituirea de organizații interprofesionale, care să fie autorizate de statele membre. Comunitatea ar trebui să contribuie indirect la activitățile acestor organizații prin creșterea ajutorului acordat agricultorilor care sunt membri ai organizațiilor.

| (15) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 ar trebui modificat în consecință.

| (16) | Pe lângă noul regim privind ajutorul special pentru bumbac, ar fi oportună adoptarea unui nou set de norme în scopul de a sprijini stabilizarea sectorului bumbacului în noul cadru juridic, respectiv în noul context al pieței. |
| --- | --- |

(16)

Pe lângă noul regim privind ajutorul special pentru bumbac, ar fi oportună adoptarea unui nou set de norme în scopul de a sprijini stabilizarea sectorului bumbacului în noul cadru juridic, respectiv în noul context al pieței.

| (17) | În măsura în care prezența sectorului de egrenare este considerată necesară în regiunile producătoare, necesitățile sectorului respectiv ar fi acoperite în mod satisfăcător, inter alia, prin stabilirea unei calități minime a bumbacului recoltat efectiv și permițând organizațiilor interprofesionale să amelioreze calitatea bumbacului. În plus, având în vedere supracapacitatea semnificativă a sectorului de egrenare, este oportun să se prevadă măsuri suplimentare de sprijinire a procesului de restructurare a acestora în vederea unei mai bune orientări a pieței. |
| --- | --- |

(17)

În măsura în care prezența sectorului de egrenare este considerată necesară în regiunile producătoare, necesitățile sectorului respectiv ar fi acoperite în mod satisfăcător, inter alia, prin stabilirea unei calități minime a bumbacului recoltat efectiv și permițând organizațiilor interprofesionale să amelioreze calitatea bumbacului. În plus, având în vedere supracapacitatea semnificativă a sectorului de egrenare, este oportun să se prevadă măsuri suplimentare de sprijinire a procesului de restructurare a acestora în vederea unei mai bune orientări a pieței.

| (18) | De asemenea, ar fi oportun să se introducă măsuri de orientare a pieței în sprijinul sistemelor de calitate specifice, precum și activități conexe de promovare. Prin urmare, ar trebui stabilite programe naționale pentru restructurarea sectorului bumbacului. Deși măsurile relevante ar trebui să fie finanțate de Comunitate, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a selecta combinația de măsuri adecvată pentru a răspunde necesităților din teritoriile lor, ținând seama de particularitățile regionale, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(18)

De asemenea, ar fi oportun să se introducă măsuri de orientare a pieței în sprijinul sistemelor de calitate specifice, precum și activități conexe de promovare. Prin urmare, ar trebui stabilite programe naționale pentru restructurarea sectorului bumbacului. Deși măsurile relevante ar trebui să fie finanțate de Comunitate, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a selecta combinația de măsuri adecvată pentru a răspunde necesităților din teritoriile lor, ținând seama de particularitățile regionale, dacă este cazul.

| (19) | Programele de restructurare ar trebui prezentate Comisiei în vederea verificării respectării, de către măsurile respective, a condițiilor prevăzute în prezentul regulament și în normele de punere în aplicare ale acestuia. Statele membre ar trebui să răspundă de punerea în aplicare a acestor programe de restructurare. |
| --- | --- |

(19)

Programele de restructurare ar trebui prezentate Comisiei în vederea verificării respectării, de către măsurile respective, a condițiilor prevăzute în prezentul regulament și în normele de punere în aplicare ale acestuia. Statele membre ar trebui să răspundă de punerea în aplicare a acestor programe de restructurare.

| (20) | Măsurile respective ar trebui să fie complementare măsurilor existente prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (7). |
| --- | --- |

(20)

Măsurile respective ar trebui să fie complementare măsurilor existente prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (7).

| (21) | Măsurile din cadrul acestor programe pot include dezafectarea totală și definitivă a unei părți din instalațiile de prelucrare din sectorul de egrenare pentru a asigura o mai mare viabilitate a acestui sector. De asemenea, poate fi acordat un sprijin pentru investiții în sectorul de egrenare, direcționat către îmbunătățirea performanței economice a întreprinderilor. În plus, ajutoare pot fi puse la dispoziția întreprinderilor de utilaje subcontractante afectate ca urmare a restructurării sectorului bumbacului. |
| --- | --- |

(21)

Măsurile din cadrul acestor programe pot include dezafectarea totală și definitivă a unei părți din instalațiile de prelucrare din sectorul de egrenare pentru a asigura o mai mare viabilitate a acestui sector. De asemenea, poate fi acordat un sprijin pentru investiții în sectorul de egrenare, direcționat către îmbunătățirea performanței economice a întreprinderilor. În plus, ajutoare pot fi puse la dispoziția întreprinderilor de utilaje subcontractante afectate ca urmare a restructurării sectorului bumbacului.

| (22) | Pentru a ameliora calitatea bumbacului european, producătorii agricoli care participă la anumite sisteme de calitate ar trebui să primească, în cadrul acestor programe, un sprijin destinat acoperirii unei părți din costurile conexe. De asemenea, ar trebui sprijinite acțiunile de informare și promovare referitoare la bumbacul care face obiectul acestor sisteme de calitate. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a ameliora calitatea bumbacului european, producătorii agricoli care participă la anumite sisteme de calitate ar trebui să primească, în cadrul acestor programe, un sprijin destinat acoperirii unei părți din costurile conexe. De asemenea, ar trebui sprijinite acțiunile de informare și promovare referitoare la bumbacul care face obiectul acestor sisteme de calitate.

| (23) | Alocarea fondurilor destinate programelor naționale de restructurare între statele membre ar trebui să aibă la bază nevoile specifice în materie de restructurare și adaptare din principalele regiuni producătoare de bumbac. Având în vedere obiectivul temporar de restructurare și adaptare a sectorului bumbacului, programele pot fi încheiate la cererea statelor membre, după care bugetul anual pentru programele de restructurare poate fi adăugat la plafonul național al statului membru în cauză, pentru plăți decuplate, astfel cum este prevăzut în anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

(23)

Alocarea fondurilor destinate programelor naționale de restructurare între statele membre ar trebui să aibă la bază nevoile specifice în materie de restructurare și adaptare din principalele regiuni producătoare de bumbac. Având în vedere obiectivul temporar de restructurare și adaptare a sectorului bumbacului, programele pot fi încheiate la cererea statelor membre, după care bugetul anual pentru programele de restructurare poate fi adăugat la plafonul național al statului membru în cauză, pentru plăți decuplate, astfel cum este prevăzut în anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

| (24) | Având în vedere absența sectorului de egrenare în Portugalia și aplicarea schemei de plată unică pe suprafață în Bulgaria, nu este necesară alocarea unui buget destinat programelor naționale de restructurare în aceste două state membre. |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere absența sectorului de egrenare în Portugalia și aplicarea schemei de plată unică pe suprafață în Bulgaria, nu este necesară alocarea unui buget destinat programelor naționale de restructurare în aceste două state membre.

| (25) | Pentru a aplica noul sistem de ajutoare pentru bumbac, precum și schema de restructurare a sectorului bumbacului de la începutul campaniei de producție, prezentul regulament ar trebui să se aplice începând cu anul calendaristic 2009, |
| --- | --- |

(25)

Pentru a aplica noul sistem de ajutoare pentru bumbac, precum și schema de restructurare a sectorului bumbacului de la începutul campaniei de producție, prezentul regulament ar trebui să se aplice începând cu anul calendaristic 2009,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL 1

AJUTORUL SPECIAL PENTRU BUMBAC

Articolul 1

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1782/2003

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 se modifică după cum urmează:

| 1. | În titlul IV, capitolul 10a se înlocuiește cu următorul text:
  „CAPITOLUL 10a
  AJUTORUL SPECIAL PENTRU BUMBAC
  Articolul 110a
  Domeniu de aplicare
  Ajutorul se acordă agricultorilor care produc bumbac prevăzut la codul NC 5201 00, conform condițiilor stabilite în prezentul capitol.
  Articolul 110b
  Eligibilitate
  (1)   Ajutorul se acordă pe hectar de suprafață eligibilă cultivată cu bumbac. Pentru a fi eligibilă pentru ajutor, suprafața trebuie să constituie teren agricol autorizat de statele membre pentru producția de bumbac, să fie însămânțată cu soiuri recunoscute și să fie recoltată efectiv în condiții normale de creștere.
  Ajutorul menționat la articolul 110a se plătește pentru bumbac de bună calitate comercială.
  (2)   Statele membre autorizează terenurile și soiurile astfel cum se prevede la alineatul (1) din prezentul articol, conform normelor și condițiilor detaliate adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 144 alineatul (2).
  Articolul 110c
  Suprafețe de bază, productivitate fixă și cuantumuri de referință
  (1)   Suprafețele naționale de bază se stabilesc după cum urmează:






  — | Bulgaria: 3 342 ha; |
| --- | --- | --- |

1.

În titlul IV, capitolul 10a se înlocuiește cu următorul text:

„CAPITOLUL 10a

AJUTORUL SPECIAL PENTRU BUMBAC

Articolul 110a

Domeniu de aplicare

Ajutorul se acordă agricultorilor care produc bumbac prevăzut la codul NC 5201 00, conform condițiilor stabilite în prezentul capitol.

Articolul 110b

Eligibilitate

(1)   Ajutorul se acordă pe hectar de suprafață eligibilă cultivată cu bumbac. Pentru a fi eligibilă pentru ajutor, suprafața trebuie să constituie teren agricol autorizat de statele membre pentru producția de bumbac, să fie însămânțată cu soiuri recunoscute și să fie recoltată efectiv în condiții normale de creștere.

Ajutorul menționat la articolul 110a se plătește pentru bumbac de bună calitate comercială.

(2)   Statele membre autorizează terenurile și soiurile astfel cum se prevede la alineatul (1) din prezentul articol, conform normelor și condițiilor detaliate adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 144 alineatul (2).

Articolul 110c

Suprafețe de bază, productivitate fixă și cuantumuri de referință

(1)   Suprafețele naționale de bază se stabilesc după cum urmează:

—

Bulgaria: 3 342 ha;

| — | Grecia: 250 000 ha; |
| --- | --- |

—

Grecia: 250 000 ha;

| — | Spania: 48 000 ha; |
| --- | --- |

—

Spania: 48 000 ha;

| — | Portugalia: 360 ha. |
| --- | --- |

—

Portugalia: 360 ha.

(2)   Productivitatea fixă pentru perioada de referință se stabilește după cum urmează:

| — | Bulgaria: 1,2 tone/ha; |
| --- | --- |

—

Bulgaria: 1,2 tone/ha;

| — | Grecia: 3,2 tone/ha; |
| --- | --- |

—

Grecia: 3,2 tone/ha;

| — | Spania: 3,5 tone/ha; |
| --- | --- |

—

Spania: 3,5 tone/ha;

| — | Portugalia: 2,2 tone/ha. |
| --- | --- |

—

Portugalia: 2,2 tone/ha.

(3)   Valoarea ajutorului pe hectar de suprafață eligibilă se stabilește prin înmulțirea indicelui productivității prevăzut la alineatul (2) cu următoarele cuantumuri de referință:

| — | Bulgaria: 671,33 EUR; |
| --- | --- |

—

Bulgaria: 671,33 EUR;

| — | Grecia: 251,75 EUR; |
| --- | --- |

—

Grecia: 251,75 EUR;

| — | Spania: 400,00 EUR; |
| --- | --- |

—

Spania: 400,00 EUR;

| — | Portugalia: 252,73 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugalia: 252,73 EUR.

(4)   În cazul în care într-un stat membru, pe parcursul unui an, suprafața de bumbac eligibilă pentru ajutor depășește suprafața de bază stabilită la alineatul (1), ajutorul prevăzut la alineatul (3) pentru statul membru respectiv se reduce proporțional cu depășirea suprafeței de bază.

(5)   Normele de aplicare a prezentului articol sunt adoptate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 144 alineatul (2).

Articolul 110d

Organizații interprofesionale autorizate

(1)   În sensul prezentului capitol, «organizație interprofesională autorizată» înseamnă orice entitate juridică formată din producători de bumbac și din cel puțin un egrenor, care desfășoară activități, precum:

| — | contribuția la o mai bună coordonare a modului în care bumbacul este introdus pe piață, în special prin studii de cercetare și studii de piață; |
| --- | --- |

—

contribuția la o mai bună coordonare a modului în care bumbacul este introdus pe piață, în special prin studii de cercetare și studii de piață;

| — | întocmirea de contracte tip în conformitate cu normele comunitare; |
| --- | --- |

—

întocmirea de contracte tip în conformitate cu normele comunitare;

| — | orientarea producției spre produse mai bine adaptate necesităților pieței și cererii consumatorilor, în special în ceea ce privește calitatea și protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

—

orientarea producției spre produse mai bine adaptate necesităților pieței și cererii consumatorilor, în special în ceea ce privește calitatea și protecția consumatorilor;

| — | actualizarea metodelor și a mijloacelor de îmbunătățire a calității produselor; |
| --- | --- |

—

actualizarea metodelor și a mijloacelor de îmbunătățire a calității produselor;

| — | elaborarea de strategii de comercializare pentru promovarea bumbacului prin sisteme de certificare a calității. |
| --- | --- |

—

elaborarea de strategii de comercializare pentru promovarea bumbacului prin sisteme de certificare a calității.

(2)   Statul membru pe teritoriul căruia sunt stabiliți egrenorii autorizează organizațiile interprofesionale care respectă criteriile ce urmează să fie adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 144 alineatul (2).

Articolul 110e

Plata ajutorului

(1)   Agricultorii primesc ajutorul pe hectar eligibil în conformitate cu articolul 110c.

(2)   Agricultorilor care sunt membri ai unei organizații interprofesionale autorizate li se acordă ajutorul pe hectar eligibil din suprafața de bază stabilită la articolul 110c alineatul (1), majorat cu o sumă de 2 EUR.”

| 2. | La articolul 156 alineatul (2), litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | Titlul IV capitolul 10a se aplică de la 1 ianuarie 2009 pentru bumbacul semănat începând cu data respectivă.” |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 156 alineatul (2), litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

Titlul IV capitolul 10a se aplică de la 1 ianuarie 2009 pentru bumbacul semănat începând cu data respectivă.”

CAPITOLUL 2

PROGRAME NAȚIONALE DE RESTRUCTURARE PENTRU SECTORUL BUMBACULUI

Articolul 2

Domeniu de aplicare

(1)   Prezentul capitol prevede norme care reglementează acordarea de fonduri comunitare statelor membre și utilizarea acestor fonduri de către statele membre prin intermediul programelor naționale de restructurare (denumite în continuare „programe de restructurare”), în vederea finanțării măsurilor de restructurare specifice destinate să susțină sectorul bumbacului.

(2)   Nu se acordă sprijin:

| (a) | pentru proiecte de cercetare și măsuri destinate să susțină astfel de proiecte; |
| --- | --- |

(a)

pentru proiecte de cercetare și măsuri destinate să susțină astfel de proiecte;

| (b) | pentru măsurile care sunt eligibile pentru sprijin comunitar în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

(b)

pentru măsurile care sunt eligibile pentru sprijin comunitar în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005.

Articolul 3

Cerințe generale

(1)   Programele de restructurare trebuie să fie compatibile cu legislația comunitară și în concordanță cu activitățile, politicile și prioritățile Comunității.

(2)   Statele membre răspund de programele de restructurare și se asigură că acestea sunt coerente și sunt elaborate și puse în aplicare în mod obiectiv, ținând seama de situația economică a producătorilor și a unităților de prelucrare în cauză și de necesitatea de a evita inegalitățile de tratament nejustificate între producători și/sau unitățile de prelucrare.

Statele membre răspund de asigurarea și efectuarea controalelor necesare și de aplicarea sancțiunilor necesare în cazul nerespectării programelor de restructurare.

Articolul 4

Prezentarea și aplicarea programelor de restructurare

(1)   O dată la patru ani și pentru prima dată până la 1 ianuarie 2009, fiecare stat membru producător înaintează Comisiei un proiect de program de restructurare pe patru ani care cuprinde măsuri conforme cu dispozițiile prezentului capitol.

Înainte de a fi înaintat Comisiei, programul de restructurare face obiectul unei consultări cu autoritățile și organizațiile competente din sectorul bumbacului.

Fiecare stat membru depune un singur proiect de program, care poate lua în calcul particularitățile regionale.

(2)   Programele de restructurare devin aplicabile la trei luni de la data la care au fost prezentate Comisiei.

Cu toate acestea, în cazul în care programul prezentat nu respectă condițiile prevăzute în prezentul capitol și normele de aplicare ale acestuia, Comisia informează statul membru în consecință. În acest caz, statul membru înaintează Comisiei un program revizuit. Programul revizuit devine aplicabil după două luni de la data prezentării acestuia, cu excepția cazului în care persistă o incompatibilitate, caz în care se aplică prezentul alineat.

(3)   Alineatul (2) se aplică mutatis mutandis modificărilor privind programele de restructurare prezentate de statele membre.

Articolul 5

Alocarea bugetară

(1)   Bugetul anual pentru programele de restructurare pentru fiecare stat membru începând cu exercițiul financiar 2010 este următorul:

| — | Grecia: 4,0 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

Grecia: 4,0 milioane EUR;

| — | Spania: 6,134 milioane EUR. |
| --- | --- |

—

Spania: 6,134 milioane EUR.

(2)   Fiecare stat membru poate hotărî să sisteze utilizarea programului de restructurare, transferând definitiv bugetul său anual menționat la alineatul (1) din prezentul articol către plafonul său național, astfel cum se prevede în anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. Această decizie se comunică Comisiei cel târziu până la data de 1 august a anului respectiv și se aplică plăților directe acordate pentru anul calendaristic următor. Comunicarea cuprinde de asemenea informații cu privire la punerea în aplicare a programului de restructurare și la îndeplinirea obiectivelor acestuia.

(3)   Transferul menționat la alineatul (2) din prezentul articol, precum și modificarea corespunzătoare a alineatului (1) din prezentul articol se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 144 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 în urma evaluării de către Comisie a punerii în aplicare a programului de restructurare din perspectiva obiectivelor acestuia.

Articolul 6

Norme generale privind finanțarea programelor de restructurare

(1)   Sprijin comunitar se acordă doar pentru cheltuielile eligibile ocazionate după prezentarea programelor de restructurare relevante, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1).

(2)   Statele membre nu contribuie la acoperirea costului măsurilor finanțate de Comunitate în cadrul programelor de restructurare.

Articolul 7

Măsuri eligibile și beneficiari

(1)   Programele de restructurare cuprind numai una sau mai multe dintre măsurile următoare:

| (a) | dezafectarea totală și definitivă a unor instalații de egrenare; |
| --- | --- |

(a)

dezafectarea totală și definitivă a unor instalații de egrenare;

| (b) | investiții în sectorul de egrenare; |
| --- | --- |

(b)

investiții în sectorul de egrenare;

| (c) | participarea agricultorilor la sistemele de calitate a bumbacului; |
| --- | --- |

(c)

participarea agricultorilor la sistemele de calitate a bumbacului;

| (d) | activități de informare și de promovare; |
| --- | --- |

(d)

activități de informare și de promovare;

| (e) | acordarea unui ajutor întreprinderilor de utilaje subcontractante, care să nu depășească pierderile suferite. |
| --- | --- |

(e)

acordarea unui ajutor întreprinderilor de utilaje subcontractante, care să nu depășească pierderile suferite.

(2)   Beneficiarii programelor de restructurare sunt:

| (a) | beneficiarii ajutorului acordat în temeiul capitolului IV din Regulamentul (CE) nr. 1051/2001 al Consiliului privind ajutorul pentru producția de bumbac (8) în campania de comercializare 2005/2006 pentru ajutorul din cadrul măsurilor menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (d) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

beneficiarii ajutorului acordat în temeiul capitolului IV din Regulamentul (CE) nr. 1051/2001 al Consiliului privind ajutorul pentru producția de bumbac (8) în campania de comercializare 2005/2006 pentru ajutorul din cadrul măsurilor menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (d) din prezentul articol;

| (b) | beneficiarii ajutorului acordat în temeiul capitolului 10a din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 pentru ajutorul din cadrul măsurilor menționate la alineatul (1) literele (c) și (d) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(b)

beneficiarii ajutorului acordat în temeiul capitolului 10a din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 pentru ajutorul din cadrul măsurilor menționate la alineatul (1) literele (c) și (d) din prezentul articol;

| (c) | organizațiile interprofesionale autorizate, astfel cum sunt definite în capitolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, pentru ajutorul din cadrul măsurilor menționate la alineatul (1) litera (d) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(c)

organizațiile interprofesionale autorizate, astfel cum sunt definite în capitolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, pentru ajutorul din cadrul măsurilor menționate la alineatul (1) litera (d) din prezentul articol;

| (d) | întreprinderile de utilaje subcontractante, pentru ajutorul din cadrul măsurii menționate la alineatul (1) litera (e) din prezentul articol, care:






  — | sunt persoane private sau întreprinderi care și-au utilizat utilajele agricole pentru a efectua, prin contract, o muncă în folosul cultivatorilor sau al egrenorilor pentru recoltarea bumbacului în campania de comercializare 2005/2006; |
| --- | --- | --- |

(d)

întreprinderile de utilaje subcontractante, pentru ajutorul din cadrul măsurii menționate la alineatul (1) litera (e) din prezentul articol, care:

—

sunt persoane private sau întreprinderi care și-au utilizat utilajele agricole pentru a efectua, prin contract, o muncă în folosul cultivatorilor sau al egrenorilor pentru recoltarea bumbacului în campania de comercializare 2005/2006;

| — | au recoltat bumbac care a fost livrat instalațiilor de egrenare afectate ca urmare a dezafectării menționate la alineatul (1) litera (a) din prezentul articol;
  și |
| --- | --- |

—

au recoltat bumbac care a fost livrat instalațiilor de egrenare afectate ca urmare a dezafectării menționate la alineatul (1) litera (a) din prezentul articol;

și

| — | au suferit pierderi care pot fi dovedite, ca urmare a cantității insuficiente de bumbac de recoltat. |
| --- | --- |

—

au suferit pierderi care pot fi dovedite, ca urmare a cantității insuficiente de bumbac de recoltat.

Articolul 8

Resurse financiare

Măsurile prevăzute în prezentul capitol sunt considerate măsuri de intervenție pentru reglementarea piețelor agricole, astfel cum prevede la articolul 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (9).

Articolul 9

Norme de aplicare

Normele detaliate de punere în aplicare a prezentului capitol se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 195 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (10).

Articolul 10

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la Luxemburg, 23 iunie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

I. JARC

---

(1)  JO L 291, 19.11.1979, p. 174. Protocol modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1050/2001 (JO L 148, 1.6.2001, p. 1).

1

(2)  Avizul din 14 februarie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  Avizul din 8 mai 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  JO L 270, 21.10.2003, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 479/2008 (JO L 148, 6.6.2008, p. 1).

4

(5)  JO L 161, 30.4.2004, p. 48.

5

(6)  Rec. 2006, p. I-7285.

6

(7)  JO L 277, 21.10.2005, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 146/2008 (JO L 46, 21.2.2008, p. 1).

7

(8)  JO L 148, 1.6.2001, p. 3. Regulament abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

8

(9)  JO L 209, 11.8.2005, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 479/2008.

9

(10)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 510/2008 al Comisiei (JO L 149, 7.6.2008, p. 61).

10

---

| 5.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 178/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 178/7

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 638/2008 AL COMISIEI

din 4 iulie 2008

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 5 iulie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 iulie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 510/2008 al Comisiei (JO L 149, 7.6.2008, p. 61).

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 4 iulie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 32,3 |
| TR | 90,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0707 00 05 | MK | 11,6 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 36,8 |
| 0709 90 70 | TR | 84,4 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 50 10 | AR | 102,4 |
| US | 79,5 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 10 80 | AR | 85,3 |
| BR | 98,5 |
| CL | 99,1 |
| CN | 93,8 |
| NZ | 116,7 |
| US | 88,2 |
| UY | 135,9 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 96,9 |
| CL | 98,1 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 142,3 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 110,3 |
| 0809 10 00 | TR | 196,2 |
| US | 284,0 |
| ZZ | 240,1 |
| 0809 20 95 | TR | 368,7 |
| US | 486,8 |
| ZZ | 427,8 |
| 0809 30 | TR | 197,2 |
| ZZ | 197,2 |
| 0809 40 05 | IL | 154,1 |
| ZZ | 154,1 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MA

39,1

MK

32,3

TR

90,8

ZZ

54,1

0707 00 05

MK

11,6

TR

62,0

ZZ

36,8

0709 90 70

TR

84,4

ZZ

84,4

0805 50 10

AR

102,4

US

79,5

ZA

116,6

ZZ

99,5

0808 10 80

AR

85,3

BR

98,5

CL

99,1

CN

93,8

NZ

116,7

US

88,2

UY

135,9

ZA

91,9

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

96,9

CL

98,1

CN

96,2

NZ

142,3

ZA

118,0

ZZ

110,3

0809 10 00

TR

196,2

US

284,0

ZZ

240,1

0809 20 95

TR

368,7

US

486,8

ZZ

427,8

0809 30

TR

197,2

ZZ

197,2

0809 40 05

IL

154,1

ZZ

154,1

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 5.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 178/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 178/9

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 639/2008 AL COMISIEI

din 24 iunie 2008

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1043/2005 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3448/93 al Consiliului în ceea ce privește regimul de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat, precum și criteriile de stabilire a cuantumurilor sumelor respective

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3448/93 al Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole (1), în special articolul 8 alineatul (3) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | Reducerile recente ale ratelor restituirilor la export, datorate efectelor combinate ale reformei politicii agricole comune și ale evoluției prețurilor produselor agricole pe piața mondială, au dus la o diminuare a numărului cererilor de certificate de restituire, atenuând astfel presiunea asupra bugetului comunitar în ceea ce privește restituirile la export pentru produse care nu intră sub incidența anexei I la tratat. În astfel de situații, în care Comunitatea nu riscă încălcarea angajamentelor sale internaționale, este adecvată simplificarea sistemului de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole sub forma mărfurilor care nu intră sub incidența anexei I la tratat, reducând astfel sarcina administrativă asupra operatorilor care exportă aceste mărfuri. |
| --- | --- |

(1)

Reducerile recente ale ratelor restituirilor la export, datorate efectelor combinate ale reformei politicii agricole comune și ale evoluției prețurilor produselor agricole pe piața mondială, au dus la o diminuare a numărului cererilor de certificate de restituire, atenuând astfel presiunea asupra bugetului comunitar în ceea ce privește restituirile la export pentru produse care nu intră sub incidența anexei I la tratat. În astfel de situații, în care Comunitatea nu riscă încălcarea angajamentelor sale internaționale, este adecvată simplificarea sistemului de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole sub forma mărfurilor care nu intră sub incidența anexei I la tratat, reducând astfel sarcina administrativă asupra operatorilor care exportă aceste mărfuri.

| (2) | În temeiul articolului 27 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 al Comisiei (2), drepturile care decurg din certificatele de restituire sunt transmisibile în anumite condiții. Pentru a asigura coerența în ceea ce privește tratamentul licențelor și al certificatelor, procedura pentru aceste transmiteri ar trebui, acolo unde este posibil, aliniată cu dispozițiile privind transmiterile de drepturi care rezultă din licențe sau certificate prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei din 23 aprilie 2008 de stabilire a normelor comune de aplicare a sistemului de licențe de import și export și de certificate de fixare în avans pentru produsele agricole (3). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 27 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 al Comisiei (2), drepturile care decurg din certificatele de restituire sunt transmisibile în anumite condiții. Pentru a asigura coerența în ceea ce privește tratamentul licențelor și al certificatelor, procedura pentru aceste transmiteri ar trebui, acolo unde este posibil, aliniată cu dispozițiile privind transmiterile de drepturi care rezultă din licențe sau certificate prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei din 23 aprilie 2008 de stabilire a normelor comune de aplicare a sistemului de licențe de import și export și de certificate de fixare în avans pentru produsele agricole (3).

| (3) | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 stabilește termenul în care agenția de plată trebuie să înscrie sumele corespunzătoare cererilor de restituire la export pe certificatul de restituire. Cu toate acestea, având în vedere timpul necesar pentru prelucrarea documentației referitoare la restituirile la export diferențiate în funcție de destinație, această perioadă se poate dovedi insuficientă și, prin urmare, ar trebui extinsă. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 stabilește termenul în care agenția de plată trebuie să înscrie sumele corespunzătoare cererilor de restituire la export pe certificatul de restituire. Cu toate acestea, având în vedere timpul necesar pentru prelucrarea documentației referitoare la restituirile la export diferențiate în funcție de destinație, această perioadă se poate dovedi insuficientă și, prin urmare, ar trebui extinsă.

| (4) | Articolul 38a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 stabilește condițiile pentru comunicarea de către statele membre a cererilor către Comisie și pentru eliberarea ulterioară a certificatelor de restituire. Având în vedere că au fost introduse sisteme mai eficiente de comunicare și de raportare, termenele în cauză ar trebui ajustate în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 38a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 stabilește condițiile pentru comunicarea de către statele membre a cererilor către Comisie și pentru eliberarea ulterioară a certificatelor de restituire. Având în vedere că au fost introduse sisteme mai eficiente de comunicare și de raportare, termenele în cauză ar trebui ajustate în consecință.

| (5) | Articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 prevede un sistem de tranșe pentru eliberarea certificatelor de restituire. Perioada de valabilitate aplicabilă acestor certificate de restituire este stabilită la articolul 39 din regulamentul menționat. Pentru a facilita funcționarea sistemului de certificate de restituire, perioada de valabilitate a certificatelor eliberate în cadrul primei tranșe și a certificatelor solicitate în temeiul articolului 38a ar trebui extinsă. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 prevede un sistem de tranșe pentru eliberarea certificatelor de restituire. Perioada de valabilitate aplicabilă acestor certificate de restituire este stabilită la articolul 39 din regulamentul menționat. Pentru a facilita funcționarea sistemului de certificate de restituire, perioada de valabilitate a certificatelor eliberate în cadrul primei tranșe și a certificatelor solicitate în temeiul articolului 38a ar trebui extinsă.

| (6) | Pentru a putea beneficia de o reducere a garanției care trebuie executată, articolul 45 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 prevede că certificatele sau extrasele de certificate neutilizate trebuie restituite organismului emitent până la data de 30 iunie a perioadei bugetare în temeiul căreia s-au eliberat certificatele sau extrasele. Introducerea unor sisteme de raportare mai eficiente permite prelungirea acestui termen. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a putea beneficia de o reducere a garanției care trebuie executată, articolul 45 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 prevede că certificatele sau extrasele de certificate neutilizate trebuie restituite organismului emitent până la data de 30 iunie a perioadei bugetare în temeiul căreia s-au eliberat certificatele sau extrasele. Introducerea unor sisteme de raportare mai eficiente permite prelungirea acestui termen.

| (7) | Articolul 47 din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 stabilește condițiile specifice în care micii exportatori pot obține restituiri la export. În vederea simplificării, ar trebui să li se permită micilor exportatori să utilizeze certificate de restituire fără a pierde statutul de mic exportator și, de asemenea, pragul de plată ar trebui ridicat. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 47 din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 stabilește condițiile specifice în care micii exportatori pot obține restituiri la export. În vederea simplificării, ar trebui să li se permită micilor exportatori să utilizeze certificate de restituire fără a pierde statutul de mic exportator și, de asemenea, pragul de plată ar trebui ridicat.

| (8) | Pentru ca măsurile prevăzute în prezentul regulament să poată fi aplicate în timp util, acesta ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(8)

Pentru ca măsurile prevăzute în prezentul regulament să poată fi aplicate în timp util, acesta ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 ar trebui modificat în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a problemelor orizontale privind schimburile de produse agricole transformate neincluse în anexa I la tratat, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a problemelor orizontale privind schimburile de produse agricole transformate neincluse în anexa I la tratat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 27
  (1)   Obligațiile ce decurg din certificate nu sunt transmisibile. Drepturile care decurg dintr-un certificat sunt transmisibile de către titularul certificatului pe durata de valabilitate a acestuia, cu condiția ca drepturile care decurg din fiecare certificat sau extras de certificat să nu fie transmise decât unui singur cesionar. Transmiterea se referă la sumele care nu au fost încă înregistrate pe certificat sau pe extras.
  (2)   Cesionarul nu poate transmite mai departe dreptul primit, dar îl poate retroceda titularului. Retrocedările către titular se referă la cantități încă neatribuite certificatului sau extrasului.
  În aceste cazuri, organismul emitent inserează la rubrica 6 a certificatului una dintre mențiunile prevăzute în anexa VIII.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 27

(1)   Obligațiile ce decurg din certificate nu sunt transmisibile. Drepturile care decurg dintr-un certificat sunt transmisibile de către titularul certificatului pe durata de valabilitate a acestuia, cu condiția ca drepturile care decurg din fiecare certificat sau extras de certificat să nu fie transmise decât unui singur cesionar. Transmiterea se referă la sumele care nu au fost încă înregistrate pe certificat sau pe extras.

(2)   Cesionarul nu poate transmite mai departe dreptul primit, dar îl poate retroceda titularului. Retrocedările către titular se referă la cantități încă neatribuite certificatului sau extrasului.

În aceste cazuri, organismul emitent inserează la rubrica 6 a certificatului una dintre mențiunile prevăzute în anexa VIII.”

| 2. | La articolul 32 alineatul (2), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Agenția de plată înscrie suma respectivă pe certificatul de restituire, în termen de șase luni de la data primirii cererii specifice.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 32 alineatul (2), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Agenția de plată înscrie suma respectivă pe certificatul de restituire, în termen de șase luni de la data primirii cererii specifice.”

| 3. | La articolul 38a, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Cererile depuse în cursul fiecărei săptămâni se comunică de către statele membre Comisiei în următoarea zi de luni. În absența unor instrucțiuni contrare din partea Comisiei, certificatele corespunzătoare se pot elibera începând cu ziua de miercuri care urmează respectivei comunicări.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 38a, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Cererile depuse în cursul fiecărei săptămâni se comunică de către statele membre Comisiei în următoarea zi de luni. În absența unor instrucțiuni contrare din partea Comisiei, certificatele corespunzătoare se pot elibera începând cu ziua de miercuri care urmează respectivei comunicări.”

| 4. | La articolul 39, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Sub rezerva celui de-al doilea și celui de-al treilea paragraf, certificatul de restituire este valabil până în ultima zi a celei de-a cincea luni următoare celei în cursul căreia s-a depus cererea de certificat sau până în ultima zi a perioadei bugetare, în cazul în care aceasta intervine înainte.
  Certificatele de restituire pentru care s-a depus cererea în conformitate cu articolul 33 litera (a) sau cu articolul 38a, cel târziu la 7 noiembrie, sunt valabile până în ultima zi a celei de-a zecea luni următoare celei în cursul căreia s-a depus cererea de certificat.
  Certificatele de restituire menționate la articolul 40 sunt valabile până în ultima zi a celei de-a cincea luni următoare celei în cursul căreia s-a depus cererea de certificat.
  În cazul fixării în avans a ratelor de restituire în conformitate cu articolul 29, ratele respective rămân valabile până în ultima zi a perioadei de valabilitate a certificatului.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 39, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Sub rezerva celui de-al doilea și celui de-al treilea paragraf, certificatul de restituire este valabil până în ultima zi a celei de-a cincea luni următoare celei în cursul căreia s-a depus cererea de certificat sau până în ultima zi a perioadei bugetare, în cazul în care aceasta intervine înainte.

Certificatele de restituire pentru care s-a depus cererea în conformitate cu articolul 33 litera (a) sau cu articolul 38a, cel târziu la 7 noiembrie, sunt valabile până în ultima zi a celei de-a zecea luni următoare celei în cursul căreia s-a depus cererea de certificat.

Certificatele de restituire menționate la articolul 40 sunt valabile până în ultima zi a celei de-a cincea luni următoare celei în cursul căreia s-a depus cererea de certificat.

În cazul fixării în avans a ratelor de restituire în conformitate cu articolul 29, ratele respective rămân valabile până în ultima zi a perioadei de valabilitate a certificatului.”

| 5. | La articolul 45, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Alineatul (1) nu se aplică decât certificatelor și extraselor de certificate restituite organismului emitent în cursul perioadei bugetare în temeiul căreia s-au eliberat certificatele, cu condiția ca acestea să fie restituite până la data de 31 august a perioadei respective.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 45, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Alineatul (1) nu se aplică decât certificatelor și extraselor de certificate restituite organismului emitent în cursul perioadei bugetare în temeiul căreia s-au eliberat certificatele, cu condiția ca acestea să fie restituite până la data de 31 august a perioadei respective.”

| 6. | La articolul 47 alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Articolul 46 se aplică exporturilor pentru care cererile depuse de un comerciant în condițiile prevăzute la articolul 32 alineatul (1) în cursul anului bugetar în cauză, inclusiv depunerea cererii privind exportul în cauză, nu pot da naștere la o plată mai mare de 100 000 EUR.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 47 alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Articolul 46 se aplică exporturilor pentru care cererile depuse de un comerciant în condițiile prevăzute la articolul 32 alineatul (1) în cursul anului bugetar în cauză, inclusiv depunerea cererii privind exportul în cauză, nu pot da naștere la o plată mai mare de 100 000 EUR.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 iunie 2008.

Pentru Comisie

Günter VERHEUGEN

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 318, 20.12.1993, p. 18. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2580/2000 (JO L 298, 25.11.2000, p. 5).

1

(2)  JO L 172, 5.7.2005, p. 24. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 246/2008 (JO L 75, 18.3.2008, p. 64).

2

(3)  JO L 114, 26.4.2008, p. 3.

3

---

| 5.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 178/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 178/11

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 640/2008 AL COMISIEI

din 4 iulie 2008

de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2568/91 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 113 alineatul (1) litera (a) și articolul 121 litera (h), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei din 11 iulie 1991 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora (2) definește caracteristicile chimice și caracteristicile organoleptice ale uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestor caracteristici. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei din 11 iulie 1991 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora (2) definește caracteristicile chimice și caracteristicile organoleptice ale uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestor caracteristici.

| (2) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) a zecea liniuță din Regulamentul (CEE) nr. 2568/91, evaluarea caracteristicilor organoleptice ale uleiurilor de măsline virgine se efectuează după metoda descrisă în anexa XII la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) a zecea liniuță din Regulamentul (CEE) nr. 2568/91, evaluarea caracteristicilor organoleptice ale uleiurilor de măsline virgine se efectuează după metoda descrisă în anexa XII la regulamentul respectiv.

| (3) | Consiliul Oleicol Internațional a adoptat în noiembrie 2007 o metodă revizuită de evaluare organoleptică pentru uleiurile de măsline virgine. Această revizuire include o actualizare a descrierilor atributelor pozitive și negative ale uleiurilor de măsline virgine și a descrierii metodei. Aceasta cuprinde și o modificare a limitei maxime de percepție a defectelor din uleiul de măsline virgin. |
| --- | --- |

(3)

Consiliul Oleicol Internațional a adoptat în noiembrie 2007 o metodă revizuită de evaluare organoleptică pentru uleiurile de măsline virgine. Această revizuire include o actualizare a descrierilor atributelor pozitive și negative ale uleiurilor de măsline virgine și a descrierii metodei. Aceasta cuprinde și o modificare a limitei maxime de percepție a defectelor din uleiul de măsline virgin.

| (4) | Metoda revizuită de evaluare organoleptică adoptată de Consiliul Oleicol Internațional pentru uleiurile de măsline virgine definește, printre altele, condițiile de utilizare opțională la etichetare a unor anumiți termeni și expresii legate de caracteristicile organoleptice ale uleiurilor de măsline virgine. Este oportun să se stabilească faptul că șefii de comisii pot atesta conformitatea uleiurilor cu definițiile referitoare la utilizarea respectivilor termeni și a respectivelor expresii. |
| --- | --- |

(4)

Metoda revizuită de evaluare organoleptică adoptată de Consiliul Oleicol Internațional pentru uleiurile de măsline virgine definește, printre altele, condițiile de utilizare opțională la etichetare a unor anumiți termeni și expresii legate de caracteristicile organoleptice ale uleiurilor de măsline virgine. Este oportun să se stabilească faptul că șefii de comisii pot atesta conformitatea uleiurilor cu definițiile referitoare la utilizarea respectivilor termeni și a respectivelor expresii.

| (5) | Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 se modifică după cum urmează:

| 1. | în tabelul de la anexa I, la coloana a unsprezecea [„Evaluare organoleptică Valoarea medie a defectului (Md)”], cifra „2,5” se înlocuiește cu cifra „3,5” pe cel de-al doilea rând, pe cel de-al treilea rând și la nota de subsol 2; |
| --- | --- |

1.

în tabelul de la anexa I, la coloana a unsprezecea [„Evaluare organoleptică Valoarea medie a defectului (Md)”], cifra „2,5” se înlocuiește cu cifra „3,5” pe cel de-al doilea rând, pe cel de-al treilea rând și la nota de subsol 2;

| 2. | anexa XII se înlocuiește cu textul anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

anexa XII se înlocuiește cu textul anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 octombrie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 iulie 2008.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 510/2008 al Comisiei (JO L 149, 7.6.2008, p. 61).

1

(2)  JO L 248, 5.9.1991, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 702/2007 (JO L 161, 22.6.2007, p. 11).

2

---

ANEXĂ

ANEXA XII

METODA CONSILIULUI OLEICOL INTERNAȚIONAL PENTRU EVALUAREA ORGANOLEPTICĂ A ULEIURILOR DE MĂSLINE VIRGINE

1.   OBIECTUL ȘI DOMENIUL DE APLICARE

Prezenta metodă se bazează pe Decizia nr. DEC-21/95-V/2007 din 16 noiembrie 2007 cu privire la metoda revizuită pentru evaluarea organoleptică a uleiului de măsline virgin adoptată de Consiliul Oleicol Internațional. Aceasta vizează stabilirea procedurii pentru evaluarea caracteristicilor organoleptice ale uleiurilor de măsline virgine în înțelesul punctului 1 din anexa XVI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și determinarea metodei de clasare a uleiurilor pe baza acestor caracteristici. Metoda conține și indicații pentru etichetarea opțională.

Metoda prezentată nu se aplică decât uleiurilor de măsline virgine și clasificării sau etichetării acestora în funcție de intensitatea defectelor percepute, a gustului fructat și a altor atribute pozitive, determinată de un grup de degustători selecționați, formați și testați, constituiți într-o comisie.

2.   GENERALITĂȚI

Pentru vocabularul general de bază, sala de degustare, paharul de degustare a uleiurilor și orice altă problemă legată de prezenta metodă, se recomandă respectarea dispozițiilor Consiliului Oleicol Internațional, în special Decizia nr. DEC-21/95-V/2007 din 16 noiembrie 2007 privind metoda revizuită pentru evaluarea organoleptică a uleiului de măsline virgin.

3.   VOCABULAR SPECIFIC

3.1.   Atribute pozitive

Fructat: ansamblul senzațiilor olfactive caracteristice ale uleiului, în funcție de soiul măslinelor, provenind de la fructe sănătoase și proaspete, verzi sau coapte, senzații percepute direct și/sau retronazal.

Atributul fructat este calificat drept verde atunci când senzațiile olfactive le amintesc pe cele ale fructelor verzi, caracteristice uleiului provenind de la fructe verzi.

Atributul fructat este calificat drept copt atunci când senzațiile olfactive le amintesc pe cele ale fructelor coapte, caracteristice uleiului provenind de la fructe verzi și coapte.

Amar: gust elementar caracteristic al uleiului obținut din măsline verzi sau în stadiul de coacere, perceput de papilele caliciforme care formează V-ul lingual.

Picant: senzație tactilă de pișcătură, caracteristică uleiurilor produse la începutul sezonului, în principal pe bază de măsline încă verzi, senzație care poate fi percepută în toată cavitatea bucală, în special în gât.

3.2.   Atribute negative

Stătut/de drojdie: aromă caracteristică uleiului extras din măsline strânse sau depozitate în condiții de natură să determine un stadiu avansat de fermentare anaerobă sau uleiului rămas în contact cu depunerile rezultate în urma decantării, care au suferit, de asemenea, un proces de fermentare anaerobă în containere și cuve.

Mucegăit-umed: aromă caracteristică uleiului obținut din măsline atacate de mucegaiuri și drojdii, ca urmare a unei depozitări a fructelor timp de mai multe zile în condiții de umiditate.

De vin oțetit/Acid-acru: aromă caracteristică a anumitor uleiuri care amintește de vin sau de oțet. Această aromă se datorează în principal unui proces de fermentare aerobă a măslinelor sau a resturilor de pastă de măsline de pe rogojini care nu au fost probabil spălate corespunzător, ceea ce a condus la formarea acidului acetic, a acetatului de etil și a etanolului.

Metalic: aromă care amintește de metale. Aceasta este caracteristică uleiului care a rămas în contact îndelungat cu suprafețe metalice, pe durata procesului de măcinare, de malaxare, de presare sau de stocare.

Rânced: aromă a uleiurilor care au fost supuse unui proces intens de oxidare.

Copt sau ars: aromă caracteristică a uleiurilor, care provine din încălzirea excesivă și/sau prelungită în cursul obținerii acestora și, în special, în timpul malaxării termice a pastei, dacă aceasta se realizează în condiții termice necorespunzătoare.

De fân-lemnos: aromă caracteristică anumitor uleiuri care provin de la măsline uscate.

Grosier: senzație bucotactilă densă și păstoasă produsă de anumite uleiuri vechi.

De lubrifianți: aromă a uleiului care amintește de motorină, de grăsime sau de uleiul mineral.

De ape de vegetație: aromă dobândită de ulei în urma unui contact prelungit cu apele de vegetație care au suferit procese de fermentare.

De saramură: aroma uleiului obținut din măsline conservate în saramură.

Rogoz: aromă caracteristică uleiului obținut din măsline presate între rogojini împletite din rogoz nou. Aceasta poate fi diferită în funcție de materialul folosit la fabricarea rogojinilor, și anume rogoz verde sau rogoz uscat.

De pământ: aroma uleiului obținut din măsline culese cu pământ sau măsline cu noroi, care nu au fost spălate.

Mâncat de viermi: aroma uleiului provenit din măsline care au fost supuse unui atac puternic al larvelor muștei măslinului (Bactrocera Oleae).

De castravete: aroma uleiului care se produce în urma unei condiționări ermetice prelungite în mod excesiv, în special în recipiente de tinichea, și care este atribuită formării de 2-6 nonadienal.

De lemn umed: aromă caracteristică uleiurilor extrase din măsline care au făcut obiectul unui proces de înghețare înaintea culesului.

3.3.   Terminologie opțională în scopul etichetării

La cerere, șeful comisiei poate atesta faptul că uleiurile evaluate respectă definițiile și intervalele corespunzătoare expresiilor și adjectivelor următoare în funcție de intensitatea și de percepția atributelor:

| (a) | pentru fiecare dintre atributele pozitive menționate la punctul 3.1 (fructat, după caz, calificat drept verde sau copt, picant și amar):






  (i) | termenul «intens» poate fi folosit atunci când mediana atributului în cauză este mai mare de 6; |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru fiecare dintre atributele pozitive menționate la punctul 3.1 (fructat, după caz, calificat drept verde sau copt, picant și amar):

(i)

termenul «intens» poate fi folosit atunci când mediana atributului în cauză este mai mare de 6;

| (ii) | termenul «mediu» poate fi folosit atunci când mediana atributului în cauză este cuprinsă între 3 și 6; |
| --- | --- |

(ii)

termenul «mediu» poate fi folosit atunci când mediana atributului în cauză este cuprinsă între 3 și 6;

| (iii) | termenul «ușor» poate fi folosit atunci când mediana atributului în cauză este mai mică de 3; |
| --- | --- |

(iii)

termenul «ușor» poate fi folosit atunci când mediana atributului în cauză este mai mică de 3;

| (iv) | atributele în cauză pot fi folosite fără adjectivele menționate la punctele (i), (ii) și (iii) atunci când mediana atributului în cauză este mai mare sau egală cu 3; |
| --- | --- |

(iv)

atributele în cauză pot fi folosite fără adjectivele menționate la punctele (i), (ii) și (iii) atunci când mediana atributului în cauză este mai mare sau egală cu 3;

| (b) | termenul «echilibrat» poate fi folosit pentru un ulei care nu este dezechilibrat. Prin «dezechilibrat» se înțelege senzația olfactivă, gustativă și tactilă a uleiului în cazul căruia mediana atributului amar și/sau cea a atributului picant este mai mare cu două puncte decât mediana atributului fructat; |
| --- | --- |

(b)

termenul «echilibrat» poate fi folosit pentru un ulei care nu este dezechilibrat. Prin «dezechilibrat» se înțelege senzația olfactivă, gustativă și tactilă a uleiului în cazul căruia mediana atributului amar și/sau cea a atributului picant este mai mare cu două puncte decât mediana atributului fructat;

| (c) | expresia «ulei dulce» poate fi folosită pentru un ulei în cazul căruia mediana atributului amar și cea a atributului picant sunt mai mici sau egale cu 2. |
| --- | --- |

(c)

expresia «ulei dulce» poate fi folosită pentru un ulei în cazul căruia mediana atributului amar și cea a atributului picant sunt mai mici sau egale cu 2.

4.   COMISIA

Comisia este compusă dintr-un șef de comisie și din opt până la doisprezece degustători.

Șeful comisiei trebuie să fi primit o formare solidă și trebuie să fie expert în materie de diferite tipuri de ulei. Acesta este responsabil de comisie, de organizarea și funcționarea acesteia, de pregătirea, codificarea și prezentarea mostrelor către degustători, precum și de colectarea și procesarea datelor.

Șeful comisiei selecționează degustătorii, le supraveghează formarea și le controlează performanțele pentru a se asigura că aceștia păstrează un nivel de aptitudini adecvat.

Degustătorii pentru controlul organoleptic al uleiului de măsline trebuie să fie aleși și formați în funcție de capacitatea lor de a face distincția între mostre similare, conform ghidului Consiliului Oleicol Internațional pentru selectarea, formarea și controlul degustătorilor calificați de uleiuri de măsline virgine.

Comisiile trebuie să se angajeze să participe la evaluări organoleptice prevăzute pe plan național, comunitar sau internațional pentru controlul periodic și pentru armonizarea criteriilor de percepție. Printre altele, în cazul comisiilor autorizate în conformitate cu dispozițiile articolului 4 alineatul (1) din prezentul regulament, acestea trebuie să furnizeze anual statului membru în cauză toate informațiile cu privire la compoziția lor și la numărul de evaluări realizate în calitate de comisie autorizată.

5.   PROCEDURĂ PENTRU EVALUAREA ORGANOLEPTICĂ ȘI CLASIFICARE

5.1.   Utilizarea foii de profil de către degustător

Foaia de profil care trebuie utilizată de către degustător se găsește în apendicele A.

Fiecare degustător care face parte din comisie trebuie să miroasă, apoi să deguste uleiul supus examinării. Trebuie apoi să reprezinte intensitatea la care percepe fiecare dintre atributele negative și pozitive (1), pe scara de 10 cm de pe foaia de profil pe care o are la dispoziție. În cazul percepției caracterului verde sau copt al atributului fructat, degustătorul bifează căsuța corespunzătoare de pe foaia de profil.

În cazul în care sunt percepute atribute negative neindicate pe foaia de profil, acestea trebuie să fie indicate la rubrica «altele», folosindu-se termenul sau termenii care să le descrie cu cea mai mare precizie dintre cei definiți mai sus.

5.2.   Utilizarea datelor de către șeful comisiei

Șeful comisiei trebuie să strângă foile de profil completate de fiecare dintre degustători; trebuie să controleze intensitățile desemnate pentru diferitele atribute; în eventualitatea constatării unei anomalii, va solicita degustătorului să-și revizuiască foaia de profil și, dacă este cazul, să repete proba.

Șeful comisiei poate aduna datele de la fiecare degustător într-un software, în conformitate cu metoda de calcul statistic al medianei care se găsește în apendicele B. Inserarea datelor pentru o mostră se realizează cu ajutorul unei matrice compuse din 9 coloane care corespund celor 9 atribute senzoriale și dintr-un număr de rânduri care corespunde numărului de degustători din comisie.

Atunci când un atribut negativ perceput de cel puțin 50 % din comisie se înscrie la rubrica «altele», se va calcula mediana acestui defect, iar uleiul se va clasifica în consecință.

Șeful comisiei nu poate atesta faptul că uleiul evaluat îndeplinește condițiile menționate la punctul 3.3.a. în ceea ce privește termenii verde și copt decât atunci când cel puțin 50 % din comisie a semnalat perceperea caracterului verde sau copt al atributului fructat.

În cazul analizelor efectuate în cadrul controalelor de conformitate, se realizează o probă. În cazul contraanalizelor, șeful comisiei trebuie să procedeze la efectuarea analizei în dublu. În cazul analizelor dirimante, evaluarea trebuie efectuată în triplu. În aceste cazuri, mediana atributelor se va calcula pe baza valorii medii a medianelor. Toate repetările acestor analize trebuie să fie realizate în reprize diferite.

5.3.   Clasificarea uleiurilor

Uleiul este clasificat în categoriile de mai jos, în funcție de mediana defectelor și de mediana atributului fructat. Mediana defectelor se definește ca mediana defectului perceput cu cea mai mare intensitate. Mediana defectelor și mediana atributului fructat se exprimă cu o singură zecimală, iar valoarea coeficientului de variație robust care le definește va trebui să fie mai mică sau egală cu 20 %.

Clasificarea uleiului se efectuează prin compararea valorilor medianei defectelor și medianei atributului fructat cu intervalele de referință prezentate în cele ce urmează. Întrucât limitele acestor intervale s-au stabilit ținându-se cont de eroarea metodei, acestea sunt considerate drept absolute. Programele software permit o clasificare vizualizată pe un tabel de date statistice sau prin metoda grafică:

(a)   Ulei de măsline extra virgin: mediana defectelor este egală cu 0, iar mediana atributului fructat este mai mare de 0;

(b)   Ulei de măsline virgin: mediana defectelor este mai mare de 0 și mai mică sau egală cu 3,5, iar mediana atributului fructat este mai mare de 0;

(c)   Ulei de măsline lampant: mediana defectelor este mai mare de 3,5; sau mediana defectelor este mai mică sau egală cu 3,5 și mediana atributului fructat este egală cu 0.

5.4.   Caz special

Atunci când mediana unui alt atribut pozitiv decât atributul fructat este mai mare de 5,0, șeful comisiei va semnala acest fapt pe certificatul de analiză al uleiului.

Apendice A

Foaie de profil a uleiului de măsline virgin

Image

Apendice B

METODA DE CALCUL A MEDIANEI ȘI A INTERVALELOR DE ÎNCREDERE

Mediana

Formula

Mediana se definește ca numărul real Xm caracterizat de faptul că probabilitatea (P) ca valorile distribuției (X) să fie inferioare acestui număr (Xm) este mai mică sau egală cu 0,5 și că, simultan, probabilitatea (P) ca valorile distribuției (X) să fie inferioare sau egale cu Xm este mai mare sau egală cu 0,5. O altă definiție consideră mediana ca fiind a 50-a percentilă a unei distribuții de numere ordonate în ordine crescătoare. Mai simplu, mediana reprezintă valoarea centrală a unei serii ordonate de numere impare sau media a două valori centrale ale unei serii ordonate de numere pare.

Abatere standard robustă

Pentru obținerea unei estimări fiabile a variabilității care se produce în jurul medianei, trebuie să se recurgă la estimarea abaterii standard robuste după metoda Stuart și Kendall. Formula următoare indică abaterea standard asimptotică, adică estimarea robustă a variabilității datelor luate în considerare, în care N este numărul de observații și IQR este intervalul interquartil, care înglobează exact 50 % din cazurile oricărei distribuții de probabilitate.

Formula

Calculul intervalului interquartil se efectuează calculând magnitudinea abaterii dintre a 75-a și a 25-a percentilă.

IQR = a 75-a percentilă – a 25-a percentilă

Percentila este valoarea Xpc caracterizată de faptul că probabilitatea (P) ca valorile distribuției să fie inferioare numărului Xpc este mai mică sau egală cu o sutime determinată și că, simultan, probabilitatea (P) ca valorile distribuției să fie inferioare sau egale cu Xpc este mai mare sau egală cu respectiva sutime. Sutimea indică fracțiunea de distribuție reținută. În cazul medianei, aceasta este egală cu 50/100.

Formula

În practică, percentila este valoarea de distribuție care corespunde unei arii determinate trasate dintr-o curbă de distribuție sau de densitate. De exemplu, a 25-a percentilă reprezintă valoarea de distribuție care corespunde unei arii egale cu 0,25 sau 25/100.

Coeficient de variație robust în %

CVr% reprezintă un număr pur, și anume fără dimensiune, care indică procentajul de variabilitate al seriei de numere analizate. Din acest motiv, coeficientul este foarte util pentru verificarea fiabilității membrilor comisiei.

Formula

Intervale de încredere la 95 % pe mediană

Intervalele de încredere la 95 % (valoarea erorii de tip I egale cu 0,05 sau 5 %) reprezintă intervalul în care valoarea medianei ar putea varia în ipoteza în care ar fi posibilă repetarea experienței de un număr infinit de ori. În practică, acest interval indică intervalul de variabilitate al probei în condițiile de operare reținute, dacă se pleacă de la ipoteza că proba ar putea fi repetată de mai multe ori. Intervalul ajută la evaluarea fiabilității probei, ca și în cazul CVr%.

ICsup = Me + (c.S*)

ICinf = Me - (c.S*),

unde c este egal cu 1,96, în cazul intervalului de încredere de 0,95.

---

(1)  Degustătorul va putea să se abțină să deguste un ulei atunci când constată pe cale olfactivă directă vreun atribut negativ extrem de intens. El va nota pe foaia de profil această situație excepțională.

1

---

| 5.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 178/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 178/17

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 641/2008 AL COMISIEI

din 4 iulie 2008

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 40/2008 al Consiliului cu privire la lista navelor implicate în activități de pescuit ilegale, nedeclarate și nereglementate în Atlanticul de Nord

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (1), în special punctul 4 din anexa XIII,

întrucât:

| (1) | Comunitatea Europeană este parte, din anul 1981, la Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală în domeniul pescuitului în Atlanticul de Nord-Est (2). |
| --- | --- |

(1)

Comunitatea Europeană este parte, din anul 1981, la Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală în domeniul pescuitului în Atlanticul de Nord-Est (2).

| (2) | În martie 2008, Comisia pentru pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC) a formulat recomandarea de modificare a listei de nave a căror implicare în activități de pescuit ilegale, nedeclarate și nereglementate a fost confirmată. Trebuie asigurată integrarea recomandării în ordinea juridică comunitară. |
| --- | --- |

(2)

În martie 2008, Comisia pentru pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC) a formulat recomandarea de modificare a listei de nave a căror implicare în activități de pescuit ilegale, nedeclarate și nereglementate a fost confirmată. Trebuie asigurată integrarea recomandării în ordinea juridică comunitară.

| (3) | Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 40/2008 să fie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 40/2008 să fie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Apendicele la anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 40/2008 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 iulie 2008.

Pentru Comisie

Joe BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 19, 23.1.2008, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 541/2008 al Comisiei (JO L 157, 17.6.2008, p. 23).

1

(2)  JO L 227, 12.8.1981, p. 21.

2

---

ANEXĂ

În anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 40/2008, apendicele se înlocuiește cu următorul text:

„Apendice la anexa XIII

Lista navelor având următoarele numere OMI, a căror implicare în activități de pescuit ilegale, nedeclarate și nereglementate a fost confirmată de NEAFC și NAFO

| Numărul de identificare (OMI) (1) al navei | Denumirea navei (2) | Statul de pavilion (2) |
| --- | --- | --- |
| 7436533 | ALFA | Georgia |
| 7612321 | AVIOR | Georgia |
| 8522030 | CARMEN | Ex Georgia |
| 7700104 | CEFEY | Rusia |
| 8028424 | CLIFF | Cambodgia |
| 8422852 | DOLPHIN | Rusia |
| 7321374 | ENXEMBRE | Panama |
| 8522119 | EVA | Ex Georgia |
| 6719419 | GORILERO | Sierra Leone |
| 7332218 | IANNIS I | Panama |
| 8422838 | ISABELLA | Ex Georgia |
| 8522042 | JUANITA | Ex Georgia |
| 6614700 | KABOU | Guineea Conakry |
| 7385174 | MURTOSA | Togo |
| 8421937 | NICOLAY CHUDOTVORETS | Rusia |
| 8914221 | POLESTAR | Panama |
| 8522169 | ROSITA | Ex Georgia |
| 7347407 | SUNNY JANE | |
| 8606836 | ULLA | Ex Georgia |

Numărul de identificare (OMI) (1) al navei

Denumirea navei (2)

Statul de pavilion (2)

7436533

ALFA

Georgia

7612321

AVIOR

Georgia

8522030

CARMEN

Ex Georgia

7700104

CEFEY

Rusia

8028424

CLIFF

Cambodgia

8422852

DOLPHIN

Rusia

7321374

ENXEMBRE

Panama

8522119

EVA

Ex Georgia

6719419

GORILERO

Sierra Leone

7332218

IANNIS I

Panama

8422838

ISABELLA

Ex Georgia

8522042

JUANITA

Ex Georgia

6614700

KABOU

Guineea Conakry

7385174

MURTOSA

Togo

8421937

NICOLAY CHUDOTVORETS

Rusia

8914221

POLESTAR

Panama

8522169

ROSITA

Ex Georgia

7347407

SUNNY JANE

8606836

ULLA

Ex Georgia

---

(1)  Organizația Maritimă Internațională.

1

(2)  Orice modificare a denumirii și pavilionului, precum și informații suplimentare privind navele sunt disponibile pe site-ul web al NEAFC: www.neafc.org”

2

---

| 5.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 178/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 178/19

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 642/2008 AL COMISIEI

din 4 iulie 2008

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Inițierea procedurii

| (1) | La 20 octombrie 2007, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). |
| --- | --- |

(1)

La 20 octombrie 2007, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).

| (2) | Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 6 septembrie 2007 de Federația națională spaniolă a asociațiilor din industria fructelor și legumelor prelucrate (FNACV) („reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă 100 % din producția comunitară totală de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.). Reclamația conținea elemente de probă ale existenței unui dumping pentru produsul în cauză și a unui prejudiciu important cauzat, iar acestea au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 6 septembrie 2007 de Federația națională spaniolă a asociațiilor din industria fructelor și legumelor prelucrate (FNACV) („reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă 100 % din producția comunitară totală de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.). Reclamația conținea elemente de probă ale existenței unui dumping pentru produsul în cauză și a unui prejudiciu important cauzat, iar acestea au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

| (3) | La 9 noiembrie 2007, Comisia a decis ca importurile din același produs originar din RPC să facă obiectul înregistrării conform Regulamentului (CE) nr. 1295/2007 din 5 noiembrie 2007 (3). |
| --- | --- |

(3)

La 9 noiembrie 2007, Comisia a decis ca importurile din același produs originar din RPC să facă obiectul înregistrării conform Regulamentului (CE) nr. 1295/2007 din 5 noiembrie 2007 (3).

| (4) | Se reamintește că, împotriva aceluiași produs au fost impuse măsuri de protecție, în vigoare până la 8 noiembrie 2007. Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1964/2003 din 7 noiembrie 2003, măsuri de protecție provizorii împotriva importurilor de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) (4). Au urmat măsuri de protecție definitive, impuse prin Regulamentul (CE) nr. 658/2004 din 7 aprilie 2004 („regulamentul măsurilor de protecție”) (5). Atât măsurile de protecție provizorii, cât și cele definitive, au constat dintr-un contingent tarifar, respectiv o taxă datorată numai dacă volumul importurilor libere de taxă s-a epuizat. |
| --- | --- |

(4)

Se reamintește că, împotriva aceluiași produs au fost impuse măsuri de protecție, în vigoare până la 8 noiembrie 2007. Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1964/2003 din 7 noiembrie 2003, măsuri de protecție provizorii împotriva importurilor de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) (4). Au urmat măsuri de protecție definitive, impuse prin Regulamentul (CE) nr. 658/2004 din 7 aprilie 2004 („regulamentul măsurilor de protecție”) (5). Atât măsurile de protecție provizorii, cât și cele definitive, au constat dintr-un contingent tarifar, respectiv o taxă datorată numai dacă volumul importurilor libere de taxă s-a epuizat.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (5) | Comisia a informat în mod oficial despre deschiderea procedurii producătorii comunitari reclamanți și asociația acestora, producătorii exportatori și asociația acestora, furnizorii și importatorii cunoscuți a fi interesați și asociațiile acestora, precum și autoritățile RPC. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a informat în mod oficial despre deschiderea procedurii producătorii comunitari reclamanți și asociația acestora, producătorii exportatori și asociația acestora, furnizorii și importatorii cunoscuți a fi interesați și asociațiile acestora, precum și autoritățile RPC. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (6) | Producătorii care au depus reclamația, producătorii exportatori, importatorii și, respectiv, asociațiile acestora și-au făcut cunoscut punctul de vedere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(6)

Producătorii care au depus reclamația, producătorii exportatori, importatorii și, respectiv, asociațiile acestora și-au făcut cunoscut punctul de vedere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice audierea.

| (7) | Comisia a indicat în avizul de deschidere că poate fi utilizată eșantionarea pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă prelevarea de eșantioane este necesară, și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, producătorii exportatori și importatorii neafiliați au fost rugați să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada anchetei (între 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007). |
| --- | --- |

(7)

Comisia a indicat în avizul de deschidere că poate fi utilizată eșantionarea pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă prelevarea de eșantioane este necesară, și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, producătorii exportatori și importatorii neafiliați au fost rugați să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada anchetei (între 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007).

| (8) | Pentru a permite producătorilor exportatori din RPC să depună o cerere de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sau a unui tratament individual, Comisia a trimis formulare de cerere societăților chineze cunoscute ca fiind interesate. Cinci societăți/grupuri de societăți afiliate au cerut statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau tratament individual dacă ancheta stabilește că nu îndeplinesc condițiile pentru statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. Totuși, doar una dintre societățile care au cerut statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață a fost selectată în eșantion (a se vedea mai departe considerentul 26) Nouă societăți/grupuri de societăți afiliate au cerut numai tratament individual. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a permite producătorilor exportatori din RPC să depună o cerere de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sau a unui tratament individual, Comisia a trimis formulare de cerere societăților chineze cunoscute ca fiind interesate. Cinci societăți/grupuri de societăți afiliate au cerut statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau tratament individual dacă ancheta stabilește că nu îndeplinesc condițiile pentru statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. Totuși, doar una dintre societățile care au cerut statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață a fost selectată în eșantion (a se vedea mai departe considerentul 26) Nouă societăți/grupuri de societăți afiliate au cerut numai tratament individual.

| (9) | Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor comunitari despre care se știa că sunt interesați și asociațiilor acestora, tuturor importatorilor selectați în eșantion și asociațiilor acestora, furnizorilor despre care se știa că sunt interesați și producătorilor exportatori selectați în eșantion. În plus, s-au trimis chestionare tuturor producătorilor din țări potențial analoage identificate de către Comisie (a se vedea mai departe considerentele 40–41). |
| --- | --- |

(9)

Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor comunitari despre care se știa că sunt interesați și asociațiilor acestora, tuturor importatorilor selectați în eșantion și asociațiilor acestora, furnizorilor despre care se știa că sunt interesați și producătorilor exportatori selectați în eșantion. În plus, s-au trimis chestionare tuturor producătorilor din țări potențial analoage identificate de către Comisie (a se vedea mai departe considerentele 40–41).

| (10) | S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a patru producători comunitari, reprezentând 100 % din producția comunitară totală, din partea a șase importatori în Comunitate neafiliați și, respectiv, din partea asociațiilor acestora. S-au primit, de asemenea, răspunsuri din partea tuturor producătorilor exportatori chinezi incluși în eșantion și din partea societăților afiliate acestora. În sfârșit, s-au primit, de asemenea, observații din partea asociației producătorilor chinezi și din partea unei asociații a importatorilor. |
| --- | --- |

(10)

S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a patru producători comunitari, reprezentând 100 % din producția comunitară totală, din partea a șase importatori în Comunitate neafiliați și, respectiv, din partea asociațiilor acestora. S-au primit, de asemenea, răspunsuri din partea tuturor producătorilor exportatori chinezi incluși în eșantion și din partea societăților afiliate acestora. În sfârșit, s-au primit, de asemenea, observații din partea asociației producătorilor chinezi și din partea unei asociații a importatorilor.

| (11) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Comunității și a efectuat vizite de verificare în localurile următoarelor societăți: | Producători exportatori din RPC:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Comunității și a efectuat vizite de verificare în localurile următoarelor societăți:

Producători exportatori din RPC:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang;

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang și comerciantul său afiliat Merry & Co., Ltd., Huangyan; |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang și comerciantul său afiliat Merry & Co., Ltd., Huangyan;

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

| | Producători comunitari:






  — | Halcon Group SA, Murcia, Spania; |
| --- | --- | --- |

Producători comunitari:

—

Halcon Group SA, Murcia, Spania;

| — | Cofrusa SA, Murcia, Spania; |
| --- | --- |

—

Cofrusa SA, Murcia, Spania;

| — | Agriconsa SA, Valencia, Spania; |
| --- | --- |

—

Agriconsa SA, Valencia, Spania;

| — | Videca SA, Valencia, Spania. |
| --- | --- |

—

Videca SA, Valencia, Spania.

1.3.   Perioada de anchetă (PA)

| (12) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada de la 1 octombrie 2002 până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(12)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada de la 1 octombrie 2002 până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Observații generale

| (13) | Mandarinele se recoltează toamna și iarna, sezonul de recoltare și punere în conserve debutează la începutul lunii octombrie și se încheie spre sfârșitul lunii ianuarie, anul următor. Produsul proaspăt este destinat pieței fructelor proaspete, pentru extragerea sucului sau pentru punere în conserve. Industria de punere în conserve a mandarinelor folosește sezonul (perioada dintre 1 octombrie și 30 septembrie anul următor) ca bază de comparație și Comisia a adoptat această practică în analizele sale. |
| --- | --- |

(13)

Mandarinele se recoltează toamna și iarna, sezonul de recoltare și punere în conserve debutează la începutul lunii octombrie și se încheie spre sfârșitul lunii ianuarie, anul următor. Produsul proaspăt este destinat pieței fructelor proaspete, pentru extragerea sucului sau pentru punere în conserve. Industria de punere în conserve a mandarinelor folosește sezonul (perioada dintre 1 octombrie și 30 septembrie anul următor) ca bază de comparație și Comisia a adoptat această practică în analizele sale.

2.2.   Produsul în cauză

| (14) | Produsul în cauză este reprezentat de mandarinele preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilking și alți hibrizi similari de citrice fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori și astfel cum sunt definite la poziția 2008 din NC. Acestea sunt clasificate în prezent după cum urmează: la codul NC 2008 30 55 este înscris produsul în cauză fără adaos de alcool, dar cu adaos de zahăr și în ambalaje directe cu un conținut net mai mare de 1kg; la codul NC 2008 30 75 este înscris produsul în cauză fără adaos de alcool, dar cu adaos de zahăr și în ambalaje directe cu un conținut net mai mic sau egal cu 1kg. În plus, codul ex CN 2008 30 90 conține în parte mandarine (inclusiv tangerine și satsuma, clementine, wilking și alți hibrizi similari de citrice, preparate sau conservate fără adaos de alcool sau adaos de zahăr (de obicei în apă sau în suc propriu). |
| --- | --- |

(14)

Produsul în cauză este reprezentat de mandarinele preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilking și alți hibrizi similari de citrice fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori și astfel cum sunt definite la poziția 2008 din NC. Acestea sunt clasificate în prezent după cum urmează: la codul NC 2008 30 55 este înscris produsul în cauză fără adaos de alcool, dar cu adaos de zahăr și în ambalaje directe cu un conținut net mai mare de 1kg; la codul NC 2008 30 75 este înscris produsul în cauză fără adaos de alcool, dar cu adaos de zahăr și în ambalaje directe cu un conținut net mai mic sau egal cu 1kg. În plus, codul ex CN 2008 30 90 conține în parte mandarine (inclusiv tangerine și satsuma, clementine, wilking și alți hibrizi similari de citrice, preparate sau conservate fără adaos de alcool sau adaos de zahăr (de obicei în apă sau în suc propriu).

| (15) | Din ancheta preliminară a rezultat că produsul în cauză se obține prin decojirea sau prin tăierea anumitor soiuri de citrice mici (în special satsuma), care sunt ambalate apoi într-un mediu de sirop de zahăr, suc sau apă. Decojirea și tăierea pot fi efectuate cu mâna sau la mașină. |
| --- | --- |

(15)

Din ancheta preliminară a rezultat că produsul în cauză se obține prin decojirea sau prin tăierea anumitor soiuri de citrice mici (în special satsuma), care sunt ambalate apoi într-un mediu de sirop de zahăr, suc sau apă. Decojirea și tăierea pot fi efectuate cu mâna sau la mașină.

| (16) | Produsul în cauză există sub diferite greutăți și răspunde în același timp cererii pieței de consum, industriei alimentare și sectorului de catering. Cea mai mare parte a pieței de consum este dominată de conservele cu o greutate netă de 312 grame (g) (175 g greutate netă fără sirop), cu toate că ambalajele de 850 g (480 g) câștigă pondere pe piață. Ambalajele cu conținut mare, în special cele de 2,65 kg (1 500 g) și de 3,1 kg (1 700 g) sunt utilizate de industria alimentară și sectorul de catering, cel mai apreciat fiind cel de 2,65 kg. |
| --- | --- |

(16)

Produsul în cauză există sub diferite greutăți și răspunde în același timp cererii pieței de consum, industriei alimentare și sectorului de catering. Cea mai mare parte a pieței de consum este dominată de conservele cu o greutate netă de 312 grame (g) (175 g greutate netă fără sirop), cu toate că ambalajele de 850 g (480 g) câștigă pondere pe piață. Ambalajele cu conținut mare, în special cele de 2,65 kg (1 500 g) și de 3,1 kg (1 700 g) sunt utilizate de industria alimentară și sectorul de catering, cel mai apreciat fiind cel de 2,65 kg.

| (17) | Satsuma, clementinele și alte citrice mici sunt de obicei cunoscute sub denumirea colectivă de „mandarine”. Majoritatea acestor soiuri pot fi consumate în stare proaspătă sau pentru producția de sucuri sau de conserve. Ele sunt similare, iar preparatele sau conservele derivate sunt, din acest motiv, considerate ca fiind un singur produs. |
| --- | --- |

(17)

Satsuma, clementinele și alte citrice mici sunt de obicei cunoscute sub denumirea colectivă de „mandarine”. Majoritatea acestor soiuri pot fi consumate în stare proaspătă sau pentru producția de sucuri sau de conserve. Ele sunt similare, iar preparatele sau conservele derivate sunt, din acest motiv, considerate ca fiind un singur produs.

2.3.   Produsul similar

| (18) | Unul dintre importatorii europeni a susținut că produsul în cauză importat din RPC este de calitate mai bună pentru că mandarinele chineze conțin mai puține semințe/sâmburi. |
| --- | --- |

(18)

Unul dintre importatorii europeni a susținut că produsul în cauză importat din RPC este de calitate mai bună pentru că mandarinele chineze conțin mai puține semințe/sâmburi.

| (19) | Ca și în regulamentul măsurilor de protecție, unele părți au susținut că există diferențe în privința calității între produsul în cauză și cel produs de industria comunitară. Producătorii comunitari au susținut că există o preferință a consumatorilor pentru produsele lor, datorată percepției că standardele de igienă sunt mai ridicate în timpul procesului de punere în conserve. |
| --- | --- |

(19)

Ca și în regulamentul măsurilor de protecție, unele părți au susținut că există diferențe în privința calității între produsul în cauză și cel produs de industria comunitară. Producătorii comunitari au susținut că există o preferință a consumatorilor pentru produsele lor, datorată percepției că standardele de igienă sunt mai ridicate în timpul procesului de punere în conserve.

| (20) | Comisia a anchetat aceste afirmații și a constatat următoarele:






  (a) | produsul importat și produsul comunitar prezintă caracteristici fizice, cum ar fi gust, dimensiune, formă și consistența pulpei, identice sau similare. Există unele diferențe din punct de vedere calitativ, dar acestea nu afectează caracteristicile de bază ale produsului și nici percepția utilizatorului/consumatorului ca fiind o singură categorie de produse; |
| --- | --- | --- |

(20)

Comisia a anchetat aceste afirmații și a constatat următoarele:

(a)

produsul importat și produsul comunitar prezintă caracteristici fizice, cum ar fi gust, dimensiune, formă și consistența pulpei, identice sau similare. Există unele diferențe din punct de vedere calitativ, dar acestea nu afectează caracteristicile de bază ale produsului și nici percepția utilizatorului/consumatorului ca fiind o singură categorie de produse;

| (b) | produsul importat și produsul comunitar se vând prin canale de distribuție similare sau identice. Cumpărătorii au acces cu ușurință la informațiile privind prețurile, iar concurența între produsul în cauză și cel produs de industria comunitară se manifestă, în principal, la nivelul prețurilor; |
| --- | --- |

(b)

produsul importat și produsul comunitar se vând prin canale de distribuție similare sau identice. Cumpărătorii au acces cu ușurință la informațiile privind prețurile, iar concurența între produsul în cauză și cel produs de industria comunitară se manifestă, în principal, la nivelul prețurilor;

| (c) | produsul importat și produsul comunitar sunt destinate unor utilizări finale identice sau similare; |
| --- | --- |

(c)

produsul importat și produsul comunitar sunt destinate unor utilizări finale identice sau similare;

| (d) | produsul importat și produsul comunitar sunt percepute de consumatori ca fiind interschimbabile și satisfac același tip de cerere. În această privință, diferențele identificate de unii importatori sunt de mică importanță pentru analiza efectuată în cadrul acestei secțiuni; |
| --- | --- |

(d)

produsul importat și produsul comunitar sunt percepute de consumatori ca fiind interschimbabile și satisfac același tip de cerere. În această privință, diferențele identificate de unii importatori sunt de mică importanță pentru analiza efectuată în cadrul acestei secțiuni;

| (e) | produsul importat și produsul comunitar, clasificate în mod normal la codul ex CN 2008 30 90 (citrice fără adaos de alcool sau fără adaos de zahăr de obicei în apă sau în suc propriu), care nu au fost cuprinse de măsurile de protecție, folosesc au și ele utilizări finale identice sau similare și sunt percepute de consumatori ca fiind pe deplin interschimbabile și similare în toate caracteristicile de bază cu produsele clasificate în mod normal sub celelalte două coduri CN, respectiv 2008 30 55 și 2008 30 75. |
| --- | --- |

(e)

produsul importat și produsul comunitar, clasificate în mod normal la codul ex CN 2008 30 90 (citrice fără adaos de alcool sau fără adaos de zahăr de obicei în apă sau în suc propriu), care nu au fost cuprinse de măsurile de protecție, folosesc au și ele utilizări finale identice sau similare și sunt percepute de consumatori ca fiind pe deplin interschimbabile și similare în toate caracteristicile de bază cu produsele clasificate în mod normal sub celelalte două coduri CN, respectiv 2008 30 55 și 2008 30 75.

Având în vedere că, pentru a fi „similare”, produsele nu trebuie să fie perfect identice, nu este suficientă orice diferență minoră pentru a infirma concluzia generală privind similitudinea dintre produsul importat și cel comunitar.

| (21) | Prin urmare, Comisia concluzionează că produsul importat și produsul comunitar se consideră a fi similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(21)

Prin urmare, Comisia concluzionează că produsul importat și produsul comunitar se consideră a fi similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   EȘANTIONARE

3.1.   Eșantionarea producătorilor exportatori din RPC

| (22) | Ținând cont de numărul mare al producătorilor exportatori din RPC, în avizul de deschidere s-a propus să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

Ținând cont de numărul mare al producătorilor exportatori din RPC, în avizul de deschidere s-a propus să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (23) | Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de cincisprezece zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților acestora cu privire la fabricarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților de legătură ale acestora implicate în fabricarea și/sau vânzarea produsului în cauză. De asemenea, au fost consultate autoritățile chineze și asociația producătorilor. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de cincisprezece zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților acestora cu privire la fabricarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților de legătură ale acestora implicate în fabricarea și/sau vânzarea produsului în cauză. De asemenea, au fost consultate autoritățile chineze și asociația producătorilor.

3.1.1.   Preselectarea producătorilor exportatori care au cooperat

| (24) | Șaisprezece societăți/grupuri de societăți afiliate din RPC s-au făcut cunoscute și au comunicat informațiile solicitate în termenul prevăzut în avizul de deschidere. Toate au raportat exporturi către Comunitate în timpul perioadei de anchetă și și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(24)

Șaisprezece societăți/grupuri de societăți afiliate din RPC s-au făcut cunoscute și au comunicat informațiile solicitate în termenul prevăzut în avizul de deschidere. Toate au raportat exporturi către Comunitate în timpul perioadei de anchetă și și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion.

| (25) | S-a considerat că producătorii-exportatori care nu s-au făcut cunoscuți în termenul menționat anterior sau nu au comunicat informațiile solicitate în termenul prevăzut nu au cooperat la anchetă. Totuși, o comparație între datele de import Eurostat și volumul exporturilor produsului în cauză către Comunitate raportat pentru perioada de anchetă de către societățile menționate în considerentul 3.1.1 sugerează că nivelul de cooperare al producătorilor exportatori chinezi este foarte ridicat. |
| --- | --- |

(25)

S-a considerat că producătorii-exportatori care nu s-au făcut cunoscuți în termenul menționat anterior sau nu au comunicat informațiile solicitate în termenul prevăzut nu au cooperat la anchetă. Totuși, o comparație între datele de import Eurostat și volumul exporturilor produsului în cauză către Comunitate raportat pentru perioada de anchetă de către societățile menționate în considerentul 3.1.1 sugerează că nivelul de cooperare al producătorilor exportatori chinezi este foarte ridicat.

3.1.2.   Selectarea eșantionului

| (26) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din regulamentul de bază, a fost luată în considerare pentru selectarea eșantionului dimensiunea producătorilor exportatori în ceea ce privește vânzările la export către Comunitate. Pe baza acestui criteriu a fost ales un eșantion format din patru producători exportatori, doi dintre ei afiliați. Pe baza informației de eșantionare, societățile alese au realizat, în perioada de anchetă, peste 60 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Comunitate raportat de companiile menționate anterior în considerentul 3.1.1. În plus, una dintre societăți a realizat vânzări substanțiale pe piața internă în perioada de anchetă. S-a considerat, astfel, că un astfel de eșantion ar permite limitarea anchetei la un număr rezonabil de producători exportatori care ar putea fi anchetați în limita de timp disponibilă, asigurându-se, în același timp, un nivel ridicat de reprezentare. Au fost consultați toți producătorii exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC și nu a existat nicio obiecție cu privire la limita de timp stabilită în acest scop. |
| --- | --- |

(26)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din regulamentul de bază, a fost luată în considerare pentru selectarea eșantionului dimensiunea producătorilor exportatori în ceea ce privește vânzările la export către Comunitate. Pe baza acestui criteriu a fost ales un eșantion format din patru producători exportatori, doi dintre ei afiliați. Pe baza informației de eșantionare, societățile alese au realizat, în perioada de anchetă, peste 60 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Comunitate raportat de companiile menționate anterior în considerentul 3.1.1. În plus, una dintre societăți a realizat vânzări substanțiale pe piața internă în perioada de anchetă. S-a considerat, astfel, că un astfel de eșantion ar permite limitarea anchetei la un număr rezonabil de producători exportatori care ar putea fi anchetați în limita de timp disponibilă, asigurându-se, în același timp, un nivel ridicat de reprezentare. Au fost consultați toți producătorii exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC și nu a existat nicio obiecție cu privire la limita de timp stabilită în acest scop.

3.2.   Examinarea individuală

| (27) | Niciunul dintre producătorii exportatori care nu au fost incluși în eșantion nu a solicitat să i se calculeze o marjă individuală de dumping și nu a prezentat informația relevantă în termenul limită stabilit, în scopul aplicării articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, în cadrul acestei anchete nu s-a realizat o examinare individuală a producătorilor exportatori. |
| --- | --- |

(27)

Niciunul dintre producătorii exportatori care nu au fost incluși în eșantion nu a solicitat să i se calculeze o marjă individuală de dumping și nu a prezentat informația relevantă în termenul limită stabilit, în scopul aplicării articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, în cadrul acestei anchete nu s-a realizat o examinare individuală a producătorilor exportatori.

3.3.   Eșantionarea importatorilor

| (28) | Din cauza numărului mare de importatori identificați în plângere și în ancheta precedentă de protecție, s-a propus, în avizul de deschidere, să se recurgă și la eșantionarea acestora, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. S-au oferit să coopereze un mare număr de importatori. Au fost incluși în eșantion cei mai importanți importatori, luând în considerare volumul importurilor. Acești importatori realizează împreună puțin peste 60 % din totalul importurilor comunitare. |
| --- | --- |

(28)

Din cauza numărului mare de importatori identificați în plângere și în ancheta precedentă de protecție, s-a propus, în avizul de deschidere, să se recurgă și la eșantionarea acestora, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. S-au oferit să coopereze un mare număr de importatori. Au fost incluși în eșantion cei mai importanți importatori, luând în considerare volumul importurilor. Acești importatori realizează împreună puțin peste 60 % din totalul importurilor comunitare.

4.   DUMPINGUL

4.1.   Statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață

| (29) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)–(6) din articolul menționat pentru producătorii în cazul cărora s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(29)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)–(6) din articolul menționat pentru producătorii în cazul cărora s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (30) | Pe scurt și numai în scop orientativ, criteriile care trebuie îndeplinite pentru acordarea statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sunt prezentate mai jos, în formă rezumată:






  1. | deciziile și costurile economice sunt stabilite ca reacție la condițiile de piață și fără intervenția statului; |
| --- | --- | --- |

(30)

Pe scurt și numai în scop orientativ, criteriile care trebuie îndeplinite pentru acordarea statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sunt prezentate mai jos, în formă rezumată:

1.

deciziile și costurile economice sunt stabilite ca reacție la condițiile de piață și fără intervenția statului;

| 2. | evidențele contabile sunt auditate independent, în conformitate cu standardele de contabilitate internaționale și aplicate în toate situațiile; |
| --- | --- |

2.

evidențele contabile sunt auditate independent, în conformitate cu standardele de contabilitate internaționale și aplicate în toate situațiile;

| 3. | nu există denaturări semnificative moștenite de la sistemul anterior de economie planificată; |
| --- | --- |

3.

nu există denaturări semnificative moștenite de la sistemul anterior de economie planificată;

| 4. | legislația privind falimentul și proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea; |
| --- | --- |

4.

legislația privind falimentul și proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea;

| 5. | operațiunile de schimb se efectuează la cursul pieței. |
| --- | --- |

5.

operațiunile de schimb se efectuează la cursul pieței.

| (31) | În cadrul prezentei anchete, unul dintre producătorii exportatori incluși în eșantion (a se vedea mai sus considerentele 22-26) a răspuns la formularul de cerere de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. |
| --- | --- |

(31)

În cadrul prezentei anchete, unul dintre producătorii exportatori incluși în eșantion (a se vedea mai sus considerentele 22-26) a răspuns la formularul de cerere de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.

| (32) | Acest producător exportator nu poate primi statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață pentru că nu a reușit să arate că îndeplinește condițiile precizate prin primul, al doilea și al treilea criteriu din articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În mod special, cu privire la primul criteriu, s-a constatat la fața locului faptul că muncitorii semnau contractele de muncă în alb, fără nicio referire la plată și orele de muncă. Prin urmare, a fost imposibil să se determine condițiile în care sunt recrutați și plătiți muncitorii și, mai departe, dacă oferta și cererea se reflectă în costurile cu forța de muncă. În ceea ce privește al doilea criteriu, s-a constatat la fața locului nerespectarea standardelor de contabilitate internaționale (respectiv principiul contabilității pe bază de angajamente, compensare, incoerență între sumele raportate în situația financiară și registrele contabile sursă, lipsa reprezentării fidele a tranzacțiilor), atât în situațiile financiare cât și în auditul acestora, ceea ce pune sub semnul întrebării credibilitatea situațiilor financiare ale societății. În ceea ce privește al treilea criteriu, s-a stabilit că societatea a beneficiat de unele subvenții (de exemplu rambursare de TVA care nu fusese plătit niciodată de către furnizori/fermieri și unele subvenții la export din partea Fondului pentru proiecte de dezvoltare a comerțului exterior la nivel provincial, precum și o bonificație de export), ceea ce indică prezența în continuare a unor denaturări semnificative moștenite de la sistemul anterior de economie planificată. |
| --- | --- |

(32)

Acest producător exportator nu poate primi statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață pentru că nu a reușit să arate că îndeplinește condițiile precizate prin primul, al doilea și al treilea criteriu din articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În mod special, cu privire la primul criteriu, s-a constatat la fața locului faptul că muncitorii semnau contractele de muncă în alb, fără nicio referire la plată și orele de muncă. Prin urmare, a fost imposibil să se determine condițiile în care sunt recrutați și plătiți muncitorii și, mai departe, dacă oferta și cererea se reflectă în costurile cu forța de muncă. În ceea ce privește al doilea criteriu, s-a constatat la fața locului nerespectarea standardelor de contabilitate internaționale (respectiv principiul contabilității pe bază de angajamente, compensare, incoerență între sumele raportate în situația financiară și registrele contabile sursă, lipsa reprezentării fidele a tranzacțiilor), atât în situațiile financiare cât și în auditul acestora, ceea ce pune sub semnul întrebării credibilitatea situațiilor financiare ale societății. În ceea ce privește al treilea criteriu, s-a stabilit că societatea a beneficiat de unele subvenții (de exemplu rambursare de TVA care nu fusese plătit niciodată de către furnizori/fermieri și unele subvenții la export din partea Fondului pentru proiecte de dezvoltare a comerțului exterior la nivel provincial, precum și o bonificație de export), ceea ce indică prezența în continuare a unor denaturări semnificative moștenite de la sistemul anterior de economie planificată.

| (33) | Pe baza celor enumerate anterior, singurul producător exportator chinez care a cerut statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață nu a demonstrat că îndeplinește toate criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, în consecință, nu a fost posibil să i se acorde statutul respectiv. |
| --- | --- |

(33)

Pe baza celor enumerate anterior, singurul producător exportator chinez care a cerut statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață nu a demonstrat că îndeplinește toate criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, în consecință, nu a fost posibil să i se acorde statutul respectiv.

4.2.   Tratament individual

| (34) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pentru țările care intră sub incidența acestui articol se stabilește, după caz, o taxă aplicabilă la nivel național, cu excepția cazurilor în care societățile pot dovedi că îndeplinesc toate criteriile enunțate la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pentru țările care intră sub incidența acestui articol se stabilește, după caz, o taxă aplicabilă la nivel național, cu excepția cazurilor în care societățile pot dovedi că îndeplinesc toate criteriile enunțate la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (35) | Singurul producător exportator din eșantion care a cerut statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață a cerut și tratament individual, în eventualitatea în care nu va primi statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață. La rândul lor, au cerut tratament individual și ceilalți producători exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(35)

Singurul producător exportator din eșantion care a cerut statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață a cerut și tratament individual, în eventualitatea în care nu va primi statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață. La rândul lor, au cerut tratament individual și ceilalți producători exportatori incluși în eșantion.

| (36) | Pentru toate societățile în cauză, examinarea preliminară a cererilor de tratament individual a arătat că îndeplinesc criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratamentul individual. |
| --- | --- |

(36)

Pentru toate societățile în cauză, examinarea preliminară a cererilor de tratament individual a arătat că îndeplinesc criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratamentul individual.

| (37) | Prin urmare, s-a concluzionat că tratamentul individual trebuie să fie acordat cu titlu provizoriu următorilor producători-exportatori chinezi:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang; |
| --- | --- | --- |

(37)

Prin urmare, s-a concluzionat că tratamentul individual trebuie să fie acordat cu titlu provizoriu următorilor producători-exportatori chinezi:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang;

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan; |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan;

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

4.3.   Valoarea normală

| (38) | Din motivele precizate anterior, nu s-a acordat statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață niciunui producător exportator din RPC. |
| --- | --- |

(38)

Din motivele precizate anterior, nu s-a acordat statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață niciunui producător exportator din RPC.

| (39) | Prin urmare, valoarea normală se stabilește, pentru toți producătorii exportatori chinezi, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(39)

Prin urmare, valoarea normală se stabilește, pentru toți producătorii exportatori chinezi, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (40) | Conform informației incluse în plângere, produsul în cauză nu se produce în cantități semnificative în afara Comunității și țării în cauză. S-a sugerat, prin urmare, în avizul de deschidere, ca valoarea normală să fie calculată pe orice altă bază rezonabilă, respectiv prețurile plătite sau care pot fi plătite în Comunitate pentru produsul similar. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în această privință. Însăși Comisia a continuat să caute orice posibilă țară analoagă după publicarea avizului de deschidere. Comisia a solicitat cooperarea tuturor producătorilor cunoscuți din Thailanda. Unul dintre aceștia s-a declarat de acord, inițial, să participe la anchetă, dar nu a mai răspuns, mai târziu, la chestionar. Celelalte companii nu au reacționat în niciun fel. |
| --- | --- |

(40)

Conform informației incluse în plângere, produsul în cauză nu se produce în cantități semnificative în afara Comunității și țării în cauză. S-a sugerat, prin urmare, în avizul de deschidere, ca valoarea normală să fie calculată pe orice altă bază rezonabilă, respectiv prețurile plătite sau care pot fi plătite în Comunitate pentru produsul similar. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în această privință. Însăși Comisia a continuat să caute orice posibilă țară analoagă după publicarea avizului de deschidere. Comisia a solicitat cooperarea tuturor producătorilor cunoscuți din Thailanda. Unul dintre aceștia s-a declarat de acord, inițial, să participe la anchetă, dar nu a mai răspuns, mai târziu, la chestionar. Celelalte companii nu au reacționat în niciun fel.

| (41) | Doi producători exportatori din țara în cauză și o asociație de importatori și angrosiști nu s-au declarat de acord cu calcularea valorii normale pe baza prețurilor plătite sau care pot fi plătite în Comunitate, dar nu au oferit nicio altă soluție conformă cu regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(41)

Doi producători exportatori din țara în cauză și o asociație de importatori și angrosiști nu s-au declarat de acord cu calcularea valorii normale pe baza prețurilor plătite sau care pot fi plătite în Comunitate, dar nu au oferit nicio altă soluție conformă cu regulamentul de bază.

| (42) | Având în vedere cele de mai sus, s-a decis cu titlu provizoriu să se determine valoarea normală pentru toți producătorii exportatori cuprinși în eșantion pe orice altă bază rezonabilă, în cazul de față pe baza prețurilor plătite sau care pot fi plătite în comunitate pentru produsul similar, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(42)

Având în vedere cele de mai sus, s-a decis cu titlu provizoriu să se determine valoarea normală pentru toți producătorii exportatori cuprinși în eșantion pe orice altă bază rezonabilă, în cazul de față pe baza prețurilor plătite sau care pot fi plătite în comunitate pentru produsul similar, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (43) | În urma alegerii prețurilor plătite sau care pot fi plătite în Comunitate, valoarea normală s-a calculat pe baza datelor verificate la sediile producătorilor comunitari cooperanți enumerați anterior în considerentul (10). |
| --- | --- |

(43)

În urma alegerii prețurilor plătite sau care pot fi plătite în Comunitate, valoarea normală s-a calculat pe baza datelor verificate la sediile producătorilor comunitari cooperanți enumerați anterior în considerentul (10).

| (44) | S-a constatat că vânzările acestor producători comunitari de produs similar pe piața internă sunt reprezentative comparativ cu produsul în cauză exportat către Comunitate de către producătorii exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(44)

S-a constatat că vânzările acestor producători comunitari de produs similar pe piața internă sunt reprezentative comparativ cu produsul în cauză exportat către Comunitate de către producătorii exportatori incluși în eșantion.

| (45) | Având în vedere că prețurile de vânzare ale industriei comunitare erau generatoare de pierderi, a trebuit ca ele să fie ajustate corespunzător pentru a include o marjă de profit rezonabilă, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Profitul de 6,8 % folosit a fost cel obținut în ultimul sezon de punere în conserve (2000/2001) înainte de creșterea masivă a importurilor din China care au dus la impunerea de măsuri de protecție, respectiv ultimul sezon în care condițiile de piață nu au fost influențate de importuri prejudiciabile la prețuri anormal de scăzute. |
| --- | --- |

(45)

Având în vedere că prețurile de vânzare ale industriei comunitare erau generatoare de pierderi, a trebuit ca ele să fie ajustate corespunzător pentru a include o marjă de profit rezonabilă, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Profitul de 6,8 % folosit a fost cel obținut în ultimul sezon de punere în conserve (2000/2001) înainte de creșterea masivă a importurilor din China care au dus la impunerea de măsuri de protecție, respectiv ultimul sezon în care condițiile de piață nu au fost influențate de importuri prejudiciabile la prețuri anormal de scăzute.

4.4.   Prețurile de export

| (46) | Prețurile de export au fost calculate pe baza prețurilor plătite de clienți neafiliați pentru exporturi din RPC în Comunitate. |
| --- | --- |

(46)

Prețurile de export au fost calculate pe baza prețurilor plătite de clienți neafiliați pentru exporturi din RPC în Comunitate.

4.5.   Comparația

| (47) | Valoarea normală și prețul de export au fost comparate la nivel franco fabrică. |
| --- | --- |

(47)

Valoarea normală și prețul de export au fost comparate la nivel franco fabrică.

| (48) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au făcut ajustări, atunci când a fost necesar, pentru diferențele de costuri de transport, asigurare și orice alte costuri legate de transport. |
| --- | --- |

(48)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au făcut ajustări, atunci când a fost necesar, pentru diferențele de costuri de transport, asigurare și orice alte costuri legate de transport.

4.6.   Marja de dumping

| (49) | Având în vedere cele de mai sus și în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja provizorie de dumping pentru toți exportatorii din RPC s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip de produs cu un preț de export mediu ponderat pe tip de produs determinat și ajustat astfel cum s-a explicat anterior. În conformitate cu practica constantă, s-a calculat o marjă de dumping medie ponderată pentru producătorii exportatori afiliați. Pentru producătorii exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion s-a calculat o marjă de dumping medie ponderată pe baza marjelor de dumping ale societăților incluse în eșantion. Mai mult, având în vedere cooperarea foarte bună a producătorilor exportatori (a se vedea mai sus considerentul 24), cea mai ridicată marjă de dumping individuală atribuită societăților incluse în eșantion a fost atribuită tuturor celorlalte societăți. |
| --- | --- |

(49)

Având în vedere cele de mai sus și în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja provizorie de dumping pentru toți exportatorii din RPC s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip de produs cu un preț de export mediu ponderat pe tip de produs determinat și ajustat astfel cum s-a explicat anterior. În conformitate cu practica constantă, s-a calculat o marjă de dumping medie ponderată pentru producătorii exportatori afiliați. Pentru producătorii exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion s-a calculat o marjă de dumping medie ponderată pe baza marjelor de dumping ale societăților incluse în eșantion. Mai mult, având în vedere cooperarea foarte bună a producătorilor exportatori (a se vedea mai sus considerentul 24), cea mai ridicată marjă de dumping individuală atribuită societăților incluse în eșantion a fost atribuită tuturor celorlalte societăți.

| (50) | Pe baza acestei comparații, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de vămuire, sunt următoarele:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 %; |
| --- | --- | --- |

(50)

Pe baza acestei comparații, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de vămuire, sunt următoarele:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 %;

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 %; |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 %;

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 134,7 %; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 134,7 %;

| — | producători exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion 128,4 %; |
| --- | --- |

—

producători exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion 128,4 %;

| — | toate celelalte societăți 139,6 %. |
| --- | --- |

—

toate celelalte societăți 139,6 %.

5.   PREJUDICIUL

5.1.   Observații generale

| (51) | Trebuie reamintit că produsul în cauză a fost obiectul măsurilor de protecție în cea mai mare parte din perioada luată în considerare. Aceasta s-a justificat prin faptul că industria comunitară a suferit un prejudiciu serios la finalul perioadei de observație din ancheta de protecție (respectiv 1998/1999-2002/2003). |
| --- | --- |

(51)

Trebuie reamintit că produsul în cauză a fost obiectul măsurilor de protecție în cea mai mare parte din perioada luată în considerare. Aceasta s-a justificat prin faptul că industria comunitară a suferit un prejudiciu serios la finalul perioadei de observație din ancheta de protecție (respectiv 1998/1999-2002/2003).

5.2.   Producția comunitară și industria comunitară

| (52) | În cursul prezentei anchete s-a constatat că patru producători comunitari fabrică produsul în cauză în Comunitate, iar plângerea a fost înaintată în numele acestora (Halcon Group SA, Murcia, Spania; Cofrusa SA, Murcia, Spania; Agriconsa SA, Valencia, Spania; Videca SA, Valencia, Spania). Niciunul dintre acești producători nu este afiliat la exportatori chinezi sau la importatori ai produsului în cauză din RPC. |
| --- | --- |

(52)

În cursul prezentei anchete s-a constatat că patru producători comunitari fabrică produsul în cauză în Comunitate, iar plângerea a fost înaintată în numele acestora (Halcon Group SA, Murcia, Spania; Cofrusa SA, Murcia, Spania; Agriconsa SA, Valencia, Spania; Videca SA, Valencia, Spania). Niciunul dintre acești producători nu este afiliat la exportatori chinezi sau la importatori ai produsului în cauză din RPC.

| (53) | Ancheta a arătat că producătorii comunitari au fabricat în perioada de anchetă aproximativ 34 100 de tone din produsul în cauză. Aceasta reprezintă 100 % din volumul total de produs similar fabricat în Comunitate. Așadar, se consideră că producătorii comunitari menționați anterior constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(53)

Ancheta a arătat că producătorii comunitari au fabricat în perioada de anchetă aproximativ 34 100 de tone din produsul în cauză. Aceasta reprezintă 100 % din volumul total de produs similar fabricat în Comunitate. Așadar, se consideră că producătorii comunitari menționați anterior constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (54) | Se observă că în timpul anchetei de protecție existau opt producători cooperanți în Comunitate. Faptul că au mai rămas doar patru producători în Comunitate, reflectă închiderea unora dintre societăți și fuziunea altora. |
| --- | --- |

(54)

Se observă că în timpul anchetei de protecție existau opt producători cooperanți în Comunitate. Faptul că au mai rămas doar patru producători în Comunitate, reflectă închiderea unora dintre societăți și fuziunea altora.

5.3.   Consumul comunitar

| (55) | În cursul perioadei examinate, consumul comunitar a evoluat după cum urmează: | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul comunitar (Tone) | 78 623 | 90 197 | 80 065 | 80 145 | 78 859 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 115 | 102 | 102 | 100 |

(55)

În cursul perioadei examinate, consumul comunitar a evoluat după cum urmează:

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Consumul comunitar (Tone)

78 623

90 197

80 065

80 145

78 859

Indice (2002/03 = 100)

100

115

102

102

100

| (56) | Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului total de vânzări de produs în cauză în UE realizat de industria comunitară, plus vânzările în UE realizate de foștii producători comunitari care nu mai produceau în timpul perioadei de anchetă, plus importurile din toate țările terțe. Cifrele cu privire la totalul vânzărilor de produs în cauză în UE realizate de industria comunitară reies din date verificate furnizate de către producătorii comunitari. Vânzările foștilor producători comunitari reies din estimări ale reclamanților și au fost verificate prin intermediul rezultatelor anchetei de protecție, inclusiv avizul C 322/06 publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 17 decembrie 2005. Cantitățile importate au fost obținute de la Eurostat. |
| --- | --- |

(56)

Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului total de vânzări de produs în cauză în UE realizat de industria comunitară, plus vânzările în UE realizate de foștii producători comunitari care nu mai produceau în timpul perioadei de anchetă, plus importurile din toate țările terțe. Cifrele cu privire la totalul vânzărilor de produs în cauză în UE realizate de industria comunitară reies din date verificate furnizate de către producătorii comunitari. Vânzările foștilor producători comunitari reies din estimări ale reclamanților și au fost verificate prin intermediul rezultatelor anchetei de protecție, inclusiv avizul C 322/06 publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 17 decembrie 2005. Cantitățile importate au fost obținute de la Eurostat.

| (57) | Așa cum s-a arătat în tabelul anterior, consumul produsului în cauză în Comunitate a fost relativ stabil în perioada luată în considerare, cu excepția creșterii remarcate în 2003/04. Această aparentă creștere a consumului se poate explica, în esență prin „stocarea” produsului în cauză descrisă în avizul menționat în considerentul anterior. Datele Eurostat confirmă existența acestui fenomen în noile state membre, anterior aderării acestora la UE în luna mai 2004. Într-adevăr, importurile în noile state membre au ajuns la aproape 15 000 de tone înainte de aderarea acestora (în timpul sezonului 2003/2004) și au scăzut considerabil la o medie de aproximativ 4 000 tone/an în timpul sezoanelor 2004/2005, 2005/2006 și 2006/2007. În perioada de anchetă, consumul poate fi considerat stabil, la un nivel conform cu perioada anterioară a anilor 2005 și 2006. |
| --- | --- |

(57)

Așa cum s-a arătat în tabelul anterior, consumul produsului în cauză în Comunitate a fost relativ stabil în perioada luată în considerare, cu excepția creșterii remarcate în 2003/04. Această aparentă creștere a consumului se poate explica, în esență prin „stocarea” produsului în cauză descrisă în avizul menționat în considerentul anterior. Datele Eurostat confirmă existența acestui fenomen în noile state membre, anterior aderării acestora la UE în luna mai 2004. Într-adevăr, importurile în noile state membre au ajuns la aproape 15 000 de tone înainte de aderarea acestora (în timpul sezonului 2003/2004) și au scăzut considerabil la o medie de aproximativ 4 000 tone/an în timpul sezoanelor 2004/2005, 2005/2006 și 2006/2007. În perioada de anchetă, consumul poate fi considerat stabil, la un nivel conform cu perioada anterioară a anilor 2005 și 2006.

5.4.   Importurile din RPC în Comunitate

5.4.1.   Volumul și cota de piață a importurilor de produs în cauză

| (58) | Volumul și cota de piață a importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:










  Volume de import | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC în tone- | 51 193 | 65 878 | 49 584 | 61 456 | 56 108 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 129 | 97 | 120 | 110 |
| Sursă: Eurostat |

(58)

Volumul și cota de piață a importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:

Volume de import

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

RPC în tone-

51 193

65 878

49 584

61 456

56 108

Indice (2002/03 = 100)

100

129

97

120

110

Sursă: Eurostat

| Cota de piață de consum | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | 65,1 % | 73 % | 61,9 % | 76,7 % | 71,1 % |

Cota de piață de consum

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

RPC

65,1 %

73 %

61,9 %

76,7 %

71,1 %

| (59) | Se poate observa în 2003/04 o creștere a importurilor din RPC în linie cu creșterea consumului comunitar remarcată anterior. Importurile au revenit la nivele mai scăzute în 2004/05 (după aderarea noilor state membre). Cota de piață a importurilor din China rămâne constant ridicată, având în vedere poziția Chinei de principal exportator al acestui produs în UE și în restul lumii. |
| --- | --- |

(59)

Se poate observa în 2003/04 o creștere a importurilor din RPC în linie cu creșterea consumului comunitar remarcată anterior. Importurile au revenit la nivele mai scăzute în 2004/05 (după aderarea noilor state membre). Cota de piață a importurilor din China rămâne constant ridicată, având în vedere poziția Chinei de principal exportator al acestui produs în UE și în restul lumii.

5.4.2.   Prețul importurilor și subcotarea de preț

| | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețuri de import din RPC Sursa Eurostat

  (Euro/tonă) | 595 | 525 | 531 | 612 | 596 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 88 | 89 | 103 | 100 |

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Prețuri de import din RPC Sursa Eurostat

(Euro/tonă)

595

525

531

612

596

Indice (2002 = 100)

100

88

89

103

100

| (60) | Tabelul de mai sus arată evoluția prețurilor medii ale importurilor din RPC. Pe parcursul perioadei considerate, prețurile au scăzut doar în 2003/04. În perioada de anchetă, prețurile au revenit la nivelul din 2002/2003. |
| --- | --- |

(60)

Tabelul de mai sus arată evoluția prețurilor medii ale importurilor din RPC. Pe parcursul perioadei considerate, prețurile au scăzut doar în 2003/04. În perioada de anchetă, prețurile au revenit la nivelul din 2002/2003.

| (61) | S-au comparat prețurile de vânzare practicate de industria comunitară și cele de import din țara în cauză pe piața Comunității în perioada de anchetă. Pe această piață, punctul de referință pentru livrarea importurilor și a producției comunitare este Hamburg. Din acest motiv, prețurile vânzărilor relevante ale industriei comunitare au fost cele către clienți neafiliați, ajustate, atunci când a fost necesar la un nivel de livrare la Hamburg, după deducerea remizelor și rabaturilor. S-au comparat aceste prețuri cu prețurile de vânzare practicate de către producătorii exportatori chinezi, exclusiv reducerile și ajustate, atunci când a fost necesar, la prețul CIF la Hamburg, plus taxa și costurile de vămuire. Ajustările au inclus, atunci când a fost cazul, taxa de protecție plătită de 301 Euro/MT pentru exporturile care au depășit cota. |
| --- | --- |

(61)

S-au comparat prețurile de vânzare practicate de industria comunitară și cele de import din țara în cauză pe piața Comunității în perioada de anchetă. Pe această piață, punctul de referință pentru livrarea importurilor și a producției comunitare este Hamburg. Din acest motiv, prețurile vânzărilor relevante ale industriei comunitare au fost cele către clienți neafiliați, ajustate, atunci când a fost necesar la un nivel de livrare la Hamburg, după deducerea remizelor și rabaturilor. S-au comparat aceste prețuri cu prețurile de vânzare practicate de către producătorii exportatori chinezi, exclusiv reducerile și ajustate, atunci când a fost necesar, la prețul CIF la Hamburg, plus taxa și costurile de vămuire. Ajustările au inclus, atunci când a fost cazul, taxa de protecție plătită de 301 Euro/MT pentru exporturile care au depășit cota.

| (62) | Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză importat a fost vândut în Comunitate la prețuri subcotate față de cele practicate de industria comunitară, cu 19,6 %-35,2 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii exportatori cooperanți care au făcut parte din eșantion. În plus, analiza formării prețurilor pentru industria comunitară arată că a avut loc un blocaj al prețurilor (și o scădere în perioada de anchetă) (a se vedea mai jos). |
| --- | --- |

(62)

Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză importat a fost vândut în Comunitate la prețuri subcotate față de cele practicate de industria comunitară, cu 19,6 %-35,2 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii exportatori cooperanți care au făcut parte din eșantion. În plus, analiza formării prețurilor pentru industria comunitară arată că a avut loc un blocaj al prețurilor (și o scădere în perioada de anchetă) (a se vedea mai jos).

5.5.   Situația industriei comunitare

| (63) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația acestei industrii de la 1 octombrie 2002 și până la perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația acestei industrii de la 1 octombrie 2002 și până la perioada de anchetă.

| (64) | Datele privind industria comunitară prezentate în continuare reprezintă un cumul de informații furnizate de cei patru producători comunitari. |
| --- | --- |

(64)

Datele privind industria comunitară prezentate în continuare reprezintă un cumul de informații furnizate de cei patru producători comunitari.

| (65) | Tabelul de mai jos arată, pentru producătorii comunitari, evoluția producției, a capacității de producție și a utilizării capacității. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (tone) | 31 238 | 23 000 | 28 865 | 16 149 | 34 125 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 73 | 92 | 52 | 109 |
| Capacitatea de producție (în tone) | 74 380 | 74 380 | 74 380 | 66 380 | 68 380 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 100 | 100 | 89 | 92 |
| Utilizarea capacităților (%) | 42 % | 31 % | 39 % | 24 % | 50 % |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 93 | 57 | 119 |

(65)

Tabelul de mai jos arată, pentru producătorii comunitari, evoluția producției, a capacității de producție și a utilizării capacității.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Producție (tone)

31 238

23 000

28 865

16 149

34 125

Indice (2002/03 = 100)

100

73

92

52

109

Capacitatea de producție (în tone)

74 380

74 380

74 380

66 380

68 380

Indice (2002/03 = 100)

100

100

100

89

92

Utilizarea capacităților (%)

42 %

31 %

39 %

24 %

50 %

Indice (2002/03 = 100)

100

74

93

57

119

| (66) | Așa cum se arată în tabelul de mai sus, producția a variat ca rezultat al unor recolte mai mici în 2003/04 și 2005/06. Capacitatea de producție a scăzut spre sfârșitul perioadei luate în considerare. Capacitatea de utilizare a rămas, indiferent de fluctuațiile de recoltă, la nivele foarte scăzute în întreaga perioadă. |
| --- | --- |

(66)

Așa cum se arată în tabelul de mai sus, producția a variat ca rezultat al unor recolte mai mici în 2003/04 și 2005/06. Capacitatea de producție a scăzut spre sfârșitul perioadei luate în considerare. Capacitatea de utilizare a rămas, indiferent de fluctuațiile de recoltă, la nivele foarte scăzute în întreaga perioadă.

| (67) | Cifrele de mai jos reprezintă cantitățile aflate în stocurile industriei comunitare la sfârșitul fiecărei perioade. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri (tone) | 7 159 | 3 695 | 6 140 | 1 688 | 11 895 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 52 | 86 | 24 | 166 |

(67)

Cifrele de mai jos reprezintă cantitățile aflate în stocurile industriei comunitare la sfârșitul fiecărei perioade.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Stocuri (tone)

7 159

3 695

6 140

1 688

11 895

Indice (2002/03 = 100)

100

52

86

24

166

| (68) | Trebuie remarcat că produsul în cauză are o durată lungă de depozitare (de peste trei ani), menținându-și caracteristicile în ceea ce privește gustul și culoarea. |
| --- | --- |

(68)

Trebuie remarcat că produsul în cauză are o durată lungă de depozitare (de peste trei ani), menținându-și caracteristicile în ceea ce privește gustul și culoarea.

| (69) | Stocurile au fluctuat pe parcursul perioadei luate în considerare, dar au crescut simțitor în perioada de anchetă. Cauza pare a fi presiunea importurilor care au făcut obiectul unui dumping și a așteptării dispariției măsurilor de protecție, încurajând importatorii să treacă de la industria comunitară la importurile chineze ca sursă a produsului în cauză. |
| --- | --- |

(69)

Stocurile au fluctuat pe parcursul perioadei luate în considerare, dar au crescut simțitor în perioada de anchetă. Cauza pare a fi presiunea importurilor care au făcut obiectul unui dumping și a așteptării dispariției măsurilor de protecție, încurajând importatorii să treacă de la industria comunitară la importurile chineze ca sursă a produsului în cauză.

| (70) | Cifrele de mai jos reprezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii la vânzare practicate de industria comunitară. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor industriei comunitare în tone | 17 635 | 19 705 | 23 240 | 17 769 | 21 387 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 112 | 132 | 101 | 121 |
| Cota de piață | 22,4 % | 21,8 % | 29,0 % | 22,2 % | 27,1 % |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 97 | 129 | 99 | 121 |
| Prețuri medii de vânzare (în EURO/tonă) | 824,3 | 819,8 | 840,6 | 1 058,7 | 1 034,6 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 102 | 128 | 125 |

(70)

Cifrele de mai jos reprezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii la vânzare practicate de industria comunitară.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Volumul vânzărilor industriei comunitare în tone

17 635

19 705

23 240

17 769

21 387

Indice (2002/03 = 100)

100

112

132

101

121

Cota de piață

22,4 %

21,8 %

29,0 %

22,2 %

27,1 %

Indice (2002/03 = 100)

100

97

129

99

121

Prețuri medii de vânzare (în EURO/tonă)

824,3

819,8

840,6

1 058,7

1 034,6

Indice (2002/03 = 100)

100

99

102

128

125

| (71) | Cu toate că existau măsuri de protecție și au dispărut mai mulți producători comunitari (a căror cotă de piață a scăzut de la 11,2 % în 2002/03 la 8,1 % în 2004/05 și apoi a dispărut), volumul vânzărilor industriei comunitare a crescut ușor în termeni absoluți, dar a rămas scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare. Într-adevăr, cota de piață a industriei comunitare a crescut cu numai 4,7 puncte procentuale pe parcursul perioadei luate în considerare. Prețurile medii la vânzare au crescut pe parcursul perioadei luate în considerare, dar nu atât cât ar fi fost necesar pentru a se obține un profit normal, ceea ce scoate în evidență impactul pe care l-au avut importurile substanțiale din China, la prețuri foarte scăzute, asupra nivelului general al prețurilor. |
| --- | --- |

(71)

Cu toate că existau măsuri de protecție și au dispărut mai mulți producători comunitari (a căror cotă de piață a scăzut de la 11,2 % în 2002/03 la 8,1 % în 2004/05 și apoi a dispărut), volumul vânzărilor industriei comunitare a crescut ușor în termeni absoluți, dar a rămas scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare. Într-adevăr, cota de piață a industriei comunitare a crescut cu numai 4,7 puncte procentuale pe parcursul perioadei luate în considerare. Prețurile medii la vânzare au crescut pe parcursul perioadei luate în considerare, dar nu atât cât ar fi fost necesar pentru a se obține un profit normal, ceea ce scoate în evidență impactul pe care l-au avut importurile substanțiale din China, la prețuri foarte scăzute, asupra nivelului general al prețurilor.

| (72) | În general, se observă o creștere cu 5,2 % a cotei de piață a industriei comunitare în perioada luată în considerare, până la o cotă modestă de 27,6 % în perioada de anchetă, ceea ce arată că presiunea importurilor chineze nu a permis industriei comunitare să își îmbunătățească substanțial performanța. |
| --- | --- |

(72)

În general, se observă o creștere cu 5,2 % a cotei de piață a industriei comunitare în perioada luată în considerare, până la o cotă modestă de 27,6 % în perioada de anchetă, ceea ce arată că presiunea importurilor chineze nu a permis industriei comunitare să își îmbunătățească substanțial performanța.

| (73) | Marja de profit înaintea impozitării prezentată în continuare se referă la vânzările industriei comunitare și reflectă faptul că industria a rămas generatoare de pierderi, ajutată într-o oarecare măsură de impunerea de măsuri de protecție, dar amenințată de evitarea măsurilor din cauza stocării care avea loc în paralel (a se vedea considerentul 57). Efectul pozitiv al măsurilor de protecție se reflectă în special către finalul perioadei luate în considerare. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marja de profit înaintea impozitării | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 585 | 575 | 420 | 141 |
| Randamentul investițiilor (ROI) | –3 % | 7,2 % | 4,3 % | –31,2 % | –28,9 % |

(73)

Marja de profit înaintea impozitării prezentată în continuare se referă la vânzările industriei comunitare și reflectă faptul că industria a rămas generatoare de pierderi, ajutată într-o oarecare măsură de impunerea de măsuri de protecție, dar amenințată de evitarea măsurilor din cauza stocării care avea loc în paralel (a se vedea considerentul 57). Efectul pozitiv al măsurilor de protecție se reflectă în special către finalul perioadei luate în considerare.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Marja de profit înaintea impozitării

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

Indice (2002 = 100)

100

585

575

420

141

Randamentul investițiilor (ROI)

–3 %

7,2 %

4,3 %

–31,2 %

–28,9 %

| (74) | ROI prezentat anterior arată o tendință de declin după 2003/04. Micșorarea randamentului investițiilor arată, de asemenea, deteriorarea situației producătorilor comunitari. |
| --- | --- |

(74)

ROI prezentat anterior arată o tendință de declin după 2003/04. Micșorarea randamentului investițiilor arată, de asemenea, deteriorarea situației producătorilor comunitari.

| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flux de numerar (% din totalul vânzărilor) | 8,7 % | –0,5 % | –1,6 % | –4,6 % | 3,2 % |

2002

2003

2004

2005

2006

Flux de numerar (% din totalul vânzărilor)

8,7 %

–0,5 %

–1,6 %

–4,6 %

3,2 %

| (75) | Având în vedere că producătorii comunitari pun în conserve și alte tipuri de fructe, fluxul de numerar poate fi examinat numai în cadrul activității totale a companiei și nu doar în legătură cu produsul în cauză. Acest indicator este, prin urmare, mai puțin semnificativ și este prezentat pe ani financiari (ani calendaristici). Totuși, se poate observa că a avut loc o degradare progresivă până în 2005 și o revenire limitată în timpul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(75)

Având în vedere că producătorii comunitari pun în conserve și alte tipuri de fructe, fluxul de numerar poate fi examinat numai în cadrul activității totale a companiei și nu doar în legătură cu produsul în cauză. Acest indicator este, prin urmare, mai puțin semnificativ și este prezentat pe ani financiari (ani calendaristici). Totuși, se poate observa că a avut loc o degradare progresivă până în 2005 și o revenire limitată în timpul perioadei de anchetă.

| (76) | Tabelul următor prezintă evoluția investițiilor industriei comunitare.










  EUR | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții | 698 358 | 837 152 | 994 242 | 1 110 304 | 785 109 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 120 | 142 | 159 | 112 |

(76)

Tabelul următor prezintă evoluția investițiilor industriei comunitare.

EUR

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Investiții

698 358

837 152

994 242

1 110 304

785 109

Indice (2002/03 = 100)

100

120

142

159

112

| (77) | În ciuda evoluției negative a profitabilității, vizibilă mai sus, industria comunitară și-a sporit investițiile în produsul în cauză pentru a-i îmbunătăți competitivitatea. Investițiile s-au făcut mai ales în utilaje. Aceste acțiuni au contribuit semnificativ la îmbunătățirea eficienței industriei comunitare inclusă în eșantion. |
| --- | --- |

(77)

În ciuda evoluției negative a profitabilității, vizibilă mai sus, industria comunitară și-a sporit investițiile în produsul în cauză pentru a-i îmbunătăți competitivitatea. Investițiile s-au făcut mai ales în utilaje. Aceste acțiuni au contribuit semnificativ la îmbunătățirea eficienței industriei comunitare inclusă în eșantion.

| (78) | Există dovezi ale unei capacități reduse de mobilizare a capitalului pe parcursul perioadei luate în considerare, date fiind, printre altele, marjele negative de profit rezultate din producție și importanța produsului în activitatea globală a companiilor aflate în discuție. |
| --- | --- |

(78)

Există dovezi ale unei capacități reduse de mobilizare a capitalului pe parcursul perioadei luate în considerare, date fiind, printre altele, marjele negative de profit rezultate din producție și importanța produsului în activitatea globală a companiilor aflate în discuție.

| | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul angajaților | 1 975 | 1 965 | 1 837 | 1 546 | 2 091 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 93 | 78 | 106 |
| Productivitatea (ore muncă/tone produse) | 17 | 16,8 | 16 | 16,5 | 15,5 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 99 | 94 | 97 | 91 |
| Total ore lucrate în timpul sezonului | 531 000 | 386 000 | 462 000 | 266 000 | 529 000 |
| Indice (2002/03 = 100) | 100 | 74 | 88 | 60 | 116 |

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Numărul angajaților

1 975

1 965

1 837

1 546

2 091

Indice (2002/03 = 100)

100

99

93

78

106

Productivitatea (ore muncă/tone produse)

17

16,8

16

16,5

15,5

Indice (2002/03 = 100)

100

99

94

97

91

Total ore lucrate în timpul sezonului

531 000

386 000

462 000

266 000

529 000

Indice (2002/03 = 100)

100

74

88

60

116

| (79) | Trebuie reamintit că punerea în conserve a produsului în cauză este, prin definiție, o activitate sezonieră cu durata de 4 sau 5 luni și că cea mai mare parte a producției se realizează cu muncitori sezonieri. Prin urmare, proporția numărului de angajați este mai puțin semnificativă, în timp ce numărul total al orelor lucrate în timpul sezonului trebuie să fie considerat drept principalul indicator de ocupare a forței de muncă. Așa cum se vede din tabelul de mai sus, industria comunitară și-a îmbunătățit progresiv productivitatea. În perioada de anchetă, productivitatea obținută a atins nivelul cel mai ridicat din întreaga perioadă. Ca urmare, numărul de ore de muncă lucrate pentru producerea unei tone de produs finit a scăzut de la 17 în 2002/03 până la 15,5 în perioada de anchetă (– 9 %). Numărul angajaților a atins un vârf în perioada de anchetă ca rezultat al revenirii la volumele ridicate de producție după volumele scăzute fabricate în 2005/06. La aceasta se adaugă și un număr mai mare de ore lucrate în timpul sezonului din perioada de anchetă. Într-adevăr, productivitatea obținută de către industria comunitară în perioada de anchetă confirmă eforturile depuse pentru îmbunătățirea eficienței în fața influxului masiv de importuri din China care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(79)

Trebuie reamintit că punerea în conserve a produsului în cauză este, prin definiție, o activitate sezonieră cu durata de 4 sau 5 luni și că cea mai mare parte a producției se realizează cu muncitori sezonieri. Prin urmare, proporția numărului de angajați este mai puțin semnificativă, în timp ce numărul total al orelor lucrate în timpul sezonului trebuie să fie considerat drept principalul indicator de ocupare a forței de muncă. Așa cum se vede din tabelul de mai sus, industria comunitară și-a îmbunătățit progresiv productivitatea. În perioada de anchetă, productivitatea obținută a atins nivelul cel mai ridicat din întreaga perioadă. Ca urmare, numărul de ore de muncă lucrate pentru producerea unei tone de produs finit a scăzut de la 17 în 2002/03 până la 15,5 în perioada de anchetă (– 9 %). Numărul angajaților a atins un vârf în perioada de anchetă ca rezultat al revenirii la volumele ridicate de producție după volumele scăzute fabricate în 2005/06. La aceasta se adaugă și un număr mai mare de ore lucrate în timpul sezonului din perioada de anchetă. Într-adevăr, productivitatea obținută de către industria comunitară în perioada de anchetă confirmă eforturile depuse pentru îmbunătățirea eficienței în fața influxului masiv de importuri din China care au făcut obiectul unui dumping.

| (80) | Se atrage atenția că datele cu privire la salarii, exprimate în cifre absolute, nu sunt semnificative, din cauza fluctuațiilor puternice ale nivelului producției. Costul salariilor pe tona produsă este mai relevant și arată că, în ciuda unei creșteri naturale a salariului orar, din cauza inflației, sporurile de productivitate au permis industriei comunitare să scadă salariile pe tona produsă cu 3 puncte procentuale. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salarii (EUR) | 5 022 165 | 3 927 820 | 4 558 624 | 3 350 390 | 5 317 744 |
| Indice | 100 | 78 | 91 | 67 | 106 |
| Salarii pe tonă produsă (Euro) | 161 | 171 | 158 | 207 | 155 |
| Indice | 100 | 106 | 98 | 129 | 97 |

(80)

Se atrage atenția că datele cu privire la salarii, exprimate în cifre absolute, nu sunt semnificative, din cauza fluctuațiilor puternice ale nivelului producției. Costul salariilor pe tona produsă este mai relevant și arată că, în ciuda unei creșteri naturale a salariului orar, din cauza inflației, sporurile de productivitate au permis industriei comunitare să scadă salariile pe tona produsă cu 3 puncte procentuale.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Salarii (EUR)

5 022 165

3 927 820

4 558 624

3 350 390

5 317 744

Indice

100

78

91

67

106

Salarii pe tonă produsă (Euro)

161

171

158

207

155

Indice

100

106

98

129

97

| (81) | Marja provizorie de dumping la nivel de țară specificată anterior în considerentul 49 este, evident, peste nivelul de minimis. În afară de aceasta, date fiind volumele și prețurile importurilor în condiții de dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(81)

Marja provizorie de dumping la nivel de țară specificată anterior în considerentul 49 este, evident, peste nivelul de minimis. În afară de aceasta, date fiind volumele și prețurile importurilor în condiții de dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.

| (82) | Nu există dovezi ale unor practici anterioare de dumping sau subvenționare a acestui produs. Totuși, trebuie remarcat că industria comunitară își revine după efectul unei creșteri puternice a cantității importurilor care i-a produs un prejudiciu serios și care a dus la impunerea de către Comisie a unor măsuri de protecție atât provizorii, cât și definitive în 2003 și, respectiv, în 2004 (a se vedea considerentul 4). După cum s-a menționat anterior în considerentele 57 și 70, aceste măsuri de protecție au ajutat industria să își îmbunătățească ușor poziția, în pofida unor acumulări de stocuri în 2003/2004 și, în lipsa practicii de dumping care i-a adus prejudicii ar fi fost de așteptat să ducă la o îmbunătățire generală mult mai substanțială a situației industriei comunitare. |
| --- | --- |

(82)

Nu există dovezi ale unor practici anterioare de dumping sau subvenționare a acestui produs. Totuși, trebuie remarcat că industria comunitară își revine după efectul unei creșteri puternice a cantității importurilor care i-a produs un prejudiciu serios și care a dus la impunerea de către Comisie a unor măsuri de protecție atât provizorii, cât și definitive în 2003 și, respectiv, în 2004 (a se vedea considerentul 4). După cum s-a menționat anterior în considerentele 57 și 70, aceste măsuri de protecție au ajutat industria să își îmbunătățească ușor poziția, în pofida unor acumulări de stocuri în 2003/2004 și, în lipsa practicii de dumping care i-a adus prejudicii ar fi fost de așteptat să ducă la o îmbunătățire generală mult mai substanțială a situației industriei comunitare.

5.6.   Concluzii privind prejudiciul

| (83) | Analiza anterioară a situației industriei comunitare trebuie să fie văzută în lumina faptului că au existat mult mai mulți producători comunitari și o capacitate de producție semnificativ mai mare la începutul perioadei luate în considerare. Conform Regulamentului nr. 658/2004 și avizului C 322/06, capacitatea a ajuns atunci la aproximativ 129 000 MT. Restructurarea menționată anterior a sectorului a dus la o scădere a capacității de producție de peste 45 %. În acest context și, de asemenea, datorită existenței măsurilor de protecție, ar fi fost de așteptat ca cei patru producători rămași să simtă o îmbunătățire generală, având în vedere, printre altele, că ar fi preluat o proporție semnificativă din vânzările pierdute de companiile care au ieșit de pe piață, și-ar fi sporit substanțial producția și utilizarea capacității și ar fi beneficiat de diferențe preț/cost îmbunătățite care ar fi permis creșterea profiturilor. |
| --- | --- |

(83)

Analiza anterioară a situației industriei comunitare trebuie să fie văzută în lumina faptului că au existat mult mai mulți producători comunitari și o capacitate de producție semnificativ mai mare la începutul perioadei luate în considerare. Conform Regulamentului nr. 658/2004 și avizului C 322/06, capacitatea a ajuns atunci la aproximativ 129 000 MT. Restructurarea menționată anterior a sectorului a dus la o scădere a capacității de producție de peste 45 %. În acest context și, de asemenea, datorită existenței măsurilor de protecție, ar fi fost de așteptat ca cei patru producători rămași să simtă o îmbunătățire generală, având în vedere, printre altele, că ar fi preluat o proporție semnificativă din vânzările pierdute de companiile care au ieșit de pe piață, și-ar fi sporit substanțial producția și utilizarea capacității și ar fi beneficiat de diferențe preț/cost îmbunătățite care ar fi permis creșterea profiturilor.

| (84) | Dimpotrivă, producția a crescut doar cu 9 %, utilizarea capacității a rămas scăzută (și a crescut numai datorită unei scăderi a capacității însăși) și volumul de vânzări a rămas scăzut, în pofida concentrării înregistrate în sector, stocurile sporind cu nu mai puțin de 66 %. Pierderile au continuat (– 4,3 %) și randamentul investițiilor, deja negativ, a scăzut și mai mult (– 28,9 %), în pofida continuării investițiilor în vederea creșterii în continuare a competitivității și a unei creșteri de 9 % în productivitate. |
| --- | --- |

(84)

Dimpotrivă, producția a crescut doar cu 9 %, utilizarea capacității a rămas scăzută (și a crescut numai datorită unei scăderi a capacității însăși) și volumul de vânzări a rămas scăzut, în pofida concentrării înregistrate în sector, stocurile sporind cu nu mai puțin de 66 %. Pierderile au continuat (– 4,3 %) și randamentul investițiilor, deja negativ, a scăzut și mai mult (– 28,9 %), în pofida continuării investițiilor în vederea creșterii în continuare a competitivității și a unei creșteri de 9 % în productivitate.

| (85) | Se reamintește că, în perioada luată în considerare, volumul importurilor din PRC de produs în cauză care au făcut obiectul unui dumping a crescut cu aproape 10 %, în timp ce prețul de vânzare a rămas, practic, același ca în 2002, in pofida creșterii costurilor cu materia primă. Mai mult, în cursul perioadei de anchetă, prețurile de vânzare ale importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping au fost mult mai mici decât cele practicate de industria comunitară. |
| --- | --- |

(85)

Se reamintește că, în perioada luată în considerare, volumul importurilor din PRC de produs în cauză care au făcut obiectul unui dumping a crescut cu aproape 10 %, în timp ce prețul de vânzare a rămas, practic, același ca în 2002, in pofida creșterii costurilor cu materia primă. Mai mult, în cursul perioadei de anchetă, prețurile de vânzare ale importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping au fost mult mai mici decât cele practicate de industria comunitară.

| (86) | Ținând seama de acești factori, concluzia provizorie a fost că industria comunitară a suferit un important prejudiciu în sensul articolului 3 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(86)

Ținând seama de acești factori, concluzia provizorie a fost că industria comunitară a suferit un important prejudiciu în sensul articolului 3 din regulamentul de bază.

6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

6.1.   Observație preliminară

| (87) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă există o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC și prejudiciul suferit de industria comunitară. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria comunitară, pentru a se evita ca eventualele prejudicii cauzate de acești factori diferiți să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(87)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă există o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC și prejudiciul suferit de industria comunitară. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria comunitară, pentru a se evita ca eventualele prejudicii cauzate de acești factori diferiți să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping.

6.2.   Impactul importurilor din RPC

| (88) | Se reamintește că volumul importurilor din RPC a continuat să constituie nu mai puțin de 70 % din piața comunitară. În practică, dată fiind dominarea clară a pieței, impactul importurilor chineze este, fără îndoială, o cauză majoră de deteriorare a situației industriei comunitare. |
| --- | --- |

(88)

Se reamintește că volumul importurilor din RPC a continuat să constituie nu mai puțin de 70 % din piața comunitară. În practică, dată fiind dominarea clară a pieței, impactul importurilor chineze este, fără îndoială, o cauză majoră de deteriorare a situației industriei comunitare.

| (89) | Aceasta cu atât mai mult cu cât faptul că prețurile chineze au continuat să fie semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria comunitară și să fie menținute la nivele semnificativ mai scăzute decât costurile industriei comunitare, ceea ce arată intenția de a se crea un prejudiciu. Industria comunitară a reacționat la volumele mari de importuri la prețuri foarte scăzute, prin încercarea de a menține o cotă de piață rezonabilă și de limitare a creșterii prețurilor. Prin urmare, nu s-a putut obține o profitabilitate normală. |
| --- | --- |

(89)

Aceasta cu atât mai mult cu cât faptul că prețurile chineze au continuat să fie semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria comunitară și să fie menținute la nivele semnificativ mai scăzute decât costurile industriei comunitare, ceea ce arată intenția de a se crea un prejudiciu. Industria comunitară a reacționat la volumele mari de importuri la prețuri foarte scăzute, prin încercarea de a menține o cotă de piață rezonabilă și de limitare a creșterii prețurilor. Prin urmare, nu s-a putut obține o profitabilitate normală.

| (90) | Prin urmare este clar că există o puternică legătură de cauzalitate între creșterea semnificativă a volumelor importurilor la prețuri tot mai scăzute și prejudiciul suferit de către industria comunitară. |
| --- | --- |

(90)

Prin urmare este clar că există o puternică legătură de cauzalitate între creșterea semnificativă a volumelor importurilor la prețuri tot mai scăzute și prejudiciul suferit de către industria comunitară.

6.3.   Impactul importurilor din alte țări terțe

| (91) | Volumul importurilor din alte țări terțe decât China a reprezentat în perioada de anchetă mai puțin de 2 % din importurile totale în UE. Din acest motiv, impactul lor, dacă există, se consideră a fi marginal. S-a afirmat că aceste importuri sunt, de fapt, revânzări ale produselor chineze. Această idee este întărită de absența unei producții suficiente în alte țări, demonstrată de lipsa unei țări analoage corespunzătoare (a se vedea mai sus considerentele 40-41). |
| --- | --- |

(91)

Volumul importurilor din alte țări terțe decât China a reprezentat în perioada de anchetă mai puțin de 2 % din importurile totale în UE. Din acest motiv, impactul lor, dacă există, se consideră a fi marginal. S-a afirmat că aceste importuri sunt, de fapt, revânzări ale produselor chineze. Această idee este întărită de absența unei producții suficiente în alte țări, demonstrată de lipsa unei țări analoage corespunzătoare (a se vedea mai sus considerentele 40-41).

6.4.   Impactul evoluției rezultatelor la export ale industriei comunitare

| (92) | După cum se poate vedea în tabelul de mai jos, exporturile realizate de industria comunitară au scăzut în perioada luată în considerare. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor la export (tone) | 15 376 | 6 959 | 3 638 | 2 630 | 2 344 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 45 | 24 | 17 | 15 |

(92)

După cum se poate vedea în tabelul de mai jos, exporturile realizate de industria comunitară au scăzut în perioada luată în considerare.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Volumul vânzărilor la export (tone)

15 376

6 959

3 638

2 630

2 344

Indice (2002 = 100)

100

45

24

17

15

| (93) | Industria comunitară furniza cândva produsul în cauză în SUA ca piață tradițională. Astăzi, principala sursă de exporturi către SUA (și, de fapt, către majoritatea țărilor importatoare) este China, care pare să urmărească o strategie similară de dumping și subcotare semnificativă a exporturilor industriei comunitare în SUA. |
| --- | --- |

(93)

Industria comunitară furniza cândva produsul în cauză în SUA ca piață tradițională. Astăzi, principala sursă de exporturi către SUA (și, de fapt, către majoritatea țărilor importatoare) este China, care pare să urmărească o strategie similară de dumping și subcotare semnificativă a exporturilor industriei comunitare în SUA.

| (94) | Chiar dacă industria comunitară a menținut nivele ale volumelor de export și prețuri similare, gradul de penetrare al importurilor chineze, precum și dimensiunea subcotării de preț indică un impact material semnificativ produs de importurile menționate anterior asupra situației industriei comunitare. Scăderea performanței la export a industriei comunitare nu poate fi considerată o ruptură a legăturii cauzale ci, dimpotrivă, o predicție a ceea ce s-ar putea întâmpla foarte bine cu vânzările industriei pe piața comunitară dacă presiunea importurilor care au făcut obiectul unui dumping continuă. |
| --- | --- |

(94)

Chiar dacă industria comunitară a menținut nivele ale volumelor de export și prețuri similare, gradul de penetrare al importurilor chineze, precum și dimensiunea subcotării de preț indică un impact material semnificativ produs de importurile menționate anterior asupra situației industriei comunitare. Scăderea performanței la export a industriei comunitare nu poate fi considerată o ruptură a legăturii cauzale ci, dimpotrivă, o predicție a ceea ce s-ar putea întâmpla foarte bine cu vânzările industriei pe piața comunitară dacă presiunea importurilor care au făcut obiectul unui dumping continuă.

6.5.   Impactul fluctuațiilor valutare

| (95) | Un alt factor invocat de către industria comunitară drept cauză a prejudiciului este scăderea cursului de schimb al monedei chineze în raport cu Euro. Între octombrie 2002 și septembrie 2007 rata de schimb a dolarului american față de Euro a scăzut cu peste 40 %. Având în vedere că moneda chineză fluctuează odată cu dolarul american, exporturile chineze au obținut astfel un avantaj competitiv asupra exporturilor europene de produs în cauză. Trebuie reamintit, în acest sens, faptul că ancheta urmărește să stabilească dacă importurile care fac obiectul unui dumping (în termeni de preț și de volum) au cauzat prejudicii materiale industriei comunitare sau dacă astfel de prejudicii materiale se datorau altor factori. În acest sens, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că este necesar să se demonstreze faptul că nivelul prețului importurilor care fac obiectul dumpingului cauzează un prejudiciu. Acesta se referă, așadar, doar la o diferență între nivelurile prețurilor, nefiind, ca atare, necesar să se analizeze factorii care afectează nivelul acelor prețuri. |
| --- | --- |

(95)

Un alt factor invocat de către industria comunitară drept cauză a prejudiciului este scăderea cursului de schimb al monedei chineze în raport cu Euro. Între octombrie 2002 și septembrie 2007 rata de schimb a dolarului american față de Euro a scăzut cu peste 40 %. Având în vedere că moneda chineză fluctuează odată cu dolarul american, exporturile chineze au obținut astfel un avantaj competitiv asupra exporturilor europene de produs în cauză. Trebuie reamintit, în acest sens, faptul că ancheta urmărește să stabilească dacă importurile care fac obiectul unui dumping (în termeni de preț și de volum) au cauzat prejudicii materiale industriei comunitare sau dacă astfel de prejudicii materiale se datorau altor factori. În acest sens, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că este necesar să se demonstreze faptul că nivelul prețului importurilor care fac obiectul dumpingului cauzează un prejudiciu. Acesta se referă, așadar, doar la o diferență între nivelurile prețurilor, nefiind, ca atare, necesar să se analizeze factorii care afectează nivelul acelor prețuri.

6.6.   Aprovizionare și preț de transfer al materiilor prime

| (96) | Mai multe părți au susținut că prejudiciul nu este cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping ci de aprovizionarea insuficientă și prețul ridicat al materiei prime, ca rezultat al unei recolte slabe. Perioada de anchetă a prejudiciului include mai multe recolte diferite, cu producții mai scăzute sau mai ridicate de materie primă și prețuri diferite. Totuși, aceste fluctuații nu se corelează cu situația generală a industriei comunitare așa cum se vede, de exemplu, în tabelul de mai jos. De fapt, situația industriei comunitare s-a deteriorat continuu în perioada luată în considerare, indiferent de oferta de materie primă și de prețuri. Aceasta indică existența altor factori care explică prejudiciul. | 2002/03 | 2003/04 | 2004/05 | 2005/06 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cost unitar al materiei prime (Euro/tonă) | 120,8 | 143,7 | 163,2 | 204,5 | 155,9 |
| Marja de profit înaintea impozitării (a se vedea considerentul 76) | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |

(96)

Mai multe părți au susținut că prejudiciul nu este cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping ci de aprovizionarea insuficientă și prețul ridicat al materiei prime, ca rezultat al unei recolte slabe. Perioada de anchetă a prejudiciului include mai multe recolte diferite, cu producții mai scăzute sau mai ridicate de materie primă și prețuri diferite. Totuși, aceste fluctuații nu se corelează cu situația generală a industriei comunitare așa cum se vede, de exemplu, în tabelul de mai jos. De fapt, situația industriei comunitare s-a deteriorat continuu în perioada luată în considerare, indiferent de oferta de materie primă și de prețuri. Aceasta indică existența altor factori care explică prejudiciul.

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

PA

Cost unitar al materiei prime (Euro/tonă)

120,8

143,7

163,2

204,5

155,9

Marja de profit înaintea impozitării (a se vedea considerentul 76)

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

| (97) | Pe această bază, nu există niciun indiciu potrivit căruia acest factor este de natură să rupă legătura cauzală între importurile din China, care au făcut obiectul unui dumping și deteriorarea situației industriei comunitare. |
| --- | --- |

(97)

Pe această bază, nu există niciun indiciu potrivit căruia acest factor este de natură să rupă legătura cauzală între importurile din China, care au făcut obiectul unui dumping și deteriorarea situației industriei comunitare.

6.7.   Investiții

| (98) | Unele părți au pretins că situația industriei comunitare este rezultatul excesului de investiții. Această afirmație pare, totuși, să fie nefondată. Investițiile realizate de către industria comunitară sunt îndreptate, în principal, către îmbunătățirea utilajelor în vederea creșterii eficienței. Aceste investiții au contribuit la câștigurile în productivitate care tind să compenseze potențialele creșteri de cost unitar pe termen scurt. Aceste investiții nu pot, prin urmare, să fie considerate ca fiind un factor care a contribuit la prejudiciu. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(98)

Unele părți au pretins că situația industriei comunitare este rezultatul excesului de investiții. Această afirmație pare, totuși, să fie nefondată. Investițiile realizate de către industria comunitară sunt îndreptate, în principal, către îmbunătățirea utilajelor în vederea creșterii eficienței. Aceste investiții au contribuit la câștigurile în productivitate care tind să compenseze potențialele creșteri de cost unitar pe termen scurt. Aceste investiții nu pot, prin urmare, să fie considerate ca fiind un factor care a contribuit la prejudiciu. Prin urmare, acest argument a fost respins.

6.8.   Diferențe calitative

| (99) | Unele părți au pretins că situația industriei comunitare este rezultatul calității inferioare a produselor comunitare. Așa cum s-a explicat anterior, în considerentele 18-21, Comisia a examinat îndeaproape comparabilitatea produselor și a constatat că produsul comunitar și produsul chinez sunt similare. Diferențele constatate între cele două produse sunt minore și nu susțin afirmația. În orice caz, dacă există, astfel de diferențe minore par să favorizeze produsele chineze, ducând la subcotări mai pronunțate. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(99)

Unele părți au pretins că situația industriei comunitare este rezultatul calității inferioare a produselor comunitare. Așa cum s-a explicat anterior, în considerentele 18-21, Comisia a examinat îndeaproape comparabilitatea produselor și a constatat că produsul comunitar și produsul chinez sunt similare. Diferențele constatate între cele două produse sunt minore și nu susțin afirmația. În orice caz, dacă există, astfel de diferențe minore par să favorizeze produsele chineze, ducând la subcotări mai pronunțate. Prin urmare, acest argument a fost respins.

6.9.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (100) | În concluzie, se confirmă că prejudiciul material suferit de industria comunitară, caracterizat prin vânzări scăzute, utilizare scăzută a capacității și rezultate financiare negative a fost provocat de importurile în cauză, care au făcut obiectul unui dumping. Într-adevăr, efectul altor importuri, al performanței la export a industriei comunitare, al fluctuațiilor monetare, al ofertei de materie primă, a diferențelor de calitate sau al investițiilor industriei comunitare, dacă a existat, a fost unul limitat. |
| --- | --- |

(100)

În concluzie, se confirmă că prejudiciul material suferit de industria comunitară, caracterizat prin vânzări scăzute, utilizare scăzută a capacității și rezultate financiare negative a fost provocat de importurile în cauză, care au făcut obiectul unui dumping. Într-adevăr, efectul altor importuri, al performanței la export a industriei comunitare, al fluctuațiilor monetare, al ofertei de materie primă, a diferențelor de calitate sau al investițiilor industriei comunitare, dacă a existat, a fost unul limitat.

| (101) | Având în vedere analiza de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă faptul că factorii respectivi nu pot schimba concluzia conform căreia prejudiciul evaluat a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(101)

Având în vedere analiza de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă faptul că factorii respectivi nu pot schimba concluzia conform căreia prejudiciul evaluat a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.

7.   INTERESUL COMUNITAR

7.1.   Considerații generale

| (102) | S-a examinat dacă există motive imperioase care ar putea să conducă la concluzia conform căreia nu ar fi în interesul Comunității să impună taxe antidumping asupra importurilor din RPC. Determinarea interesului Comunității se bazează pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, adică cele ale industriei comunitare, ale importatorilor și ale furnizorilor. |
| --- | --- |

(102)

S-a examinat dacă există motive imperioase care ar putea să conducă la concluzia conform căreia nu ar fi în interesul Comunității să impună taxe antidumping asupra importurilor din RPC. Determinarea interesului Comunității se bazează pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, adică cele ale industriei comunitare, ale importatorilor și ale furnizorilor.

7.2.   Interesul industriei comunitare

| (103) | Industria comunitară suferă din cauza importurilor prejudiciabile de produs în cauză din RPC care au făcut obiectul unui dumping. Trebuie, de asemenea, amintit că indicatorii economici ai industriei comunitare prezentați mai sus au arătat că rezultatele financiare ale acesteia s-au înrăutățit în cursul perioadei examinate. Impunerea de măsuri de protecție (a se vedea considerentul 4) a permis unele diminuări parțiale ale efectelor importurilor chineze. Ținând cont de natura prejudiciului (respectiv pierderi recurente, pierderi de vânzări interne), deteriorarea continuă și substanțială a situației industriei comunitare nu poate fi evitată dacă nu se impun măsuri. |
| --- | --- |

(103)

Industria comunitară suferă din cauza importurilor prejudiciabile de produs în cauză din RPC care au făcut obiectul unui dumping. Trebuie, de asemenea, amintit că indicatorii economici ai industriei comunitare prezentați mai sus au arătat că rezultatele financiare ale acesteia s-au înrăutățit în cursul perioadei examinate. Impunerea de măsuri de protecție (a se vedea considerentul 4) a permis unele diminuări parțiale ale efectelor importurilor chineze. Ținând cont de natura prejudiciului (respectiv pierderi recurente, pierderi de vânzări interne), deteriorarea continuă și substanțială a situației industriei comunitare nu poate fi evitată dacă nu se impun măsuri.

| (104) | Ancheta a arătat că producția comunitară constă din patru producători de citrice preparate sau conservate (mandarine etc.), industrie care angajează aproximativ 2 000 de lucrători pentru producția și vânzarea produsului în cauză. Produsul în cauză reprezintă aproximativ 30 % din producția acestora. Dacă nu se impun măsuri, prețurile vor continua să scadă și producătorii comunitari vor suferi pierderi și mai mari, care nu vor putea fi acoperite pe termen mediu și lung. În plus, aceasta ar produce efecte negative pentru restul activităților societăților în cauză. Având în vedere investițiile în sistemele de producție, este de așteptat ca unii producători comunitari să nu reușească să recupereze investițiile, dacă nu se impun măsuri. Din cele prezentate anterior reiese că industria comunitară ar beneficia în mod clar din adoptarea de măsuri antidumping. |
| --- | --- |

(104)

Ancheta a arătat că producția comunitară constă din patru producători de citrice preparate sau conservate (mandarine etc.), industrie care angajează aproximativ 2 000 de lucrători pentru producția și vânzarea produsului în cauză. Produsul în cauză reprezintă aproximativ 30 % din producția acestora. Dacă nu se impun măsuri, prețurile vor continua să scadă și producătorii comunitari vor suferi pierderi și mai mari, care nu vor putea fi acoperite pe termen mediu și lung. În plus, aceasta ar produce efecte negative pentru restul activităților societăților în cauză. Având în vedere investițiile în sistemele de producție, este de așteptat ca unii producători comunitari să nu reușească să recupereze investițiile, dacă nu se impun măsuri. Din cele prezentate anterior reiese că industria comunitară ar beneficia în mod clar din adoptarea de măsuri antidumping.

| (105) | Dacă se impun măsuri antidumping, industria comunitară va fi, probabil, capabilă să își mărească prețurile de vânzare la un nivel care asigură o marjă de profit rezonabilă. |
| --- | --- |

(105)

Dacă se impun măsuri antidumping, industria comunitară va fi, probabil, capabilă să își mărească prețurile de vânzare la un nivel care asigură o marjă de profit rezonabilă.

| (106) | În consecință, se concluzionează provizoriu că ar fi în interesul industriei comunitare să se instituie măsuri antidumping. |
| --- | --- |

(106)

În consecință, se concluzionează provizoriu că ar fi în interesul industriei comunitare să se instituie măsuri antidumping.

7.3.   Interesul importatorilor neafiliați

| (107) | Unii importatori s-au opus măsurilor. Totuși, alții, în special cei șase importatori neafiliați care au făcut parte din eșantion și au răspuns la chestionar s-au declarat de acord, în principiu, cu impunerea măsurilor, dată fiind necesitatea de a se menține o sursă dublă de aprovizionare pentru un produs care poate face obiectul unor fluctuații de producție legate de recoltă. Ei au subliniat, de asemenea, necesitatea stabilității pieței. |
| --- | --- |

(107)

Unii importatori s-au opus măsurilor. Totuși, alții, în special cei șase importatori neafiliați care au făcut parte din eșantion și au răspuns la chestionar s-au declarat de acord, în principiu, cu impunerea măsurilor, dată fiind necesitatea de a se menține o sursă dublă de aprovizionare pentru un produs care poate face obiectul unor fluctuații de producție legate de recoltă. Ei au subliniat, de asemenea, necesitatea stabilității pieței.

| (108) | Comisia a analizat, de asemenea, datele prezentate de importatorii cooperanți drept răspuns la chestionare. În toate cazurile, activitatea de import al produsului în cauză din China reprezintă doar o proporție minoră din totalul activității lor. Orice măsură asupra importurilor de produs în cauză din China este, prin urmare, puțin probabil să aibă un astfel de impact asupra situației sectorului de import încât să fie disproporționat față de beneficiile obținute de industria comunitară. |
| --- | --- |

(108)

Comisia a analizat, de asemenea, datele prezentate de importatorii cooperanți drept răspuns la chestionare. În toate cazurile, activitatea de import al produsului în cauză din China reprezintă doar o proporție minoră din totalul activității lor. Orice măsură asupra importurilor de produs în cauză din China este, prin urmare, puțin probabil să aibă un astfel de impact asupra situației sectorului de import încât să fie disproporționat față de beneficiile obținute de industria comunitară.

7.4.   Interesul utilizatorilor

| (109) | Se reamintește că produsul în cauză, folosit în principal drept aliment pentru consum privat ca desert sau acompaniament se vinde, mai ales, sectorului de detaliu. Atunci când se prezintă în containere mari, produsul se vinde, în principal, direct către industria de catering care absoarbe 25 % din consum. Totuși, nicio societate de catering nu a cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(109)

Se reamintește că produsul în cauză, folosit în principal drept aliment pentru consum privat ca desert sau acompaniament se vinde, mai ales, sectorului de detaliu. Atunci când se prezintă în containere mari, produsul se vinde, în principal, direct către industria de catering care absoarbe 25 % din consum. Totuși, nicio societate de catering nu a cooperat la anchetă.

| (110) | Atât sectorul de detaliu, cât și industria de catering, cumpără, în cadrul activității curente, o gamă largă de produse, din care produsul în cauză reprezintă doar o proporție minoră din necesități și, drept consecință, din costuri. Orice măsură asupra importurilor de produs în cauză din China este, prin urmare, puțin probabil să aibă un astfel de impact asupra situației sectorului de import încât să fie disproporționat față de beneficiile obținute de industria comunitară. |
| --- | --- |

(110)

Atât sectorul de detaliu, cât și industria de catering, cumpără, în cadrul activității curente, o gamă largă de produse, din care produsul în cauză reprezintă doar o proporție minoră din necesități și, drept consecință, din costuri. Orice măsură asupra importurilor de produs în cauză din China este, prin urmare, puțin probabil să aibă un astfel de impact asupra situației sectorului de import încât să fie disproporționat față de beneficiile obținute de industria comunitară.

| (111) | În plus, se reamintește că, pe termen scurt și mediu, lipsa impunerii de măsuri poate duce foarte bine la reducerea sau oprirea totală a activității industriei comunitare. Aceasta ar implica existența unei singure surse de aprovizionare, în plus, o sursă supusă prin natura sa fluctuațiilor legate de recoltă. Aceasta nu ar fi în interesul utilizatorilor. |
| --- | --- |

(111)

În plus, se reamintește că, pe termen scurt și mediu, lipsa impunerii de măsuri poate duce foarte bine la reducerea sau oprirea totală a activității industriei comunitare. Aceasta ar implica existența unei singure surse de aprovizionare, în plus, o sursă supusă prin natura sa fluctuațiilor legate de recoltă. Aceasta nu ar fi în interesul utilizatorilor.

| (112) | Niciun element de probă care să indice contrariul nu a fost primit în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(112)

Niciun element de probă care să indice contrariul nu a fost primit în cursul anchetei.

7.5.   Interesul consumatorilor

| (113) | Nu s-a oferit nicio cooperare din partea organizațiilor de protecție a consumatorilor. Chiar în condițiile unui impact major asupra prețurilor, produsul în cauză reprezintă o proporție atât de mică în cheltuielile alimentare casnice, încât impactul asupra consumatorilor ar fi neglijabil. |
| --- | --- |

(113)

Nu s-a oferit nicio cooperare din partea organizațiilor de protecție a consumatorilor. Chiar în condițiile unui impact major asupra prețurilor, produsul în cauză reprezintă o proporție atât de mică în cheltuielile alimentare casnice, încât impactul asupra consumatorilor ar fi neglijabil.

| (114) | În plus, se reamintește că, pe termen scurt și mediu, lipsa impunerii de măsuri poate duce foarte bine la reducerea sau oprirea totală a activității industriei comunitare. Aceasta ar implica existența unei singure surse de aprovizionare, în plus, o sursă supusă prin natura sa fluctuațiilor legate de recoltă. Aceasta nu ar fi în interesul consumatorilor. |
| --- | --- |

(114)

În plus, se reamintește că, pe termen scurt și mediu, lipsa impunerii de măsuri poate duce foarte bine la reducerea sau oprirea totală a activității industriei comunitare. Aceasta ar implica existența unei singure surse de aprovizionare, în plus, o sursă supusă prin natura sa fluctuațiilor legate de recoltă. Aceasta nu ar fi în interesul consumatorilor.

7.6.   Interesul furnizorilor

| (115) | Creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC aduce prejudicii furnizorilor, iar măsurile sunt în interesul acestora. Volumul materiei prime pe care o furnizează producătorilor comunitari este o sursă importantă a venitului lor. Dacă producția încetează, ar avea loc o tulburare semnificativă a activității agricole în regiunea spaniolă în cauză, mai ales din cauză că punerea în conserve este principala utilizare a anumitor varietăți de citrice, având în vedere gustul și consistența pulpei acestora. |
| --- | --- |

(115)

Creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC aduce prejudicii furnizorilor, iar măsurile sunt în interesul acestora. Volumul materiei prime pe care o furnizează producătorilor comunitari este o sursă importantă a venitului lor. Dacă producția încetează, ar avea loc o tulburare semnificativă a activității agricole în regiunea spaniolă în cauză, mai ales din cauză că punerea în conserve este principala utilizare a anumitor varietăți de citrice, având în vedere gustul și consistența pulpei acestora.

7.7.   Concluzie privind interesul comunitar

| (116) | În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că nu există nici un motiv imperios să nu fie instituite drepturi antidumping la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din RPC. |
| --- | --- |

(116)

În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că nu există nici un motiv imperios să nu fie instituite drepturi antidumping la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din RPC.

8.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

8.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (117) | Nivelul măsurilor antidumping provizorii trebuie să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să își acopere costurile de producție și să realizeze un profit general înainte de impozitare, care ar putea fi obținut în mod rezonabil în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Pentru acest calcul s-a folosit provizoriu o marjă de profit înainte de impozitare de 6,8 %. Acesta a fost profitul obținut de sector înainte de creșterea importurilor, care a produs industriei un prejudiciu serios. Se consideră că acest nivel al profitului este reprezentativ pentru profitabilitatea care ar fi obținută de către industria comunitară pentru produsul în cauză în absența dumpingului prejudiciabil. |
| --- | --- |

(117)

Nivelul măsurilor antidumping provizorii trebuie să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să își acopere costurile de producție și să realizeze un profit general înainte de impozitare, care ar putea fi obținut în mod rezonabil în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Pentru acest calcul s-a folosit provizoriu o marjă de profit înainte de impozitare de 6,8 %. Acesta a fost profitul obținut de sector înainte de creșterea importurilor, care a produs industriei un prejudiciu serios. Se consideră că acest nivel al profitului este reprezentativ pentru profitabilitatea care ar fi obținută de către industria comunitară pentru produsul în cauză în absența dumpingului prejudiciabil.

| (118) | Majorarea de preț necesară a fost determinată prin compararea prețului de import mediu, utilizat pentru a stabili subcotarea (a se vedea considerentele 62-64), cu prețul neprejudiciabil al produsului similar comercializat de către industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciat a fost obținut prin ajustarea prețului de vânzare pentru industria comunitară, astfel încât să reflecte marja de profit menționată anterior. Diferența rezultată din această comparație, exprimată în procente din valoarea totală de import CIF, s-a ridicat pentru fiecare societate la următoarele nivele, inferioare marjei de dumping constatate.






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 %; |
| --- | --- | --- |

(118)

Majorarea de preț necesară a fost determinată prin compararea prețului de import mediu, utilizat pentru a stabili subcotarea (a se vedea considerentele 62-64), cu prețul neprejudiciabil al produsului similar comercializat de către industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciat a fost obținut prin ajustarea prețului de vânzare pentru industria comunitară, astfel încât să reflecte marja de profit menționată anterior. Diferența rezultată din această comparație, exprimată în procente din valoarea totală de import CIF, s-a ridicat pentru fiecare societate la următoarele nivele, inferioare marjei de dumping constatate.

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 %;

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 %; |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 %;

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 %; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 %;

| — | producători exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion 81,1 %; |
| --- | --- |

—

producători exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion 81,1 %;

| — | toate celelalte societăți 91 %. |
| --- | --- |

—

toate celelalte societăți 91 %.

8.2.   Măsurile provizorii

| (119) | Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie la nivelul celei mai scăzute marje de dumping și eliminare de prejudiciu constatate, în conformitate cu norma taxei celei mai reduse. Având în vedere că nivelul de eliminare a prejudiciului este mai scăzut, în toate cazurile, decât marja de dumping, primul trebuie să fie considerat ca bază a nivelului general al măsurilor. |
| --- | --- |

(119)

Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie la nivelul celei mai scăzute marje de dumping și eliminare de prejudiciu constatate, în conformitate cu norma taxei celei mai reduse. Având în vedere că nivelul de eliminare a prejudiciului este mai scăzut, în toate cazurile, decât marja de dumping, primul trebuie să fie considerat ca bază a nivelului general al măsurilor.

| (120) | Scopul măsurilor anti-dumping este înlăturarea efectelor dumpingului prejudiciabil. Forma măsurilor este un element integral în acest sens. În funcție de condițiile specifice ale produsului în cauză și ale pieței acestuia, forma măsurilor trebuie să fie definită în așa fel încât să fie eficiente în sensul înlăturării efectelor menționate anterior. |
| --- | --- |

(120)

Scopul măsurilor anti-dumping este înlăturarea efectelor dumpingului prejudiciabil. Forma măsurilor este un element integral în acest sens. În funcție de condițiile specifice ale produsului în cauză și ale pieței acestuia, forma măsurilor trebuie să fie definită în așa fel încât să fie eficiente în sensul înlăturării efectelor menționate anterior.

| (121) | În ceea ce privește cazul de față și așa cum au afirmat atât producătorii comunitari, cât și un număr semnificativ de importatori, condițiile specifice ale produsului și ale pieței care trebuie să fie luate în considerare sunt următoarele. |
| --- | --- |

(121)

În ceea ce privește cazul de față și așa cum au afirmat atât producătorii comunitari, cât și un număr semnificativ de importatori, condițiile specifice ale produsului și ale pieței care trebuie să fie luate în considerare sunt următoarele.

| (122) | Forma măsurilor ar trebui să evite fenomenele detectate în cursul măsurilor/anchetei de protecție, ca și de prezenta anchetă. Aceste fenomene, care au prezentat o anumită persistență în subminarea tuturor măsurilor, oricând a fost posibil, sunt prezentate în continuare: |
| --- | --- |

(122)

Forma măsurilor ar trebui să evite fenomenele detectate în cursul măsurilor/anchetei de protecție, ca și de prezenta anchetă. Aceste fenomene, care au prezentat o anumită persistență în subminarea tuturor măsurilor, oricând a fost posibil, sunt prezentate în continuare:

| (123) | Un prim fenomen a fost un proces de acumulare de stocuri în noile state membre, chiar înainte de aderare, după cum s-a menționat anterior. Înainte de extinderea UE în 2004, exportatorii chinezi au expediat cantități importante din produsul în cauză către viitoarele state membre; aceste bunuri au intrat, astfel, pe piața comunitară, fără să facă obiectul unor măsuri de protecție atunci când aceste state membre au aderat la UE. |
| --- | --- |

(123)

Un prim fenomen a fost un proces de acumulare de stocuri în noile state membre, chiar înainte de aderare, după cum s-a menționat anterior. Înainte de extinderea UE în 2004, exportatorii chinezi au expediat cantități importante din produsul în cauză către viitoarele state membre; aceste bunuri au intrat, astfel, pe piața comunitară, fără să facă obiectul unor măsuri de protecție atunci când aceste state membre au aderat la UE.

| (124) | Un al doilea fenomen a fost introducerea de noi tipuri de produs, care în mod normal se aflau în afara domeniului de aplicare al măsurilor de protecție, dar care aveau aceleași caracteristici fizice și tehnice. Așa cum s-a explicat anterior în considerentul 14, acestea fac parte, în prezent, din produsul care face obiectul actualei proceduri antidumping. |
| --- | --- |

(124)

Un al doilea fenomen a fost introducerea de noi tipuri de produs, care în mod normal se aflau în afara domeniului de aplicare al măsurilor de protecție, dar care aveau aceleași caracteristici fizice și tehnice. Așa cum s-a explicat anterior în considerentul 14, acestea fac parte, în prezent, din produsul care face obiectul actualei proceduri antidumping.

| (125) | Un al treilea fenomen a fost acela al compensării prețurilor. Operatorii UE au tendința de a se aproviziona de la comercianții chinezi nu numai cu produsul în cauză, dar și cu alte tipuri de alimente prelucrate. |
| --- | --- |

(125)

Un al treilea fenomen a fost acela al compensării prețurilor. Operatorii UE au tendința de a se aproviziona de la comercianții chinezi nu numai cu produsul în cauză, dar și cu alte tipuri de alimente prelucrate.

| (126) | Aceasta implică riscul ca efectele unei măsuri clasice, cum ar fi o taxă ad valorem să se compenseze prin prețuri mai ridicate încasate pentru alte produse alimentare importate. Ținând cont de cele menționate anterior, este necesară o măsură a cărei formă minimalizează astfel de fenomene, care ar putea micșora semnificativ eficiența măsurilor. În aceste condiții, taxa ar trebui să fie impusă sub forma unei sume specifice pe tonă, pentru a se garanta eficiența măsurilor și pentru a se descuraja orice absorbție a măsurilor antidumping prin intermediul unei scăderi a prețurilor de export. Această sumă rezultă din aplicarea marjei de eliminare a prejudiciului la prețurile de export folosite pentru calculul dumpingului în perioada de anchetă, pentru fiecare societate în perioada de anchetă. În ceea ce privește taxa specifică pentru toți producătorii exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, aceasta se calculează ca o medie a datelor respective de la fiecare dintre societățile incluse în eșantion. Taxa specifică pentru toate celelalte societăți este cea mai mare taxă individuală impusă societăților incluse în eșantion. Pe aceste baze, taxa specifică se ridică la următoarele sume: | Taxă fixă
  (euro/tonă) |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang | 482,2 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan | 330 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen | 440,7 |
| Producători exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion | 455,1 |
| Toate celelalte societăți | 482,2 |

(126)

Aceasta implică riscul ca efectele unei măsuri clasice, cum ar fi o taxă ad valorem să se compenseze prin prețuri mai ridicate încasate pentru alte produse alimentare importate. Ținând cont de cele menționate anterior, este necesară o măsură a cărei formă minimalizează astfel de fenomene, care ar putea micșora semnificativ eficiența măsurilor. În aceste condiții, taxa ar trebui să fie impusă sub forma unei sume specifice pe tonă, pentru a se garanta eficiența măsurilor și pentru a se descuraja orice absorbție a măsurilor antidumping prin intermediul unei scăderi a prețurilor de export. Această sumă rezultă din aplicarea marjei de eliminare a prejudiciului la prețurile de export folosite pentru calculul dumpingului în perioada de anchetă, pentru fiecare societate în perioada de anchetă. În ceea ce privește taxa specifică pentru toți producătorii exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, aceasta se calculează ca o medie a datelor respective de la fiecare dintre societățile incluse în eșantion. Taxa specifică pentru toate celelalte societăți este cea mai mare taxă individuală impusă societăților incluse în eșantion. Pe aceste baze, taxa specifică se ridică la următoarele sume:

Taxă fixă

(euro/tonă)

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

482,2

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

330

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen

440,7

Producători exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion

455,1

Toate celelalte societăți

482,2

| (127) | Nivelurile taxelor specifice pentru fiecare societate precizate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale dreptului (spre deosebire de dreptul național aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, menționate. Produsele importate fabricate de o altă societate care nu este menționată cu nume și adresă în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv entitățile relaționate cu cele menționate în mod special, nu beneficiază de aceste rate și fac obiectul ratei de taxă aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(127)

Nivelurile taxelor specifice pentru fiecare societate precizate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale dreptului (spre deosebire de dreptul național aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, menționate. Produsele importate fabricate de o altă societate care nu este menționată cu nume și adresă în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv entitățile relaționate cu cele menționate în mod special, nu beneficiază de aceste rate și fac obiectul ratei de taxă aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.

| (128) | Orice cerere de aplicare a acestor rate individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților întreprinderii referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Dacă este cazul, după consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica regulamentul în consecință, actualizând lista companiilor care beneficiază de rate ale taxei individuale. |
| --- | --- |

(128)

Orice cerere de aplicare a acestor rate individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților întreprinderii referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Dacă este cazul, după consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica regulamentul în consecință, actualizând lista companiilor care beneficiază de rate ale taxei individuale.

| (129) | Diferența dintre nivelurile individuale ale dreptului este importantă și există un anumit număr de producători-exportatori. Toate aceste elemente pot avea ca efect favorizarea încercărilor de reorientare a fluxurilor de export prin intermediul exportatorilor tradiționali care beneficiază de cele mai scăzute drepturi. Prin urmare, în cazul în care exporturile unei societăți care beneficiază de niveluri individuale mai reduse ale dreptului cresc cu mai mult de 30 % în volum, măsurile individuale în cauză ar putea fi considerate insuficiente pentru a contrabalansa dumpingul prejudiciabil constatat. În consecință și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o anchetă pentru a corecta în mod corespunzător forma sau nivelul măsurilor. |
| --- | --- |

(129)

Diferența dintre nivelurile individuale ale dreptului este importantă și există un anumit număr de producători-exportatori. Toate aceste elemente pot avea ca efect favorizarea încercărilor de reorientare a fluxurilor de export prin intermediul exportatorilor tradiționali care beneficiază de cele mai scăzute drepturi. Prin urmare, în cazul în care exporturile unei societăți care beneficiază de niveluri individuale mai reduse ale dreptului cresc cu mai mult de 30 % în volum, măsurile individuale în cauză ar putea fi considerate insuficiente pentru a contrabalansa dumpingul prejudiciabil constatat. În consecință și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o anchetă pentru a corecta în mod corespunzător forma sau nivelul măsurilor.

| (130) | Având în vedere cele de mai sus și, de asemenea, atât comentariile industriei comunitare, cât și cele ale unor importatori cu privire la modalitățile în care se pot manifesta aceste măsuri din punct de vedere al formei, această problemă poate fi discutată în etapa finală, dacă se dorește aceasta. |
| --- | --- |

(130)

Având în vedere cele de mai sus și, de asemenea, atât comentariile industriei comunitare, cât și cele ale unor importatori cu privire la modalitățile în care se pot manifesta aceste măsuri din punct de vedere al formei, această problemă poate fi discutată în etapa finală, dacă se dorește aceasta.

| (131) | Se reamintește că, prin Regulamentul (CE) nr. 1295/2007 din 5 noiembrie 2007, Comisia a stabilit că importurile anumitor citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză, fac obiectul înregistrării, în vederea unei posibile aplicări retroactive a măsurilor antidumping, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) al regulamentului de bază. Industria comunitară a cerut aplicarea retroactivă a măsurilor. Această cerere este în curs de examinare. În stadiul actual, se observă că statisticile disponibile cu privire la importurile produsului în cauză din China au crescut cu peste 60 % în perioada noiembrie 2007-februarie 2008, în comparație cu aceeași perioadă a anilor precedenți (de la 16 300 tone până la 27 300 tone). Această creștere a fost însoțită de o scădere cu 4 % a prețului mediu al importurilor corespunzătoare. |
| --- | --- |

(131)

Se reamintește că, prin Regulamentul (CE) nr. 1295/2007 din 5 noiembrie 2007, Comisia a stabilit că importurile anumitor citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză, fac obiectul înregistrării, în vederea unei posibile aplicări retroactive a măsurilor antidumping, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) al regulamentului de bază. Industria comunitară a cerut aplicarea retroactivă a măsurilor. Această cerere este în curs de examinare. În stadiul actual, se observă că statisticile disponibile cu privire la importurile produsului în cauză din China au crescut cu peste 60 % în perioada noiembrie 2007-februarie 2008, în comparație cu aceeași perioadă a anilor precedenți (de la 16 300 tone până la 27 300 tone). Această creștere a fost însoțită de o scădere cu 4 % a prețului mediu al importurilor corespunzătoare.

9.   DISPOZIȚIE FINALĂ

| (132) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (7) din regulamentul de bază, măsurile provizorii ar trebui să fie impuse pentru o perioadă de șase luni. |
| --- | --- |

(132)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (7) din regulamentul de bază, măsurile provizorii ar trebui să fie impuse pentru o perioadă de șase luni.

| (133) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, ar trebui precizat că concluziile privind instituirea unor drepturi adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricărui drept definitiv, |
| --- | --- |

(133)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, ar trebui precizat că concluziile privind instituirea unor drepturi adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricărui drept definitiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se impune o taxă provizorie antidumping asupra importurilor de mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilking și alți hibrizi similari de citrice fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori și astfel cum sunt definite la poziția 2008 din NC, originare din Republica Populară Chineză, care sunt încadrate la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90 (coduri TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).

Articolul 2

Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabilă produselor descrise la articolul 1, fabricate de următorii producătorii se stabilește după cum urmează:

| Societatea | EUR/tonă greutate netă a produsului | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 482,2 | A 886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 330 | A 887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang | 440,7 | A 888 |
| Producători exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, așa cum se stabilește în anexă | 455,1 | A 889 |
| Toate celelalte societăți | 482,2 | A 999 |

Societatea

EUR/tonă greutate netă a produsului

Codul adițional TARIC

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

482,2

A 886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

330

A 887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și producătorul afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang

440,7

A 888

Producători exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, așa cum se stabilește în anexă

455,1

A 889

Toate celelalte societăți

482,2

A 999

Articolul 3

(1)   În caz de deteriorare a mărfurilor înainte de punerea în liberă circulație și înainte ca prețul efectiv plătit sau de plătit să fie calculat proporțional în sensul determinării valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (6), nivelul dreptului antidumping, calculat pe baza articolului 2 anterior, este redus proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.

(2)   Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) se face numai cu condiția constituirii unei garanții echivalente cu valoarea dreptului provizoriu.

(3)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 4

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea faptelor și considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru o audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 5

Autoritățile vamale sunt invitate să suspende înregistrarea importurilor prevăzută la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1295/2007.

Datele colectate cu privire la produsele introduse în consumație cu cel mult 90 de zile înainte de data intrării în vigoare a acestui regulament se mențin până la intrarea în vigoare a unor posibile măsuri definitive, sau încheierea acestei proceduri.

Articolul 6

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 iulie 2008.

Pentru Comisie

Peter MANDELSON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO C 246, 20.10.2007, p. 15.

2

(3)  JO L 288, 6.11.2007, p. 22.

3

(4)  JO L 290, 8.11.2003, p. 3.

4

(5)  JO L 104, 8.4.2004, p. 67.

5

(6)  JO L 253, 11.1.1993, p. 3. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 214/2007 (JO L 62, 1.3.2007, p. 6).

6

---

ANEXĂ

Producători exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 5.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 178/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 178/38

---

DECIZIA COMISIEI

din 11 decembrie 2007

privind ajutorul de stat C 12/07 (ex N 799/06) prevăzut de Republica Slovacă pentru Glunz&Jensen s.r.o.

[notificată cu numărul C(2007) 6045]

(Numai versiunea în limba slovacă este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/551/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după invitarea părților interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Prin notificarea electronică din data de 29 noiembrie 2006, înregistrată de Comisie la 30 noiembrie 2006, cu numărul de referință A/39718, autoritățile slovace au notificat Comisiei, în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE, intenția lor de a acorda un ajutor regional ad-hoc pentru investiții în favoarea societății Glunz&Jensen s.r.o. |
| --- | --- |

(1)

Prin notificarea electronică din data de 29 noiembrie 2006, înregistrată de Comisie la 30 noiembrie 2006, cu numărul de referință A/39718, autoritățile slovace au notificat Comisiei, în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE, intenția lor de a acorda un ajutor regional ad-hoc pentru investiții în favoarea societății Glunz&Jensen s.r.o.

| (2) | La 26 ianuarie 2007, s-a transmis o solicitare de informații (D/50360). Autoritățile slovace au răspuns prin scrisoarea din data de 20 februarie 2007 (A/31585). |
| --- | --- |

(2)

La 26 ianuarie 2007, s-a transmis o solicitare de informații (D/50360). Autoritățile slovace au răspuns prin scrisoarea din data de 20 februarie 2007 (A/31585).

| (3) | Prin scrisoarea din data de 24 aprilie 2007 (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”), Comisia a informat Slovacia că a decis să inițieze procedura prevăzuta la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE cu privire la măsura de ajutor în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din data de 24 aprilie 2007 (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”), Comisia a informat Slovacia că a decis să inițieze procedura prevăzuta la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE cu privire la măsura de ajutor în cauză.

| (4) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(4)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

| (5) | Comisia nu a primit niciun fel de observații de la părțile interesate sau din partea Republicii Slovace. |
| --- | --- |

(5)

Comisia nu a primit niciun fel de observații de la părțile interesate sau din partea Republicii Slovace.

II.   DESCRIERE DETALIATĂ A MĂSURII

II.1.   Scopul măsurii

| (6) | Scopul măsurii de ajutor este promovarea dezvoltării regionale în regiunea Prešov (Slovacia de Est), care era regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, în conformitate cu harta privind ajutoarele regionale în Slovacia (3) aplicabilă la data notificării, cu un plafon pentru ajutoarele regionale de 50 % din echivalentul net al ajutorului (ENA). |
| --- | --- |

(6)

Scopul măsurii de ajutor este promovarea dezvoltării regionale în regiunea Prešov (Slovacia de Est), care era regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, în conformitate cu harta privind ajutoarele regionale în Slovacia (3) aplicabilă la data notificării, cu un plafon pentru ajutoarele regionale de 50 % din echivalentul net al ajutorului (ENA).

| (7) | Proiectul propus constituie o măsură de ajutor ad-hoc notificată de autoritățile slovace. Ajutorul în cauză nu se acordă în cadrul unui sistem existent (respectiv baza sa juridică nu este menționată în Tratatul de aderare ca sistem de ajutor existent, nici nu a făcut obiectul așa-numitului mecanism interimar, iar Comisia nu a aprobat niciun sistem de ajutor pe baza acestor dispoziții legale după aderarea Slovaciei la UE). |
| --- | --- |

(7)

Proiectul propus constituie o măsură de ajutor ad-hoc notificată de autoritățile slovace. Ajutorul în cauză nu se acordă în cadrul unui sistem existent (respectiv baza sa juridică nu este menționată în Tratatul de aderare ca sistem de ajutor existent, nici nu a făcut obiectul așa-numitului mecanism interimar, iar Comisia nu a aprobat niciun sistem de ajutor pe baza acestor dispoziții legale după aderarea Slovaciei la UE).

II.2.   Forma și natura ajutorului

| (8) | Ajutorul notificat urmează să se acorde sub forma unei scutiri de impozite aplicate anual în perioada 2007-2010, de până la 100 % din obligațiile fiscale ale societății datorate de beneficiarul ajutorului, Glunz&Jensen s.r.o. Valoarea totală a scutirii de impozite este limitată la 42 milioane SKK în valoare actuală (4) (aproximativ 1,15 milioane EUR). Ajutorul nu poate fi cumulat cu ajutorul primit din alte surse pentru același proiect de investiții. |
| --- | --- |

(8)

Ajutorul notificat urmează să se acorde sub forma unei scutiri de impozite aplicate anual în perioada 2007-2010, de până la 100 % din obligațiile fiscale ale societății datorate de beneficiarul ajutorului, Glunz&Jensen s.r.o. Valoarea totală a scutirii de impozite este limitată la 42 milioane SKK în valoare actuală (4) (aproximativ 1,15 milioane EUR). Ajutorul nu poate fi cumulat cu ajutorul primit din alte surse pentru același proiect de investiții.

II.3.   Baza juridică a ajutorului ad-hoc

| (9) | Baza juridică a ajutorului ad-hoc este constituită din Legea ajutorului de stat nr. 231/1999 cu modificările ulterioare; Legea impozitului pe venit nr. 595/2003 cu modificările ulterioare; și Legea impozitului pe venit nr. 366/1999 astfel cum a fost modificată la 31 decembrie 2003, în special secțiunea 52 alineatul (3) din Legea impozitului pe venit nr. 595/2003, cu modificările ulterioare, în condițiile prevăzute la secțiunea 35a din Legea impozitului pe venit nr. 366/1999, în forma pe care o avea la 31 decembrie 2003 (5). |
| --- | --- |

(9)

Baza juridică a ajutorului ad-hoc este constituită din Legea ajutorului de stat nr. 231/1999 cu modificările ulterioare; Legea impozitului pe venit nr. 595/2003 cu modificările ulterioare; și Legea impozitului pe venit nr. 366/1999 astfel cum a fost modificată la 31 decembrie 2003, în special secțiunea 52 alineatul (3) din Legea impozitului pe venit nr. 595/2003, cu modificările ulterioare, în condițiile prevăzute la secțiunea 35a din Legea impozitului pe venit nr. 366/1999, în forma pe care o avea la 31 decembrie 2003 (5).

II.4.   Beneficiari

| (10) | Beneficiarul ajutorului, Glunz&Jensen s.r.o., este o întreprindere mare, ceea ce înseamnă că nu se încadrează în categoria IMM-urilor în sensul Regulamentului (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutorului de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (6). Glunz&Jensen s.r.o. este filiala slovacă a Glunz&Jensen A/S (denumită în continuare „Glunz&Jensen”), cu sediul la Ringsted (Danemarca), alte filiale ale acesteia existând la momentul notificării în Virginia (Statele Unite ale Americii) și Thetford (Regatul Unit). |
| --- | --- |

(10)

Beneficiarul ajutorului, Glunz&Jensen s.r.o., este o întreprindere mare, ceea ce înseamnă că nu se încadrează în categoria IMM-urilor în sensul Regulamentului (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutorului de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (6). Glunz&Jensen s.r.o. este filiala slovacă a Glunz&Jensen A/S (denumită în continuare „Glunz&Jensen”), cu sediul la Ringsted (Danemarca), alte filiale ale acesteia existând la momentul notificării în Virginia (Statele Unite ale Americii) și Thetford (Regatul Unit).

| (11) | Glunz&Jensen este liderul mondial în domeniul producției și distribuției de echipamente de procesare „pre-press” pentru artele grafice, pentru echipamente tipografice offset și accesori ale acestora, cu o cotă de piață de aproximativ [...] % (7) în Europa. |
| --- | --- |

(11)

Glunz&Jensen este liderul mondial în domeniul producției și distribuției de echipamente de procesare „pre-press” pentru artele grafice, pentru echipamente tipografice offset și accesori ale acestora, cu o cotă de piață de aproximativ [...] % (7) în Europa.

II.5.   Proiectul de investiții

| (12) | În 2004, Glunz&Jensen s.r.o. a demarat o investiție inițială în Slovacia care a presupus un volum al investiției de 213 milioane SKK (aproximativ 5,8 milioane EUR). Potrivit autorităților slovace, proiectul de investiții este în curs de aplicare în perioada 2004-2009, în două etape: 2004-2006 și 2007-2009. |
| --- | --- |

(12)

În 2004, Glunz&Jensen s.r.o. a demarat o investiție inițială în Slovacia care a presupus un volum al investiției de 213 milioane SKK (aproximativ 5,8 milioane EUR). Potrivit autorităților slovace, proiectul de investiții este în curs de aplicare în perioada 2004-2009, în două etape: 2004-2006 și 2007-2009.

| (13) | Proiectul urmărește delocalizarea la Prešov a activităților de producție care existau în 2004 în Regatul Unit și Danemarca. Ca urmare a proiectului de delocalizare, uzina de la Thetford a fost închisă la sfârșitul anului 2006. |
| --- | --- |

(13)

Proiectul urmărește delocalizarea la Prešov a activităților de producție care existau în 2004 în Regatul Unit și Danemarca. Ca urmare a proiectului de delocalizare, uzina de la Thetford a fost închisă la sfârșitul anului 2006.

| (14) | Uzina de la Prešov urmează să se dezvolte și să devină principalul centru de producție al firmei. De fapt, potrivit autorităților slovace, toate utilajele care sunt instalate în uzina din Slovacia sunt transferate direct din Danemarca și Regatul Unit. Prin urmare, costurile eligibile ale proiectului includ numai clădirile și unele echipamente suplimentare mai puțin importante. |
| --- | --- |

(14)

Uzina de la Prešov urmează să se dezvolte și să devină principalul centru de producție al firmei. De fapt, potrivit autorităților slovace, toate utilajele care sunt instalate în uzina din Slovacia sunt transferate direct din Danemarca și Regatul Unit. Prin urmare, costurile eligibile ale proiectului includ numai clădirile și unele echipamente suplimentare mai puțin importante.

| (15) | Prima măsură în cadrul etapei de investiții 2004-2006 a constat în achiziționarea unei hale de producție și a unui teren viran, pentru o viitoare extindere. Cea de-a doua măsură, ulterioară, a inclus renovarea construcțiilor și instalațiilor și achiziționarea echipamentelor (care nu erau legate în mod direct de producție). Valoarea totală a investiției pentru prima etapă a fost de 128 milioane SKK (aproximativ 3,5 milioane EUR). După cum se menționează în declarațiile anexate notificării, Glunz&Jensen s.r.o. nu a primit niciun ajutor de stat pentru această primă parte a proiectului și nu există nicio cerere depusă în acest sens. |
| --- | --- |

(15)

Prima măsură în cadrul etapei de investiții 2004-2006 a constat în achiziționarea unei hale de producție și a unui teren viran, pentru o viitoare extindere. Cea de-a doua măsură, ulterioară, a inclus renovarea construcțiilor și instalațiilor și achiziționarea echipamentelor (care nu erau legate în mod direct de producție). Valoarea totală a investiției pentru prima etapă a fost de 128 milioane SKK (aproximativ 3,5 milioane EUR). După cum se menționează în declarațiile anexate notificării, Glunz&Jensen s.r.o. nu a primit niciun ajutor de stat pentru această primă parte a proiectului și nu există nicio cerere depusă în acest sens.

| (16) | Cea de-a doua etapă a investiției, care se desfășoară în perioada 2007-2009, reprezintă proiectul notificat de autoritățile slovace la 29 noiembrie 2006. Această parte vizează continuarea proiectului inițial prin construirea altor clădiri și cumpărarea altor echipamente (echipamente informatice, camioane și aparatură de birou), totalizând 84 milioane SKK în valoare actuală (aproximativ 2,3 milioane EUR). |
| --- | --- |

(16)

Cea de-a doua etapă a investiției, care se desfășoară în perioada 2007-2009, reprezintă proiectul notificat de autoritățile slovace la 29 noiembrie 2006. Această parte vizează continuarea proiectului inițial prin construirea altor clădiri și cumpărarea altor echipamente (echipamente informatice, camioane și aparatură de birou), totalizând 84 milioane SKK în valoare actuală (aproximativ 2,3 milioane EUR).

| (17) | Unitatea de producție din Slovacia a fost deschisă în aprilie 2005. Începând din acel moment, producția fabricii a crescut semnificativ, iar productivitatea s-a îmbunătățit considerabil (8). |
| --- | --- |

(17)

Unitatea de producție din Slovacia a fost deschisă în aprilie 2005. Începând din acel moment, producția fabricii a crescut semnificativ, iar productivitatea s-a îmbunătățit considerabil (8).

III.   MOTIVELE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

| (18) | Comisia a consemnat, în decizia sa de inițiere a procedurii de investigație formală, că are îndoieli privind compatibilitatea ajutorului cu piața comună, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE și al Orientărilor privind ajutoarele de stat cu destinație regională (9) (denumite în continuare „Orientările generale din 1998”) din următoarele motive:






  — | În primul rând, a reieșit că cele două etape ale investiției fac parte din același proiect de investiții, deoarece se încadrează într-un plan general de instalare a liniilor de producție ce trebuie delocalizate progresiv din Danemarca și Regatul Unit. Chiar și autoritățile slovace, în notificarea depusă, s-au referit la cele două etape ca la un singur proiect de investiții. „Proiectul de investiții prezentat de societatea Glunz&Jensen este pus în aplicare în perioada 2004-2009, în două etape: 2004-2006, 2007-2009”.
  În plus, la pagina 6 din „Cererea de acordare a ajutorului de stat sub forma unei scutiri fiscale” înaintată de beneficiar către autoritățile slovace, care a fost anexată la notificare, Glunz&Jensen s.r.o. a precizat că perioada investiției este cuprinsă între anii 2004 și 2008 (10), iar costurile totale ale investiției se ridică la „peste 200 milioane SKK”, ceea ce reprezintă suma corespunzătoare investiției totale realizate de Glunz&Jensen s.r.o. în Slovacia.
  Având în vedere cele menționate anterior, reiese că proiectul notificat viza cea de-a doua etapă a unui proiect unic și cuprinzător de investiții, care începuse deja în 2004.
  În plus, întrucât nici cererea de ajutor înaintată de beneficiar nu a făcut distincția între cele două etape ale investiției, Comisia nu a putut exclude posibilitatea ca perioada investiției să fi fost împărțită în mod artificial în două etape, astfel încât beneficiarul să poată fi eligibil pentru a solicita acordarea ajutorului în 2006. |
| --- | --- | --- |

(18)

Comisia a consemnat, în decizia sa de inițiere a procedurii de investigație formală, că are îndoieli privind compatibilitatea ajutorului cu piața comună, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE și al Orientărilor privind ajutoarele de stat cu destinație regională (9) (denumite în continuare „Orientările generale din 1998”) din următoarele motive:

—

În primul rând, a reieșit că cele două etape ale investiției fac parte din același proiect de investiții, deoarece se încadrează într-un plan general de instalare a liniilor de producție ce trebuie delocalizate progresiv din Danemarca și Regatul Unit. Chiar și autoritățile slovace, în notificarea depusă, s-au referit la cele două etape ca la un singur proiect de investiții. „Proiectul de investiții prezentat de societatea Glunz&Jensen este pus în aplicare în perioada 2004-2009, în două etape: 2004-2006, 2007-2009”.

În plus, la pagina 6 din „Cererea de acordare a ajutorului de stat sub forma unei scutiri fiscale” înaintată de beneficiar către autoritățile slovace, care a fost anexată la notificare, Glunz&Jensen s.r.o. a precizat că perioada investiției este cuprinsă între anii 2004 și 2008 (10), iar costurile totale ale investiției se ridică la „peste 200 milioane SKK”, ceea ce reprezintă suma corespunzătoare investiției totale realizate de Glunz&Jensen s.r.o. în Slovacia.

Având în vedere cele menționate anterior, reiese că proiectul notificat viza cea de-a doua etapă a unui proiect unic și cuprinzător de investiții, care începuse deja în 2004.

În plus, întrucât nici cererea de ajutor înaintată de beneficiar nu a făcut distincția între cele două etape ale investiției, Comisia nu a putut exclude posibilitatea ca perioada investiției să fi fost împărțită în mod artificial în două etape, astfel încât beneficiarul să poată fi eligibil pentru a solicita acordarea ajutorului în 2006.

| — | În al doilea rând, potrivit informațiilor furnizate de către autoritățile slovace, cererea de ajutor semnată la 29 iunie 2006 nu a fost depusă decât în noiembrie 2006, respectiv după demararea, în 2004, a primei etape a investiției.
  În consecință, Comisia a avut îndoieli cu privire la respectarea condiției referitoare la efectul stimulativ al ajutorului, prevăzută la punctul 4.2 din Orientările generale din 1998. Comisia a subliniat, ca principiu general, că ajutorul de stat care amenință să denatureze concurența și afectează comerțul dintre statele membre poate fi aprobat numai în cazul în care aceste efecte negative sunt compensate și depășite cu mult de contribuția pozitivă a ajutorului la realizarea unui obiectiv comunitar (aici, dezvoltarea regională). Comisia a considerat că un ajutor solicitat la sfârșitul anului 2006 nu putea sta la baza unei decizii de investiții care a condus la demararea unei activități în 2004 și la derularea unor activități de producție în aprilie 2005. |
| --- | --- |

—

În al doilea rând, potrivit informațiilor furnizate de către autoritățile slovace, cererea de ajutor semnată la 29 iunie 2006 nu a fost depusă decât în noiembrie 2006, respectiv după demararea, în 2004, a primei etape a investiției.

În consecință, Comisia a avut îndoieli cu privire la respectarea condiției referitoare la efectul stimulativ al ajutorului, prevăzută la punctul 4.2 din Orientările generale din 1998. Comisia a subliniat, ca principiu general, că ajutorul de stat care amenință să denatureze concurența și afectează comerțul dintre statele membre poate fi aprobat numai în cazul în care aceste efecte negative sunt compensate și depășite cu mult de contribuția pozitivă a ajutorului la realizarea unui obiectiv comunitar (aici, dezvoltarea regională). Comisia a considerat că un ajutor solicitat la sfârșitul anului 2006 nu putea sta la baza unei decizii de investiții care a condus la demararea unei activități în 2004 și la derularea unor activități de producție în aprilie 2005.

| — | În al treilea rând, ideea că disponibilitatea ajutorului nu a reprezentat un factor determinant pentru decizia beneficiarului de a începe delocalizarea pare să fie confirmată de afirmația beneficiarului însuși din cererea de ajutor, în care acesta explică motivele relocării activităților sale în Slovacia: „Consiliul de administrație (al Glunz&Jensen) a hotărât, în cursul anului 2003, să analizeze posibilitatea de a înființa o unitate de producție într-o țară cu costuri reduse de producție. Obiectivul era acela de a reduce costurile de producție, de a dezvolta sub-furnizori în Europa Centrală și de Est... Glunz&Jensen a efectuat o analiză comparativă a unsprezece țări din Europa Centrală și de Est pentru a decide care este amplasarea optimă a filialei.... Din cele 11 țări, au fost evaluate Republica Cehă, Republica Slovacă și Bulgaria. Concluzia a fost că Republica Slovacă este locul cel mai potrivit, având în vedere specificul activității desfășurate de Glunz&Jensen și combinațiile de factori de pe piețele evaluate (11).” |
| --- | --- |

—

În al treilea rând, ideea că disponibilitatea ajutorului nu a reprezentat un factor determinant pentru decizia beneficiarului de a începe delocalizarea pare să fie confirmată de afirmația beneficiarului însuși din cererea de ajutor, în care acesta explică motivele relocării activităților sale în Slovacia: „Consiliul de administrație (al Glunz&Jensen) a hotărât, în cursul anului 2003, să analizeze posibilitatea de a înființa o unitate de producție într-o țară cu costuri reduse de producție. Obiectivul era acela de a reduce costurile de producție, de a dezvolta sub-furnizori în Europa Centrală și de Est... Glunz&Jensen a efectuat o analiză comparativă a unsprezece țări din Europa Centrală și de Est pentru a decide care este amplasarea optimă a filialei.... Din cele 11 țări, au fost evaluate Republica Cehă, Republica Slovacă și Bulgaria. Concluzia a fost că Republica Slovacă este locul cel mai potrivit, având în vedere specificul activității desfășurate de Glunz&Jensen și combinațiile de factori de pe piețele evaluate (11).”

| — | În al patrulea rând, autoritățile slovace au explicat motivul pentru care beneficiarul nu a solicitat ajutor pentru prima etapă a proiectului de investiții. Potrivit explicației acestora, societatea a presupus că, anterior aderării Slovaciei la UE, nu era necesar să se solicite autorizarea ajutorului de stat sub forma unei scutiri fiscale. Societatea a considerat că cererea de ajutor trebuia înaintată numai în declarația fiscală pentru anul în care societatea a înregistrat pentru prima oară o obligație fiscală.
  Potrivit autorităților slovace, aceasta înseamnă că Glunz&Jensen s.r.o. intenționa să solicite ajutor de stat chiar de la începutul punerii în aplicare a proiectului de investiții în 2004.
  În opinia Comisiei, nu se poate lua în considerare faptul că beneficiarul nu cunoștea procedura corectă ce trebuia urmată. Trebuie subliniat faptul că ajutorul acordat în temeiul secțiunii 35a din Legea impozitului pe venit nr. 366/1999 din Slovacia, cu modificările ulterioare, nu se acorda în mod automat înainte de aderarea Slovaciei și nu se acordă automat nici acum, deoarece nu există niciun sistem de ajutor care să se refere la secțiunea menționată anterior. În consecință, acest tip de ajutor a fost și rămâne o categorie care trebuie notificată în mod individual Comisiei ca ajutor ad-hoc, după cum o dovedesc și cele aproximativ 40 de notificări ad-hoc înaintate de Slovacia în temeiul acestei baze juridice în cadrul așa-numitei proceduri interimare. |
| --- | --- |

—

În al patrulea rând, autoritățile slovace au explicat motivul pentru care beneficiarul nu a solicitat ajutor pentru prima etapă a proiectului de investiții. Potrivit explicației acestora, societatea a presupus că, anterior aderării Slovaciei la UE, nu era necesar să se solicite autorizarea ajutorului de stat sub forma unei scutiri fiscale. Societatea a considerat că cererea de ajutor trebuia înaintată numai în declarația fiscală pentru anul în care societatea a înregistrat pentru prima oară o obligație fiscală.

Potrivit autorităților slovace, aceasta înseamnă că Glunz&Jensen s.r.o. intenționa să solicite ajutor de stat chiar de la începutul punerii în aplicare a proiectului de investiții în 2004.

În opinia Comisiei, nu se poate lua în considerare faptul că beneficiarul nu cunoștea procedura corectă ce trebuia urmată. Trebuie subliniat faptul că ajutorul acordat în temeiul secțiunii 35a din Legea impozitului pe venit nr. 366/1999 din Slovacia, cu modificările ulterioare, nu se acorda în mod automat înainte de aderarea Slovaciei și nu se acordă automat nici acum, deoarece nu există niciun sistem de ajutor care să se refere la secțiunea menționată anterior. În consecință, acest tip de ajutor a fost și rămâne o categorie care trebuie notificată în mod individual Comisiei ca ajutor ad-hoc, după cum o dovedesc și cele aproximativ 40 de notificări ad-hoc înaintate de Slovacia în temeiul acestei baze juridice în cadrul așa-numitei proceduri interimare.

| — | În ultimul rând, chiar dacă ajutorul ar fi avut un efect stimulativ, ar trebui ridicate importante semne de întrebare. În realitate, Orientările generale din 1998 (punctul 2) adoptă o poziție negativă față de ajutorul ad-hoc, cu excepția cazului în care se poate dovedi că măsura aduce o contribuție pozitivă la nivel regional ce compensează și excede impactul asupra comerțului și denaturarea concurenței. În acest context, Comisia a constatat următoarele:






  — | Chiar dacă măsura aduce o contribuție importantă la dezvoltarea regională (155 de locuri de muncă directe, aproximativ 30 de locuri de muncă indirecte), efectele negative pe care le produce par a fi tot atât de importante. |
| --- | --- | --- |

—

În ultimul rând, chiar dacă ajutorul ar fi avut un efect stimulativ, ar trebui ridicate importante semne de întrebare. În realitate, Orientările generale din 1998 (punctul 2) adoptă o poziție negativă față de ajutorul ad-hoc, cu excepția cazului în care se poate dovedi că măsura aduce o contribuție pozitivă la nivel regional ce compensează și excede impactul asupra comerțului și denaturarea concurenței. În acest context, Comisia a constatat următoarele:

—

Chiar dacă măsura aduce o contribuție importantă la dezvoltarea regională (155 de locuri de muncă directe, aproximativ 30 de locuri de muncă indirecte), efectele negative pe care le produce par a fi tot atât de importante.

| — | Piața relevantă a produselor beneficiarului este cea a echipamentelor de procesare „pre-press” pentru artele grafice, în special procesoare CtP (computer-to-plate). Comisia a constatat că ajutorul este destinat unei societăți care are o cotă de piață de aproximativ [...] % din piața europeană. Concurenții cei mai importanți ai Glunz&Jensen în Europa, împreună cu cotele lor de piață, sunt: Height Design [...] %, Agfa (Lastra) Belgia [...] %, E-graf, Italia [...] %, Haase, Germania [...] % și Ovit, Italia [...] %. Având în vedere poziția pe piață a beneficiarului, Comisia consideră că măsura preconizată ar putea avea un impact major asupra concurenței pe piața relevantă, foarte specifică, pe care beneficiarul este activ. |
| --- | --- |

—

Piața relevantă a produselor beneficiarului este cea a echipamentelor de procesare „pre-press” pentru artele grafice, în special procesoare CtP (computer-to-plate). Comisia a constatat că ajutorul este destinat unei societăți care are o cotă de piață de aproximativ [...] % din piața europeană. Concurenții cei mai importanți ai Glunz&Jensen în Europa, împreună cu cotele lor de piață, sunt: Height Design [...] %, Agfa (Lastra) Belgia [...] %, E-graf, Italia [...] %, Haase, Germania [...] % și Ovit, Italia [...] %. Având în vedere poziția pe piață a beneficiarului, Comisia consideră că măsura preconizată ar putea avea un impact major asupra concurenței pe piața relevantă, foarte specifică, pe care beneficiarul este activ.

| — | În plus, proiectul vizează delocalizarea activităților și utilajelor de producție din Danemarca și Regatul Unit. Fiind numai o unitate de producție, uzina de la Thetford, din Regatul Unit a fost închisă la sfârșitul anului 2006, ca urmare a transferării producției în Slovacia. Potrivit informațiilor găsite pe site-ul de internet al societății, la Thetford au fost disponibilizați 77 de salariați. Societatea daneză se va concentra în viitor pe vânzări, servicii pentru clienți, cercetare și dezvoltare și exploatarea unei uzine pilot. Prin urmare, delocalizarea are un efect semnificativ asupra comerțului dintre statele membre. |
| --- | --- |

—

În plus, proiectul vizează delocalizarea activităților și utilajelor de producție din Danemarca și Regatul Unit. Fiind numai o unitate de producție, uzina de la Thetford, din Regatul Unit a fost închisă la sfârșitul anului 2006, ca urmare a transferării producției în Slovacia. Potrivit informațiilor găsite pe site-ul de internet al societății, la Thetford au fost disponibilizați 77 de salariați. Societatea daneză se va concentra în viitor pe vânzări, servicii pentru clienți, cercetare și dezvoltare și exploatarea unei uzine pilot. Prin urmare, delocalizarea are un efect semnificativ asupra comerțului dintre statele membre.

IV.   OBSERVAȚII DIN PARTEA REPUBLICII SLOVACE ȘI DE LA PĂRțILE INTERESATE

| (19) | Nu s-au primit observații de la autoritățile slovace sau de la terți care să elimine îndoielile exprimate atunci când a fost inițiată investigația formală. |
| --- | --- |

(19)

Nu s-au primit observații de la autoritățile slovace sau de la terți care să elimine îndoielile exprimate atunci când a fost inițiată investigația formală.

V.   EVALUAREA MĂSURII

V.1.   Legalitatea măsurii

| (20) | Prin notificarea măsurii de ajutor cu clauză suspensivă până la autorizarea de către Comisie, autoritățile slovace au îndeplinit cerințele procedurale prevăzute la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(20)

Prin notificarea măsurii de ajutor cu clauză suspensivă până la autorizarea de către Comisie, autoritățile slovace au îndeplinit cerințele procedurale prevăzute la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE.

V.2.   Caracterul de ajutor de stat al măsurii

| (21) | Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE din următoarele motive, menționate deja în decizia de deschidere a procedurii. |
| --- | --- |

(21)

Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE din următoarele motive, menționate deja în decizia de deschidere a procedurii.

V.2.1.   Prezența resurselor de stat

| (22) | Sunt implicate resurse de stat, deoarece se preconizează o scutire de la plata unor obligații fiscale ale societății. |
| --- | --- |

(22)

Sunt implicate resurse de stat, deoarece se preconizează o scutire de la plata unor obligații fiscale ale societății.

V.2.2.   Avantajul economic

| (23) | Măsura ar scuti beneficiarul ajutorului de costurile pe care acesta ar trebui să le suporte în condiții normale de piață. Prin urmare, măsura ar oferi Glunz&Jensen s.r.o. un avantaj față de alte societăți. |
| --- | --- |

(23)

Măsura ar scuti beneficiarul ajutorului de costurile pe care acesta ar trebui să le suporte în condiții normale de piață. Prin urmare, măsura ar oferi Glunz&Jensen s.r.o. un avantaj față de alte societăți.

V.2.3.   Selectivitatea

| (24) | Măsura este selectivă, deoarece se referă la o singură întreprindere. |
| --- | --- |

(24)

Măsura este selectivă, deoarece se referă la o singură întreprindere.

V.2.4.   Denaturarea concurenței și a comerțului

| (25) | Măsura afectează comerțul dintre statele membre, deoarece (i) beneficiarul activează într-un sector în care comerțul intracomunitar este puternic dezvoltat și (ii) delocalizarea activităților din Danemarca și Regatul Unit are un efect puternic asupra fluxurilor comerciale din sectorul respectiv. |
| --- | --- |

(25)

Măsura afectează comerțul dintre statele membre, deoarece (i) beneficiarul activează într-un sector în care comerțul intracomunitar este puternic dezvoltat și (ii) delocalizarea activităților din Danemarca și Regatul Unit are un efect puternic asupra fluxurilor comerciale din sectorul respectiv.

V.3.   Compatibilitatea

| (26) | În cazul în care măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, compatibilitatea acesteia trebuie evaluată prin prisma exceptărilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. Exceptările prevăzute la articolul 87 alineatul (2) din Tratatul CE, care se referă la ajutoarele cu caracter social acordat consumatorilor individuali, ajutoarele pentru remedierea daunelor cauzate de dezastre naturale sau de situații excepționale și ajutoarele acordate anumitor zone din Republica Federală Germania, nu se aplică în acest caz. Măsura nu poate fi considerată ca fiind un proiect important de interes european comun sau o măsură care să soluționeze o dereglare gravă în economia slovacă, așa cum prevede articolul 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. Măsura nu se încadrează nici la exceptarea permisă de articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, care prevede acordarea de ajutoare pentru facilitarea dezvoltării anumitor activități economice sau a anumitor zone economice, dacă aceste ajutoare nu afectează comerțul în așa măsură încât să contravină interesului comun. Măsura nu are ca obiectiv nici promovarea culturii și conservarea patrimoniului cultural, așa cum prevede articolul 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(26)

În cazul în care măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, compatibilitatea acesteia trebuie evaluată prin prisma exceptărilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. Exceptările prevăzute la articolul 87 alineatul (2) din Tratatul CE, care se referă la ajutoarele cu caracter social acordat consumatorilor individuali, ajutoarele pentru remedierea daunelor cauzate de dezastre naturale sau de situații excepționale și ajutoarele acordate anumitor zone din Republica Federală Germania, nu se aplică în acest caz. Măsura nu poate fi considerată ca fiind un proiect important de interes european comun sau o măsură care să soluționeze o dereglare gravă în economia slovacă, așa cum prevede articolul 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. Măsura nu se încadrează nici la exceptarea permisă de articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, care prevede acordarea de ajutoare pentru facilitarea dezvoltării anumitor activități economice sau a anumitor zone economice, dacă aceste ajutoare nu afectează comerțul în așa măsură încât să contravină interesului comun. Măsura nu are ca obiectiv nici promovarea culturii și conservarea patrimoniului cultural, așa cum prevede articolul 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE.

| (27) | Articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate promovării dezvoltării economice a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Regiunea Prešov (Slovacia de Est) este o regiune eligibilă pentru acordarea de ajutoare în temeiul acestei derogări. |
| --- | --- |

(27)

Articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate promovării dezvoltării economice a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Regiunea Prešov (Slovacia de Est) este o regiune eligibilă pentru acordarea de ajutoare în temeiul acestei derogări.

| (28) | În decizia sa de demarare a procedurii de investigație formală, Comisia a explicat motivele, rezumate în partea a III a prezentei decizii, pentru care avea îndoieli că măsura s-ar putea încadra în derogarea prevăzută de articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. În absența oricăror observații din partea Republicii Slovace sau de la terți, Comisia nu poate deduce decât că aceste îndoieli se confirmă. |
| --- | --- |

(28)

În decizia sa de demarare a procedurii de investigație formală, Comisia a explicat motivele, rezumate în partea a III a prezentei decizii, pentru care avea îndoieli că măsura s-ar putea încadra în derogarea prevăzută de articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. În absența oricăror observații din partea Republicii Slovace sau de la terți, Comisia nu poate deduce decât că aceste îndoieli se confirmă.

VI.   CONCLUZIE

| (29) | Comisia constată că măsura notificată de Republica Slovacă, așa cum este descrisă la alineatele (6)-(9) de mai sus, nu este compatibilă cu piața comună în temeiul vreunei derogări prevăzute de Tratatul CE și trebuie interzisă. Potrivit autorităților slovace, ajutorul nu a fost acordat, prin urmare nu este nevoie să fie recuperat, |
| --- | --- |

(29)

Comisia constată că măsura notificată de Republica Slovacă, așa cum este descrisă la alineatele (6)-(9) de mai sus, nu este compatibilă cu piața comună în temeiul vreunei derogări prevăzute de Tratatul CE și trebuie interzisă. Potrivit autorităților slovace, ajutorul nu a fost acordat, prin urmare nu este nevoie să fie recuperat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Scutirea fiscală notificată constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

Ajutorul de stat pe care Republica Slovacă intenționează să îl pună în aplicare pentru Glunz&Jensen s.r.o., în valoare de 42 milioane SKK (1,15 milioane EUR), este incompatibil cu piața comună.

Prin urmare, ajutorul nu poate fi pus în aplicare.

Articolul 2

Republica Slovacă informează Comisia, în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, cu privire la măsurile luate pentru a se conforma acesteia.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Slovace.

Adoptată la Bruxelles, 11 decembrie 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 189, 14.8.2007, p. 2.

1

(2)  Idem.

2

(3)  SK 72/2003 – Republica Slovacă – „Harta ajutorului de stat regional în Republica Slovacă”; C(2004) 1757/7, 28.4.2004.

3

(4)  Exprimată la valoarea din 2007 și calculată la un curs de referință de 5,62 %, curs aplicabil la data notificării.

4

(5)  Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci, v znení neskorších predpisov, Zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov a Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä §52 ods.3 zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v §35a zákona č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

5

(6)  JO L 10, 13.1.2001, p. 33.

6

(7)  Informație confidențială.

7

(8)  Informații din Raportul anual 2005-2006, disponibil pe site-ul de internet al Glunz&Jensen.

8

(9)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9.

9

(10)  2008 pare să fie o greșeală de tipar pe care beneficiarul a făcut-o în cererea de acordare a ajutorului. În toate celelalte documente depuse se precizează anul 2009 ca sfârșit al proiectului.

10

(11)  Punctul 3 din Cererea de acordare a ajutorului de stat sub forma unei scutiri fiscale.

11

---

| 5.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 178/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 178/43

---

DECIZIA COMISIEI

din 24 iunie 2008

de modificare a Deciziei 2007/716/CE în ceea ce privește anumite unități din sectorul cărnii și al laptelui din Bulgaria

[notificată cu numărul C(2008) 2931]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/552/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Actul de aderare a Bulgariei și a României, în special articolul 42,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia 2007/716/CE a Comisiei (2) stabilește măsurile tranzitorii în ceea ce privește cerințele structurale pentru anumite unități din sectorul cărnii și al laptelui din Bulgaria prevăzute în Regulamentele (CE) nr. 852/2004 și (CE) nr. 853/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului. Atât timp cât aceste unități sunt în tranziție, produsele provenind de la acestea ar trebui introduse numai pe piața internă sau utilizate pentru prelucrare ulterioară în unitățile din Bulgaria aflate în tranziție. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2007/716/CE a Comisiei (2) stabilește măsurile tranzitorii în ceea ce privește cerințele structurale pentru anumite unități din sectorul cărnii și al laptelui din Bulgaria prevăzute în Regulamentele (CE) nr. 852/2004 și (CE) nr. 853/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului. Atât timp cât aceste unități sunt în tranziție, produsele provenind de la acestea ar trebui introduse numai pe piața internă sau utilizate pentru prelucrare ulterioară în unitățile din Bulgaria aflate în tranziție.

| (2) | Decizia 2007/716/CE a fost modificată prin Deciziile 2008/290/CE (3) și 2008/330/CE ale Comisiei. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2007/716/CE a fost modificată prin Deciziile 2008/290/CE (3) și 2008/330/CE ale Comisiei.

| (3) | În conformitate cu o declarație oficială din partea autorității competente bulgare, anumite unități din sectorul cărnii și al laptelui și-au încetat activitățile sau au finalizat procesul de modernizare și, în prezent, respectă în totalitate legislația comunitară. Prin urmare, aceste unități ar trebui eliminate de pe lista unităților aflate în tranziție. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu o declarație oficială din partea autorității competente bulgare, anumite unități din sectorul cărnii și al laptelui și-au încetat activitățile sau au finalizat procesul de modernizare și, în prezent, respectă în totalitate legislația comunitară. Prin urmare, aceste unități ar trebui eliminate de pe lista unităților aflate în tranziție.

| (4) | Prin urmare, anexa la Decizia 2007/716/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, anexa la Decizia 2007/716/CE ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Unitățile enumerate în anexa la prezenta decizie se elimină din anexa la Decizia 2007/716/CE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 24 iunie 2008.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 395, 30.12.1989, p. 13. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2004/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 157, 30.4.2004, p. 33).

1

(2)  JO L 289, 7.11.2007, p. 14. Decizie modificată ultima dată prin Decizia 2008/330/CE (JO L 114, 26.4.2008, p. 94).

2

(3)  JO L 96, 9.4.2008, p. 35.

3

---

ANEXĂ

Lista unităților care urmează a fi eliminate din anexa la Decizia 2007/716/CE

Unități de prelucrare a cărnii

| Nr. | Nr. veterinar | Denumirea unității | Orașul/strada sau satul/regiunea |
| --- | --- | --- | --- |
| 41. | BG 1201006 | „Monti-Miyt“ AD | gr. Montana
  Nova promishlena zona |
| 53. | BG 1601017 | ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“ | gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“
  kv. Gorni Voden obl. Plovdiv |
| 70. | BG 2001021 | ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“ | gr. Nova Zagora
  Kv.Industrialen |
| 78. | BG 2501009 | „Rodopa-2005“ OOD | gr. Targovishte |
| 111. | BG 0802043 | „Ptitseklanitsa“ AD | gr. Dobrich
  industrialna zona |
| 130. | BG 2302002 | „Polo Komers“ OOD | gr. Kostinbrod
  IKHT |
| 154. | BG 0805011 | „Kati“ OOD | gr. Dobrich, |
| bul. „3 ti mart“ 57 |

Nr.

Nr. veterinar

Denumirea unității

Orașul/strada sau satul/regiunea

41.

BG 1201006

„Monti-Miyt“ AD

gr. Montana

Nova promishlena zona

53.

BG 1601017

ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“

gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“

kv. Gorni Voden obl. Plovdiv

70.

BG 2001021

ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“

gr. Nova Zagora

Kv.Industrialen

78.

BG 2501009

„Rodopa-2005“ OOD

gr. Targovishte

111.

BG 0802043

„Ptitseklanitsa“ AD

gr. Dobrich

industrialna zona

130.

BG 2302002

„Polo Komers“ OOD

gr. Kostinbrod

IKHT

154.

BG 0805011

„Kati“ OOD

gr. Dobrich,

bul. „3 ti mart“ 57

245.

BG 0804006

„Ani-I“ OOD

| gr. Dobrich |
| --- |
| ul. „Angel Stoyanov“ 1 |

gr. Dobrich

ul. „Angel Stoyanov“ 1

298.

BG 1604046

ET „Hristo Darakiev“

| gr. Plovdiv |
| --- |
| Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A |

gr. Plovdiv

Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A

308.

BG 1904002

„Aktual“ OOD

gr. Silistra

gr. Silistra

Promishlena zona-Iztok

319.

BG 2204013

„Salam i KO“ OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13 |

gr. Sofia

ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13

332.

BG 2204087

ET „SIAT-Slavcho Iliev“

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Moma Irina“ 4 |

gr. Sofia

ul. „Moma Irina“ 4

Unități de prelucrare a laptelui

| Nr. | Nr. veterinar | Denumirea unității | Orașul/strada sau satul/regiunea |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | BG 0112004 | „Matand“ EOOD | s. Eleshnitsa |
| 28. | BG 1812002 | „Laktis-Byala“ AD | gr. Byala |
| ul. „Stefan Stambolov“ 75 |

Nr.

Nr. veterinar

Denumirea unității

Orașul/strada sau satul/regiunea

1.

BG 0112004

„Matand“ EOOD

s. Eleshnitsa

28.

BG 1812002

„Laktis-Byala“ AD

gr. Byala

ul. „Stefan Stambolov“ 75

30.

BG 1912004

„Merone – N“ EOOD

gr. Alfatar

49.

BG 1212001

„S i S – 7“ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| „Vrachansko shose“ 1 |

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

82.

BG 0712004

„Cheh-99“ OOD

s. Sokolovo

obsht. Dryanovo

84.

BG0712028

ET „Mik“

| gr. Dryanovo |
| --- |
| ul. „Shipka„ 226 |

gr. Dryanovo

ul. „Shipka„ 226

99.

BG 1312002

„Milk Grup“ EOOD

s. Yunacite

162.

BG 2312026

„Dyado Liben“ OOD

gr. Koprivshtitsa bul. „H. Nencho Palaveev“

195.

BG 0218009

„Helios milk“ EOOD

gr. Aytos

---

| 5.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 178/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 178/45

---

DECIZIA COMISIEI

din 30 iunie 2008

de abrogare a Deciziei 2008/377/CE privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Slovacia

[notificată cu numărul C(2008) 3223]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/553/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | În Slovacia au apărut focare epidemice de pestă porcină clasică. |
| --- | --- |

(1)

În Slovacia au apărut focare epidemice de pestă porcină clasică.

| (2) | Decizia 2008/377/CE a Comisiei din 8 mai 2008 privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Slovacia (2) a fost adoptată pentru a întări măsurile întreprinse de Slovacia în temeiul Directivei 2001/89/CE a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind măsurile comunitare pentru controlul pestei porcine clasice (3). |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2008/377/CE a Comisiei din 8 mai 2008 privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Slovacia (2) a fost adoptată pentru a întări măsurile întreprinse de Slovacia în temeiul Directivei 2001/89/CE a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind măsurile comunitare pentru controlul pestei porcine clasice (3).

| (3) | Informațiile furnizate de Slovacia indică faptul că focarele de pestă porcină clasică din statul membru respectiv au fost eradicate, iar rezultatele anchetei epidemiologice arată că pesta porcină clasică nu s-a răspândit mai departe. |
| --- | --- |

(3)

Informațiile furnizate de Slovacia indică faptul că focarele de pestă porcină clasică din statul membru respectiv au fost eradicate, iar rezultatele anchetei epidemiologice arată că pesta porcină clasică nu s-a răspândit mai departe.

| (4) | Prin urmare, Decizia 2008/377/CE ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia 2008/377/CE ar trebui abrogată.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2008/377/CE se abrogă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 30 iunie 2008.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2002/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 315, 19.11.2002, p. 14).

1

(2)  JO L 130, 20.5.2008, p. 18. Decizie modificată prin Decizia 2008/419/CE (JO L 147, 6.6.2008, p. 65).

2

(3)  JO L 316, 1.12.2001, p. 5. Directivă modificată ultima dată prin Decizia 2007/729/CE a Comisiei (JO L 294, 13.11.2007, p. 26).

3

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI VI DIN TRATATUL UE

| 5.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 178/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 178/46

---

Buget pentru Europol pentru 2009 (1)

(2008/554/JAI)

Europol

| Titlu
  Capitol
  Articol | Descriere | Rezultat bugetar 2007
  (EUR) | Buget 2008
  (EUR) | Buget 2009
  (EUR) | Comentariu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | VENITURI | | | | |
| 10 | Contribuții | | | | |
| 100 | Contribuții ale statelor membre | 51 936 872 | 51 374 870 | 55 685 934 | Din suma prevăzută pentru 2009, 7 700 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. Prin derogare de la articolul 38 alineatul (1) din Regulamentul financiar, această sumă va fi solicitată doar în momentul în care Consiliul de administrație va hotărî acest lucru. |
| 101 | Soldul exercițiului financiar t-2 | 9 472 669 | 9 193 630 | 6 672 066 | |
| | Total capitol 10 | 61 409 541 | 60 568 500 | 62 358 000 | |
| 11 | Alte venituri | | | | |
| 110 | Dobânzi | 1 542 845 | 1 150 000 | 650 000 | |
| 111 | Profit de pe urma impozitelor plătite de personalul Europol | 1 974 351 | 2 102 500 | 2 345 000 | |
| 112 | Diverse | 50 340 | 100 000 | 55 000 | |
| | Total capitol 11 | 3 567 536 | 3 352 500 | 3 050 000 | |
| 12 | Finanțare din partea terților | | | | |
| 121 | Finanțarea de proiecte din partea Comisiei Europene și a altor părți implicate | — | p.m. | p.m. | Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 321). Acest articol poate include și contribuții din partea participanților. Contribuția proprie a Europol la orice proiect va fi finanțată de la alte articole. |
| 122 | Alte finanțări din partea terților | — | p.m. | p.m. | Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 322). Acest articol poate include și contribuții din partea participanților. Contribuția proprie a Europol la orice proiect va fi finanțată de la alte articole. |
| | Total capitol 12 | — | p.m. | p.m. | |
| | TOTAL TITLU 1 | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| 2 | PERSONAL | | | | |
| 20 | Costuri aferente salariilor | | | | A se vedea anexa A. Acest capitol cuprinde, de asemenea, personalul recrutat de la birourile externe, în cazul în care acest personal ocupă un post vacant, și stagiarii. |
| 200 | Personal Europol | 35 833 740 | 42 106 000 | 41 185 000 | |
| 201 | Personal local | 541 421 | 655 000 | 1 345 000 | Din această sumă, 650 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 202 | Regularizări salariale | — | 380 000 | 395 000 | |
| | Total capitol 20 | 36 375 161 | 43 141 000 | 42 925 000 | |
| 21 | Alte cheltuieli legate de personal | | | | |
| 210 | Recrutare | 423 037 | 490 000 | 520 000 | |
| 211 | Formarea profesională a personalului Europol | 551 851 | 460 000 | 720 000 | Din această sumă, 30 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| | Total capitol 21 | 974 888 | 950 000 | 1 240 000 | |
| | TOTAL TITLU 2 | 37 350 049 | 44 091 000 | 44 165 000 | Din această sumă, 5 025 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 3 | ALTE CHELTUIELI | | | | |
| 30 | Costuri legate de activități | | | | |
| 300 | Reuniuni | 650 702 | 710 000 | 762 500 | Din această sumă, 10 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 301 | Traduceri | 911 112 | 500 000 | 669 000 | |
| 302 | Listarea documentelor | 177 695 | 160 000 | 212 000 | Din această sumă, 11 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 303 | Deplasări | 1 124 024 | 1 085 000 | 1 470 000 | Din această sumă, 86 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 304 | Studii, consultanță (alta decât TIC) | 118 089 | 550 000 | 429 000 | Din această sumă, 40 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 305 | Specializare | 50 308 | 65 000 | 79 500 | |
| 306 | Echipament tehnic | 23 088 | 5 000 | 23 000 | |
| 307 | Subvenții operaționale | 120 659 | 150 000 | 150 000 | |
| | Total capitol 30 | 3 175 677 | 3 225 000 | 3 795 000 | Din această sumă, 147 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 31 | Servicii generale de asistență | | | | |
| 310 | Costuri de construcție | 889 158 | 860 000 | 1 040 000 | Din această sumă, 12 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 311 | Vehicule | 212 050 | 250 000 | 280 000 | |
| 314 | Documentație și surse publice | 250 618 | 280 000 | 300 000 | Din această sumă, 1 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 315 | Subvenții | 468 298 | 480 000 | 545 000 | Din această sumă, 10 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 316 | Alte achiziții | 42 964 | 100 000 | 25 000 | |
| 317 | Alte cheltuieli de funcționare | 377 873 | 450 000 | 465 000 | Din această sumă, 25 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 318 | Noua clădire | 269 799 | — | — | Din motive de consecvență, din 2008 bugetul pentru noua clădire a fost inclus la articolele bugetare relevante la care se încadrează costurile specifice. |
| | Total capitol 31 | 2 510 761 | 2 420 000 | 2 655 000 | Din această sumă, 48 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 32 | Cheltuieli finanțate de terți | | | | |
| 321 | Cheltuieli cu proiecte finanțate de Comisia Europeană și alte părți implicate | — | p.m. | p.m. | Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 121). Contribuția proprie a Europol la orice proiect va fi finanțată de la alte articole. Acest articol este prevăzut pentru cheltuielile ce privesc proiecte finanțate din programe comunitare. |
| 322 | Cheltuieli finanțate de alți terți | — | p.m. | p.m. | Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 122). Contribuția proprie a Europol la orice proiect va fi finanțată de la alte articole. |
| | Total capitol 32 | — | p.m. | p.m. | |
| | TOTAL TITLU 3 | 5 686 438 | 5 645 000 | 6 450 000 | Din această sumă, 800 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 4 | AUTORITĂȚI ȘI ORGANE | | | | |
| 40 | Costuri aferente salariilor | | | | A se vedea anexa A. Acest capitol cuprinde, de asemenea, personalul recrutat de la birourile externe, în cazul în care acest personal ocupă un post vacant, și stagiarii. |
| 400 | Personal Europol | 866 391 | 960 000 | 1 000 000 | |
| 401 | Personal local | — | p.m. | p.m. | |
| 402 | Regularizări salariale | — | 10 000 | 10 000 | |
| | Total capitol 40 | 866 391 | 970 000 | 1 010 000 | |
| 41 | Alte cheltuieli de funcționare | | | | |
| 410 | Consiliul de administrație | 1 955 885 | 1 835 000 | 2 390 000 | Din această sumă, 450 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 411 | Organism comun de supraveghere | 376 705 | 600 000 | 610 000 | Din această sumă 210 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 412 | Costuri pentru acțiunile în instanță | — | p.m. | p.m. | A fost creat un fond pentru costurile pentru acțiunile în instanță din bugetele pe 2004 și 2005. Suma cuprinsă în fond (care este, în prezent, de 170 000 EUR) este revizuită anual. |
| 413 | Controlor financiar | 7 083 | 10 000 | 13 000 | |
| 414 | Comitet de audit comun | 35 943 | 45 000 | 45 000 | |
| 415 | Grup operativ al șefilor poliției | 42 186 | 100 000 | 50 000 | |
| | Total capitol 41 | 2 417 802 | 2 590 000 | 3 108 000 | |
| | TOTAL TITLU 4 | 3 284 193 | 3 560 000 | 4 118 000 | Din această sumă, 660 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 6 | TIC (inclusiv TECS) | | | | |
| 62 | TIC | | | | |
| 620 | Tehnologia informațiilor | 3 048 919 | 4 900 000 | 4 020 000 | Din această sumă 625 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 621 | Tehnologia comunicațiilor | 4 619 972 | 3 030 000 | 3 130 000 | Din această sumă, 210 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 622 | Consultanță | 2 221 146 | 1 615 000 | 1 515 000 | Din această sumă, 80 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 623 | Sisteme de analiză, legătură, indexare și securitate | 2 729 818 | 985 000 | 1 960 000 | Din această sumă, 300 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| 624 | Sistem informațional | 551 | 95 000 | 50 000 | |
| | Total capitol 62 | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | |
| | TOTAL TITLU 6 | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | Din această sumă, 1 215 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C. |
| | TOTAL VENITURI, PARTEA A | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | TOTAL CHELTUIELI, PARTEA A | 58 941 085 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | SOLD | 6 035 992 | — | — | |

Titlu

Capitol

Articol

Descriere

Rezultat bugetar 2007

(EUR)

Buget 2008

(EUR)

Buget 2009

(EUR)

Comentariu

1

VENITURI

10

Contribuții

100

Contribuții ale statelor membre

51 936 872

51 374 870

55 685 934

Din suma prevăzută pentru 2009, 7 700 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. Prin derogare de la articolul 38 alineatul (1) din Regulamentul financiar, această sumă va fi solicitată doar în momentul în care Consiliul de administrație va hotărî acest lucru.

101

Soldul exercițiului financiar t-2

9 472 669

9 193 630

6 672 066

Total capitol 10

61 409 541

60 568 500

62 358 000

11

Alte venituri

110

Dobânzi

1 542 845

1 150 000

650 000

111

Profit de pe urma impozitelor plătite de personalul Europol

1 974 351

2 102 500

2 345 000

112

Diverse

50 340

100 000

55 000

Total capitol 11

3 567 536

3 352 500

3 050 000

12

Finanțare din partea terților

121

Finanțarea de proiecte din partea Comisiei Europene și a altor părți implicate

—

p.m.

p.m.

Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 321). Acest articol poate include și contribuții din partea participanților. Contribuția proprie a Europol la orice proiect va fi finanțată de la alte articole.

122

Alte finanțări din partea terților

—

p.m.

p.m.

Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 322). Acest articol poate include și contribuții din partea participanților. Contribuția proprie a Europol la orice proiect va fi finanțată de la alte articole.

Total capitol 12

—

p.m.

p.m.

TOTAL TITLU 1

64 977 077

63 921 000

65 408 000

2

PERSONAL

20

Costuri aferente salariilor

A se vedea anexa A. Acest capitol cuprinde, de asemenea, personalul recrutat de la birourile externe, în cazul în care acest personal ocupă un post vacant, și stagiarii.

200

Personal Europol

35 833 740

42 106 000

41 185 000

201

Personal local

541 421

655 000

1 345 000

Din această sumă, 650 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

202

Regularizări salariale

—

380 000

395 000

Total capitol 20

36 375 161

43 141 000

42 925 000

21

Alte cheltuieli legate de personal

210

Recrutare

423 037

490 000

520 000

211

Formarea profesională a personalului Europol

551 851

460 000

720 000

Din această sumă, 30 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

Total capitol 21

974 888

950 000

1 240 000

TOTAL TITLU 2

37 350 049

44 091 000

44 165 000

Din această sumă, 5 025 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

3

ALTE CHELTUIELI

30

Costuri legate de activități

300

Reuniuni

650 702

710 000

762 500

Din această sumă, 10 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

301

Traduceri

911 112

500 000

669 000

302

Listarea documentelor

177 695

160 000

212 000

Din această sumă, 11 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

303

Deplasări

1 124 024

1 085 000

1 470 000

Din această sumă, 86 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

304

Studii, consultanță (alta decât TIC)

118 089

550 000

429 000

Din această sumă, 40 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

305

Specializare

50 308

65 000

79 500

306

Echipament tehnic

23 088

5 000

23 000

307

Subvenții operaționale

120 659

150 000

150 000

Total capitol 30

3 175 677

3 225 000

3 795 000

Din această sumă, 147 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

31

Servicii generale de asistență

310

Costuri de construcție

889 158

860 000

1 040 000

Din această sumă, 12 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

311

Vehicule

212 050

250 000

280 000

314

Documentație și surse publice

250 618

280 000

300 000

Din această sumă, 1 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

315

Subvenții

468 298

480 000

545 000

Din această sumă, 10 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

316

Alte achiziții

42 964

100 000

25 000

317

Alte cheltuieli de funcționare

377 873

450 000

465 000

Din această sumă, 25 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

318

Noua clădire

269 799

—

—

Din motive de consecvență, din 2008 bugetul pentru noua clădire a fost inclus la articolele bugetare relevante la care se încadrează costurile specifice.

Total capitol 31

2 510 761

2 420 000

2 655 000

Din această sumă, 48 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

32

Cheltuieli finanțate de terți

321

Cheltuieli cu proiecte finanțate de Comisia Europeană și alte părți implicate

—

p.m.

p.m.

Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 121). Contribuția proprie a Europol la orice proiect va fi finanțată de la alte articole. Acest articol este prevăzut pentru cheltuielile ce privesc proiecte finanțate din programe comunitare.

322

Cheltuieli finanțate de alți terți

—

p.m.

p.m.

Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 122). Contribuția proprie a Europol la orice proiect va fi finanțată de la alte articole.

Total capitol 32

—

p.m.

p.m.

TOTAL TITLU 3

5 686 438

5 645 000

6 450 000

Din această sumă, 800 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

4

AUTORITĂȚI ȘI ORGANE

40

Costuri aferente salariilor

A se vedea anexa A. Acest capitol cuprinde, de asemenea, personalul recrutat de la birourile externe, în cazul în care acest personal ocupă un post vacant, și stagiarii.

400

Personal Europol

866 391

960 000

1 000 000

401

Personal local

—

p.m.

p.m.

402

Regularizări salariale

—

10 000

10 000

Total capitol 40

866 391

970 000

1 010 000

41

Alte cheltuieli de funcționare

410

Consiliul de administrație

1 955 885

1 835 000

2 390 000

Din această sumă, 450 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

411

Organism comun de supraveghere

376 705

600 000

610 000

Din această sumă 210 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

412

Costuri pentru acțiunile în instanță

—

p.m.

p.m.

A fost creat un fond pentru costurile pentru acțiunile în instanță din bugetele pe 2004 și 2005. Suma cuprinsă în fond (care este, în prezent, de 170 000 EUR) este revizuită anual.

413

Controlor financiar

7 083

10 000

13 000

414

Comitet de audit comun

35 943

45 000

45 000

415

Grup operativ al șefilor poliției

42 186

100 000

50 000

Total capitol 41

2 417 802

2 590 000

3 108 000

TOTAL TITLU 4

3 284 193

3 560 000

4 118 000

Din această sumă, 660 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

6

TIC (inclusiv TECS)

62

TIC

620

Tehnologia informațiilor

3 048 919

4 900 000

4 020 000

Din această sumă 625 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

621

Tehnologia comunicațiilor

4 619 972

3 030 000

3 130 000

Din această sumă, 210 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

622

Consultanță

2 221 146

1 615 000

1 515 000

Din această sumă, 80 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

623

Sisteme de analiză, legătură, indexare și securitate

2 729 818

985 000

1 960 000

Din această sumă, 300 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

624

Sistem informațional

551

95 000

50 000

Total capitol 62

12 620 405

10 625 000

10 675 000

TOTAL TITLU 6

12 620 405

10 625 000

10 675 000

Din această sumă, 1 215 000 EUR nu vor fi solicitați inițial. A se vedea articolul 100 și anexa C.

TOTAL VENITURI, PARTEA A

64 977 077

63 921 000

65 408 000

TOTAL CHELTUIELI, PARTEA A

58 941 085

63 921 000

65 408 000

SOLD

6 035 992

—

—

Stat gazdă

| Titlu
  Capitol
  Articol | Descriere | Rezultat bugetar 2007
  (EUR) | Buget 2008
  (EUR) | Buget 2009
  (EUR) | Comentariu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | VENITURI, STAT GAZDĂ | | | | |
| 70 | Contribuții | | | | |
| 700 | Contribuția statului gazdă, securitate | 2 193 652 | 2 412 872 | 2 430 485 | Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea capitolul 80). Propunerea din partea directorului trebuie să fie conformă unei înțelegeri dintre Europol și statul gazdă. |
| 701 | Contribuția statului gazdă, clădiri | — | p.m. | p.m. | Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 810). Propunerea din partea directorului trebuie să fie conformă unei înțelegeri dintre Europol și statul gazdă. |
| 702 | Soldul exercițiului financiar t-2 | 266 348 | 111 128 | 162 515 | |
| | Total capitol 70 | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 71 | Alte venituri | | | | |
| 711 | Diverse | — | p.m. | p.m. | |
| | Total capitol 71 | — | p.m. | p.m. | |
| | TOTAL TITLU 7 | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 8 | VENITURI, STAT GAZDĂ | | | | |
| 80 | Securitate | | | | |
| 800 | Costuri privind securitatea | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 700). Propunerea din partea directorului trebuie să fie conformă unei înțelegeri dintre Europol și statul gazdă. |
| | Total capitol 80 | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 81 | Costuri de construcție | | | | |
| 810 | Costuri de construcție, statul gazdă | — | p.m. | p.m. | Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 701). Propunerea din partea directorului trebuie să fie conformă unei înțelegeri dintre Europol și statul gazdă. |
| | Total capitol 81 | — | p.m. | p.m. | |
| | TOTAL TITLU 8 | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | TOTAL VENITURI, PARTEA C | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | TOTAL CHELTUIELI, PARTEA C | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | SOLD, PARTEA C | 115 110 | — | — | |
| Observație: Totalurile pentru 2007, odată rotunjite, pot fi diferite de valoarea sumelor individuale. |

Titlu

Capitol

Articol

Descriere

Rezultat bugetar 2007

(EUR)

Buget 2008

(EUR)

Buget 2009

(EUR)

Comentariu

7

VENITURI, STAT GAZDĂ

70

Contribuții

700

Contribuția statului gazdă, securitate

2 193 652

2 412 872

2 430 485

Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea capitolul 80). Propunerea din partea directorului trebuie să fie conformă unei înțelegeri dintre Europol și statul gazdă.

701

Contribuția statului gazdă, clădiri

—

p.m.

p.m.

Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 810). Propunerea din partea directorului trebuie să fie conformă unei înțelegeri dintre Europol și statul gazdă.

702

Soldul exercițiului financiar t-2

266 348

111 128

162 515

Total capitol 70

2 460 000

2 524 000

2 593 000

71

Alte venituri

711

Diverse

—

p.m.

p.m.

Total capitol 71

—

p.m.

p.m.

TOTAL TITLU 7

2 460 000

2 524 000

2 593 000

8

VENITURI, STAT GAZDĂ

80

Securitate

800

Costuri privind securitatea

2 344 890

2 524 000

2 593 000

Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 700). Propunerea din partea directorului trebuie să fie conformă unei înțelegeri dintre Europol și statul gazdă.

Total capitol 80

2 344 890

2 524 000

2 593 000

81

Costuri de construcție

810

Costuri de construcție, statul gazdă

—

p.m.

p.m.

Prin derogare de la articolul 35 din Convenția Europol și articolul 16 din Regulamentul financiar, Consiliul de administrație poate, hotărând în unanimitate și pe baza unei propuneri din partea directorului, să modifice suma creditelor alocate, cu condiția ca totalul veniturilor să acopere totalul cheltuielilor (a se vedea articolul 701). Propunerea din partea directorului trebuie să fie conformă unei înțelegeri dintre Europol și statul gazdă.

Total capitol 81

—

p.m.

p.m.

TOTAL TITLU 8

2 344 890

2 524 000

2 593 000

TOTAL VENITURI, PARTEA C

2 460 000

2 524 000

2 593 000

TOTAL CHELTUIELI, PARTEA C

2 344 890

2 524 000

2 593 000

SOLD, PARTEA C

115 110

—

—

Observație: Totalurile pentru 2007, odată rotunjite, pot fi diferite de valoarea sumelor individuale.

---

(1)  Adoptat de Consiliu la 5 iunie 2008.

---

ANEXA A

Schemă de personal pe 2009

Titlul 2

| Treapta | Buget 2008 | Realocări 2008 | Posturi noi | Proiect de buget 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | — | 1 |
| 2 | 3 | — | — | 3 |
| 3 | 3 | — | — | 3 |
| 4 | 20 | — | 1 | 21 |
| 5 | 61 | — | 1 | 62 |
| 6 | 83 | –2 | 4 | 85 |
| 7 | 108 | +2 | 1 | 111 |
| 8 | 93 | +1 | 3 | 97 |
| 9 | 45 | –1 | 1 | 45 |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (1) | 3 | — | — | 3 |
| 12 (1) | 5 | — | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — | — |
| Total | 425 | — | 11 | 436 |

Treapta

Buget 2008

Realocări 2008

Posturi noi

Proiect de buget 2009

1

1

—

—

1

2

3

—

—

3

3

3

—

—

3

4

20

—

1

21

5

61

—

1

62

6

83

–2

4

85

7

108

+2

1

111

8

93

+1

3

97

9

45

–1

1

45

10

—

—

—

—

11 (1)

3

—

—

3

12 (1)

5

—

—

5

13 (1)

—

—

—

—

Total

425

—

11

436

Titlul 4

| Treapta | Buget 2008 | Realocări 2008 | Posturi noi | Proiect de buget 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — | — |
| 2 | — | — | — | — |
| 3 | — | — | — | — |
| 4 | 2 | — | — | 2 |
| 5 | 2 | — | — | 2 |
| 6 | — | — | — | — |
| 7 | 2 | — | — | 2 |
| 8 | 2 | — | — | 2 |
| 9 | — | — | — | — |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — | — |
| Total | 8 | — | — | 8 |

Treapta

Buget 2008

Realocări 2008

Posturi noi

Proiect de buget 2009

1

—

—

—

—

2

—

—

—

—

3

—

—

—

—

4

2

—

—

2

5

2

—

—

2

6

—

—

—

—

7

2

—

—

2

8

2

—

—

2

9

—

—

—

—

10

—

—

—

—

11 (2)

—

—

—

—

12 (2)

—

—

—

—

13 (2)

—

—

—

—

Total

8

—

—

8

Total, titlul 2 și titlul 4

| Treapta | Buget 2008 | Realocări 2008 | Posturi noi | Proiect de buget 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Total | 433 | — | 11 | 444 |

Treapta

Buget 2008

Realocări 2008

Posturi noi

Proiect de buget 2009

Total

433

—

11

444

---

(1)  Posturile aferente acestor trepte vor fi ocupate de personal local, în măsura în care acest lucru este prevăzut în Statutul personalului.

(2)  Posturile aferente acestor trepte vor fi ocupate de personal local, în măsura în care acest lucru este prevăzut în Statutul personalului.

---

ANEXA B

| | PNB 2007
  Milioane EUR | Pondere din PNB 2007 pentru 27 SM
  % | Pondere din PNB 2007 pentru 25 SM
  % | Sold 2007 pentru 27 SM
  EUR | 5/12 din drepturi România și Bulgaria
  EUR | 7/12 din sold România și Bulgaria de redistribuit la 25 SM
  EUR | Redistribuirea efectivă a 7/12 din sold la 25 SM
  EUR | Sold rectificat 2007 toate 27 SM
  EUR | Contribuții 2009 înainte de deducerea în 2007 a
  soldului rectificat 2007
  EUR | Contribuții 2009 după deducerea în 2007 a
  soldului rectificat 2007
  EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | a | b = a/116 942 340 | c = a/115 663 051 | d = 6 672 066 × b | e = d × 5/12 | f = d – e | g = 42 577 × c | h = d – f + g | i | j = i – h |
| Austria | 2 624 363 | 2,24 | 2,27 | 149 731 | | | 966 | 150 697 | 1 399 408 | 1 248 711 |
| Belgia | 3 254 093 | 2,78 | 2,81 | 185 660 | | | 1 198 | 186 858 | 1 735 203 | 1 548 345 |
| Bulgaria (1) | 250 734 | 0,21 | | 14 305 | 5 961 | 8 345 | | 5 961 | 133 701 | 127 740 |
| Cipru | 147 960 | 0,13 | 0,13 | 8 442 | | | 54 | 8 496 | 78 898 | 70 402 |
| Republica Cehă | 1 101 606 | 0,94 | 0,95 | 62 851 | | | 406 | 63 257 | 587 417 | 524 160 |
| Danemarca | 2 259 663 | 1,93 | 1,95 | 128 924 | | | 832 | 129 755 | 1 204 936 | 1 075 181 |
| Estonia | 124 726 | 0,11 | 0,11 | 7 116 | | | 46 | 7 162 | 66 509 | 59 346 |
| Finlanda | 1 688 352 | 1,44 | 1,46 | 96 328 | | | 622 | 96 949 | 900 292 | 803 343 |
| Franța | 18 438 795 | 15,77 | 15,94 | 1 052 013 | | | 6 788 | 1 058 800 | 9 832 250 | 8 773 450 |
| Germania | 23 148 221 | 19,79 | 20,01 | 1 320 706 | | | 8 521 | 1 329 227 | 12 343 491 | 11 014 264 |
| Grecia | 2 032 580 | 1,74 | 1,76 | 115 967 | | | 748 | 116 716 | 1 083 847 | 967 131 |
| Ungaria | 878 113 | 0,75 | 0,76 | 50 100 | | | 323 | 50 423 | 468 242 | 417 819 |
| Irlanda | 1 563 390 | 1,34 | 1,35 | 89 198 | | | 576 | 89 774 | 833 658 | 743 884 |
| Italia | 14 678 365 | 12,55 | 12,69 | 837 464 | | | 5 403 | 842 867 | 7 827 050 | 6 984 182 |
| Letonia | 166 638 | 0,14 | 0,14 | 9 507 | | | 61 | 9 569 | 88 858 | 79 289 |
| Lituania | 244 476 | 0,21 | 0,21 | 13 948 | | | 90 | 14 038 | 130 364 | 116 325 |
| Luxemburg | 260 122 | 0,22 | 0,22 | 14 841 | | | 96 | 14 937 | 138 707 | 123 770 |
| Malta | 48 143 | 0,04 | 0,04 | 2 747 | | | 18 | 2 764 | 25 672 | 22 907 |
| Țările de Jos | 5 346 690 | 4,57 | 4,62 | 305 052 | | | 1 968 | 307 020 | 2 851 054 | 2 544 034 |
| Polonia | 2 639 229 | 2,26 | 2,28 | 150 579 | | | 972 | 151 551 | 1 407 335 | 1 255 784 |
| Portugalia | 1 544 415 | 1,32 | 1,34 | 88 116 | | | 569 | 88 684 | 823 539 | 734 855 |
| România (1) | 1 028 555 | 0,88 | | 58 684 | 24 451 | 34 232 | — | 24 451 | 548 464 | 524 012 |
| Slovacia | 454 120 | 0,39 | 0,39 | 25 910 | | | 167 | 26 077 | 242 154 | 216 077 |
| Slovenia | 304 908 | 0,26 | 0,26 | 17 396 | | | 112 | 17 509 | 162 588 | 145 080 |
| Spania | 10 078 570 | 8,62 | 8,71 | 575 026 | | | 3 710 | 578 736 | 5 374 268 | 4 795 532 |
| Suedia | 3 120 578 | 2,67 | 2,70 | 178 042 | | | 1 149 | 179 191 | 1 664 008 | 1 484 817 |
| Regatul Unit | 19 514 935 | 16,69 | 16,87 | 1 113 411 | | | 7 184 | 1 120 595 | 10 406 088 | 9 285 493 |
| Total general | 116 942 340 | 100,00 | 100,00 | 6 672 066 | 30 412 | 42 577 | 42 577 | 6 672 066 | 62 358 000 | 55 685 934 |
| | Sold 2007 | 6 672 066 |
| Alte venituri 2009 | 3 050 000 |
| Total venituri | 65 408 000 |
| Observații: Sursa cifrelor PNB este tabelul 3, utilizat la stabilirea bugetului total al UE pe 2007, astfel cum a fost publicat în JOUE la 3.8.2007 L 203, p. 46. Orice diferență între cifrele PNB folosite în calculul de mai sus și cifrele PNB efective pentru 2007 va fi rectificată în momentul solicitării contribuțiilor pentru bugetul pe 2011. În cazul în care Convenția Europol va fi înlocuită cu o decizie a Consiliului, cifrele PNB vor fi actualizate și rectificate, dacă este necesar, în 2010, în momentul rambursării către statele membre a soldului pe 2008 și 2009. |

PNB 2007

Milioane EUR

Pondere din PNB 2007 pentru 27 SM

%

Pondere din PNB 2007 pentru 25 SM

%

Sold 2007 pentru 27 SM

EUR

5/12 din drepturi România și Bulgaria

EUR

7/12 din sold România și Bulgaria de redistribuit la 25 SM

EUR

Redistribuirea efectivă a 7/12 din sold la 25 SM

EUR

Sold rectificat 2007 toate 27 SM

EUR

Contribuții 2009 înainte de deducerea în 2007 a

soldului rectificat 2007

EUR

Contribuții 2009 după deducerea în 2007 a

soldului rectificat 2007

EUR

a

b = a/116 942 340

c = a/115 663 051

d = 6 672 066 × b

e = d × 5/12

f = d – e

g = 42 577 × c

h = d – f + g

i

j = i – h

Austria

2 624 363

2,24

2,27

149 731

966

150 697

1 399 408

1 248 711

Belgia

3 254 093

2,78

2,81

185 660

1 198

186 858

1 735 203

1 548 345

Bulgaria (1)

250 734

0,21

14 305

5 961

8 345

5 961

133 701

127 740

Cipru

147 960

0,13

0,13

8 442

54

8 496

78 898

70 402

Republica Cehă

1 101 606

0,94

0,95

62 851

406

63 257

587 417

524 160

Danemarca

2 259 663

1,93

1,95

128 924

832

129 755

1 204 936

1 075 181

Estonia

124 726

0,11

0,11

7 116

46

7 162

66 509

59 346

Finlanda

1 688 352

1,44

1,46

96 328

622

96 949

900 292

803 343

Franța

18 438 795

15,77

15,94

1 052 013

6 788

1 058 800

9 832 250

8 773 450

Germania

23 148 221

19,79

20,01

1 320 706

8 521

1 329 227

12 343 491

11 014 264

Grecia

2 032 580

1,74

1,76

115 967

748

116 716

1 083 847

967 131

Ungaria

878 113

0,75

0,76

50 100

323

50 423

468 242

417 819

Irlanda

1 563 390

1,34

1,35

89 198

576

89 774

833 658

743 884

Italia

14 678 365

12,55

12,69

837 464

5 403

842 867

7 827 050

6 984 182

Letonia

166 638

0,14

0,14

9 507

61

9 569

88 858

79 289

Lituania

244 476

0,21

0,21

13 948

90

14 038

130 364

116 325

Luxemburg

260 122

0,22

0,22

14 841

96

14 937

138 707

123 770

Malta

48 143

0,04

0,04

2 747

18

2 764

25 672

22 907

Țările de Jos

5 346 690

4,57

4,62

305 052

1 968

307 020

2 851 054

2 544 034

Polonia

2 639 229

2,26

2,28

150 579

972

151 551

1 407 335

1 255 784

Portugalia

1 544 415

1,32

1,34

88 116

569

88 684

823 539

734 855

România (1)

1 028 555

0,88

58 684

24 451

34 232

—

24 451

548 464

524 012

Slovacia

454 120

0,39

0,39

25 910

167

26 077

242 154

216 077

Slovenia

304 908

0,26

0,26

17 396

112

17 509

162 588

145 080

Spania

10 078 570

8,62

8,71

575 026

3 710

578 736

5 374 268

4 795 532

Suedia

3 120 578

2,67

2,70

178 042

1 149

179 191

1 664 008

1 484 817

Regatul Unit

19 514 935

16,69

16,87

1 113 411

7 184

1 120 595

10 406 088

9 285 493

Total general

116 942 340

100,00

100,00

6 672 066

30 412

42 577

42 577

6 672 066

62 358 000

55 685 934

Sold 2007

6 672 066

Alte venituri 2009

3 050 000

Total venituri

65 408 000

Observații: Sursa cifrelor PNB este tabelul 3, utilizat la stabilirea bugetului total al UE pe 2007, astfel cum a fost publicat în JOUE la 3.8.2007 L 203, p. 46. Orice diferență între cifrele PNB folosite în calculul de mai sus și cifrele PNB efective pentru 2007 va fi rectificată în momentul solicitării contribuțiilor pentru bugetul pe 2011. În cazul în care Convenția Europol va fi înlocuită cu o decizie a Consiliului, cifrele PNB vor fi actualizate și rectificate, dacă este necesar, în 2010, în momentul rambursării către statele membre a soldului pe 2008 și 2009.

---

(1)  Trebuie menționat că întrucât România și Bulgaria au contribuit doar parțial la bugetul pe 2007 și la soldul aferent anului 2007, numai cinci doisprezecimi din drepturi pot fi revendicate la deducerea contribuțiilor pe 2009. Diferența de șapte doisprezecimi reprezentând 8 345 EUR pentru Bulgaria și, respectiv, 34 232 EUR pentru România trebuie redistribuită statelor membre în funcție de cifra PNB ponderată.

---

ANEXA C

Date detaliate privind cuantumul contribuțiilor solicitate supuse aprobării unanime a Consiliului de administrație

| Pe titlu din buget |
| --- |
| Titlul | Descriere | Sumă
  (EUR) |
| 2 | Personal | 5 025 000 |
| 3 | Alte cheltuieli | 800 000 |
| 4 | Autorități și organe | 660 000 |
| 6 | TIC (inclusiv TECS) | 1 215 000 |
| | Total | 7 700 000 |

Pe titlu din buget

Titlul

Descriere

Sumă

(EUR)

2

Personal

5 025 000

3

Alte cheltuieli

800 000

4

Autorități și organe

660 000

6

TIC (inclusiv TECS)

1 215 000

Total

7 700 000

---

ANEXA D

Date detaliate privind contribuțiile inițiale și secundare solicitate pentru Bugetul 2009

| | Contribuții 2009 după deducerea 2007 a soldului rectificat 2007 rectificat 2007
  EUR | Posibilă solicitare de contribuții, încă incertă, supusă hotărârii unanime a CA
  EUR | Posibilă solicitare suplimentară de contribuții în legătură cu 10 % din titlurile 2 și 3 din buget (fără PDC și programele privind noul sediu) supusă hotărârii unanime a CA
  EUR | Suma solicitată inițial pentru 2009
  EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a = coloana J anexa B | b = 2 540 000 × coloana b anexa B | c = 5 160 000 × coloana b, anexa B | d = a – b – c |
| Austria | 1 248 711 | 57 001 | 115 798 | 1 075 911 |
| Belgia | 1 548 345 | 70 679 | 143 585 | 1 334 081 |
| Bulgaria (1) | 127 740 | 5 446 | 11 063 | 111 231 |
| Cipru | 70 402 | 3 214 | 6 529 | 60 659 |
| Republică Cehă | 524 160 | 23 927 | 48 608 | 451 626 |
| Danemarca | 1 075 181 | 49 080 | 99 706 | 926 395 |
| Estonia | 59 346 | 2 709 | 5 503 | 51 134 |
| Finlanda | 803 343 | 36 671 | 74 497 | 692 174 |
| Franța | 8 773 450 | 400 493 | 813 599 | 7 559 358 |
| Germania | 11 014 264 | 502 782 | 1 021 399 | 9 490 083 |
| Grecia | 967 131 | 44 148 | 89 686 | 833 297 |
| Ungaria | 417 819 | 19 073 | 38 746 | 360 000 |
| Irlanda | 743 884 | 33 957 | 68 984 | 640 943 |
| Italia | 6 984 182 | 318 816 | 647 673 | 6 017 694 |
| Letonia | 79 289 | 3 619 | 7 353 | 68 317 |
| Lituania | 116 325 | 5 310 | 10 787 | 100 228 |
| Luxemburg | 123 770 | 5 650 | 11 478 | 106 642 |
| Malta | 22 907 | 1 046 | 2 124 | 19 737 |
| Țările de Jos | 2 544 034 | 116 131 | 235 919 | 2 191 984 |
| Polonia | 1 255 784 | 57 324 | 116 454 | 1 082 006 |
| Portugalia | 734 855 | 33 545 | 68 146 | 633 164 |
| România (1) | 524 012 | 22 340 | 45 384 | 456 288 |
| Slovacia | 216 077 | 9 864 | 20 038 | 186 176 |
| Slovenia | 145 080 | 6 623 | 13 454 | 125 003 |
| Spania | 4 795 532 | 218 908 | 444 710 | 4 131 914 |
| Suedia | 1 484 817 | 67 779 | 137 693 | 1 279 344 |
| Regatul Unit | 9 285 493 | 423 866 | 861 083 | 8 000 544 |
| Total general | 55 685 934 | 2 540 000 | 5 160 000 | 47 985 934 |

Contribuții 2009 după deducerea 2007 a soldului rectificat 2007 rectificat 2007

EUR

Posibilă solicitare de contribuții, încă incertă, supusă hotărârii unanime a CA

EUR

Posibilă solicitare suplimentară de contribuții în legătură cu 10 % din titlurile 2 și 3 din buget (fără PDC și programele privind noul sediu) supusă hotărârii unanime a CA

EUR

Suma solicitată inițial pentru 2009

EUR

a = coloana J anexa B

b = 2 540 000 × coloana b anexa B

c = 5 160 000 × coloana b, anexa B

d = a – b – c

Austria

1 248 711

57 001

115 798

1 075 911

Belgia

1 548 345

70 679

143 585

1 334 081

Bulgaria (1)

127 740

5 446

11 063

111 231

Cipru

70 402

3 214

6 529

60 659

Republică Cehă

524 160

23 927

48 608

451 626

Danemarca

1 075 181

49 080

99 706

926 395

Estonia

59 346

2 709

5 503

51 134

Finlanda

803 343

36 671

74 497

692 174

Franța

8 773 450

400 493

813 599

7 559 358

Germania

11 014 264

502 782

1 021 399

9 490 083

Grecia

967 131

44 148

89 686

833 297

Ungaria

417 819

19 073

38 746

360 000

Irlanda

743 884

33 957

68 984

640 943

Italia

6 984 182

318 816

647 673

6 017 694

Letonia

79 289

3 619

7 353

68 317

Lituania

116 325

5 310

10 787

100 228

Luxemburg

123 770

5 650

11 478

106 642

Malta

22 907

1 046

2 124

19 737

Țările de Jos

2 544 034

116 131

235 919

2 191 984

Polonia

1 255 784

57 324

116 454

1 082 006

Portugalia

734 855

33 545

68 146

633 164

România (1)

524 012

22 340

45 384

456 288

Slovacia

216 077

9 864

20 038

186 176

Slovenia

145 080

6 623

13 454

125 003

Spania

4 795 532

218 908

444 710

4 131 914

Suedia

1 484 817

67 779

137 693

1 279 344

Regatul Unit

9 285 493

423 866

861 083

8 000 544

Total general

55 685 934

2 540 000

5 160 000

47 985 934

---

(1)  Trebuie menționat că întrucât România și Bulgaria au contribuit doar parțial la bugetul pe 2007 și la soldul aferent anului 2007, numai cinci doisprezecimi din drepturi pot fi revendicate la deducerea contribuțiilor pe 2009. Diferența de șapte doisprezecimi reprezentând 8 345 EUR pentru Bulgaria și, respectiv, 34 232 EUR pentru România trebuie redistribuită statelor membre în funcție de cifra PNB ponderată.

---